bet · GC01BoU4 · 1988-12-31 00:00:00 — Anslag till bostads- och planadministrationen m.m. 1988/89 (prop. 1988/89:100 bilaga 13) BoU4 Utskottettillstyrker regeringens förslag om anslag till samt tillde myndigheter som tillhör departementets verksamhetsområde. I de i betänkandetbehandlade motionerna tas bl.a. upp vissa kartfrågor. reservation (fp) yrkas bifall till en motion om upprättandet av en marinatlas. Regeringenföreslår i proposition 1988/89:100 bilaga 13 () attriksdagen för /90 anvisar a) tillBostadsdepartementet ett förslagsanslag på , b) tillUtredningar m.m. ett reservationsanslag på , c) tillBidrag till vissa internationella organisationer m.m. ett reservationsanslagpå , d) till Plan- ochbostadsverket ett förslagsanslag på , e) tillLänsbostadsnämnderna ett förslagsanslag på , f) till Statens va-nämndett förslagsanslag på , g) ett förslagsanslag på , h) till Utrustning m.m.ett reservationsanslag på , i) till Lantmäteriet ettförslagsanslag på , j) till Plangenomförandeett ramanslag på , k) tillLandskapsinformation ett ramanslag på , 1) till Försvarsberedskapett ramanslag på , m) till Utrustning m.m.ett reservationsanslag på . 1Riksdagen 1988/89.19 sami Nr 4 1 betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden1989 väckta motionerna 1988/89:Bo229 av (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär åtgärder för en fortlöpande översyn avinformationen på de moderna kartverken. 1988/89;Bo262 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till förenklad lantmäteriförrättning på det sättsom i motionen anförs. 1988/89:Bo303 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omupprättandet av en marin atlas. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Jo410. 1988/89;Bo402 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom jämkning i lantmäteritaxorna. 1988/89; Bo515 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av utökad kartproduktion. Utskottet tillstyrker de regeringsförslag om anslag tillbostadsdepartementet och till plan- och bostadsadministrationen som behandlas idetta betänkande. 1 motionerna Bo262 (m) och Bo402 (s) förs fram förslag omett enklare lantmäteriförfarande och om jämkning av lantmäteritaxorna. I bådamotionerna tas upp de inte sällan komplicerade och kostsammalantmäteriförrätt-ningarna i . Utskottet behandlade (BoU 1987/88:14 s. 15) enmotion (m) med samma innebörd som de nu behandlade. På förslag av utskottet gavriksdagen som sin mening regeringen till känna att förrättningsförfarandetborde belysas inom ramen för den utredning om fastighetsbildningskostnader somdå planerades. Denna utredning har sedermera tillsatts. Av utredningensdirektiv framgår att den av motionärerna aktualiserade frågan kommer attövervägas. Utredningen avses lämna sitt förslag före utgången av . Utskottet avstyrker motionerna Bo262 (m) och Bo402 (s).Resultatet av pågående utredningarbete och den ytterligare beredning av det somkan komma att företas bör avvaktas. Behovet av utökad produktion av den ekonomiska kartan tasupp i motion Bo515 (c). Motionären anför att det i vissa delar av landet, bl.a.i , görs en förenklad nyproduktion av kartan som innehållerbrister, bl.a. anses avsaknaden av åkerredovisning vara besvärande. Motionärenfinner det troligt att en samfinansiering från olika intressenter skulleinnebära en ökad kartproduktion. behandlade (BoU 1983/84:18 s. 2-3) ochgodkände ett 1988/89:BoU4 regeringsförslag om en långsiktig plan förlantmäteriets arbete med kartor m.m. () hade som underlagför regeringens förslag utarbetat ett förslag. Kartpolitik 85, i vilketbehandlades kartproduktionen m.m . Vad särskilt rör den i motionen behandlade frågan kanupplysas att LMV i anslagsframställningen förordat att detprogram som tar upp den ekonomiska kartläggningen skulle tillföras ytterligaremedel för att öka takten i kartläggningen. Några ökade medel tillfördesemellertid inte verksamheten. Det bör också nämnas att LMV tillsammans mednågon kommun diskuterat möjligheten av samfinansiering av kartiäggningen föratt förbättra statusen på den ekonomiska kartläggningen. Utskottet är inte berett föreslå att denkartplan som tidigare beslutats skall frångås. Frågan om LMV och berördakommuner skall samfinansiera kartläggningen får tas upp i lämpligt sammanhangnär mera konkreta förslag därom föreligger. I ett sådant sammanhang kannaturligtvis också övervägas möjligheterna till en ökad nyproduktion av denekonomiska kartan bl.a. i . Utskottetavstyrker motion Bo515 (c) med hänvisning till vad nu anförts. I ytterligare en motion tas upp frågan om kartläggningensomfattning och utformning. Det gäller motion Bo303 (fp). Motionärerna föreslåratt en marin atlas utarbetas. Atlasen bör på ett lättillgängligt sättpresentera viktiga fakta om våra kusthav när det gäller biologi, hydrologi,vattenförhållanden, föroreningskänslighet och föroreningsbelastning. Ett motsvarande yrkande behandlade utskottet (BoU1987/88:12 s. 4-5). Utskottet anförde då att i den nationalatlas som är underutarbetande ett av avsnitten kommer att behandla kust och hav. I detta avsnittkommer bl.a. att ingå uppgifter om vattenstånd, vågor, strömmar, marinekologi,materialtillförsel från land, vattenföroreningar, områden med syrebrist m.m.Med hänvisning till att vad i motionen då anfördes torde komma att tillgodosesi arbetet med nationalatlasen avstyrkte utskottet enhälligt motionen, somavslogs av . Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av attkunskaperna om våra kusthav bör förbättras. Olika åtgärder med detta syftepågår. Förutom vad anförts om arbetet med nationalatiasen kan utskottet upplysaom att inom havsresursdelegationen pågår ett övergripande programarbete omsvensk havsresursverksamhet. I detta arbete, som skall underställas regeringen,kommer bl.a. att betonas vikten av att information om djupförhållanden,sedimentära förhållanden och vattenutbyte i våra kusthav dokumenteras ochkarteras. Avsikten är bl.a. att länsstyrelser och kommuner skall ges ettadekvat underlag i sitt planeringsarbete. I sammanhanget bör också bedömasbehovet av forskning om den miljön; en fråga som dock inte faller inombostadsutskottets beredningsområde. Utskottet, som alltså delar motionärernas uppfattning omvikten av ökad kunskap om havsmiljön, finner det emellertid inte motiverat attnu föreslå att en marin atlas utarbetas. När det ovan redovisade arbetetslutförts finns det rimligen sådan information om vår miljö sommotionärerna efterlyser. Skulle det trots detta visa sig att ytterligarekunskap behöver tas fram beträffandeden ekologin m.m. får en bedömning därav göras när 1988/89:BoU4resultatet av nu pågående arbete föreligger. Det finns alltså goda skäl attavvakta detta arbete. Motion Bo303 (fp) avstyrks med hänvisning till vad nuanförts. I detta betänkande behandlas slutligen motion Bo229 (m).Motionären tar upp vissa frågor om informationen på de moderna kartorna. Imotionen anförs att på den ekonomiska kartan saknas bl.a. landskaps- ochhäradsgränser samt nedlagda järnvägar. På den topografiska kartan anges enligtmotionären endast "skog", däremot inte ohka slag av skog. Namngivningen på kartorna tas upp i motionen. Med anledning av vad i motionen anförts kan följandeinformation lämnas. Av historiska gränser redovisas sockengräns på denekonomiska kartan i den sträckning dessa gränser har vid övergången till ettnytt fastighetsregister. Nedlagd järnväg vars sträckning kan urskiljas iterrängen redovisas. Beträffande markens ytstruktur bedömer LMV att enkartering av denna skulle öka kostnaden för varje kartblad med ca 100 000 kr.Den aktuella kartserien omfattar 645 blad. Utskottet gör följande bedömning. Ett tillmötesgående avmotionärens förslag på sistnämnda punkt skulle medföra en inte oväsentligkostnadsökning något som utskottet inte anser sig kunna förorda. Vad i övrigttagits upp i motionen när det gäller kartinformationen är, enligt utskottetsmening, i allt väsentligt beaktat. Det kan också erinras om att frågan omvilken information som skall finnas på de moderna kartverken kontinuerligt sesöver inom ramen för pågående verksamhet. Mera omfattande översyn görs vidstörre förändringar av kartproduktionen. I detta arbete spelar det till LMVknutna kartrådet stor roll. Med hänvisning till att vad i motion Bo229 (m) föreslagitsi inte ringa grad beaktas vid kartering och då det på goda gmnder kan antas attde av motionärerna aktualiserade frågorna även behandlas i de mera grundlägganderevideringarna av kartproduktionen finner utskottet det inte erforderligt meden åtgärd i ärendet. Motionen avstyrks sålunda. 1. beträffande anslag att med bifall tillregeringens förslag i proposition 1988/ 89:100 bilaga 13 för /90anvisar a) tillBostadsdepartementet ett förslagsanslag på , b) tillUtredningar m.m. ett reservationsanslag på , c) till BidragtiU vissa internationella organisationer m.m. ett reservationsanslag på , d)tillPlan-ochbostädsverketett förslagsanslagpå 111 684 000kr., e) tillLänsbostadsnämnderna ett förslagsanslag på , f) tillStatens va-nämnd ett förslagsanslag på , g) till ettförslagsanslag på , h) tillUtrustning m.m. ett reservationsanslag på , i) till Lantmäteriet ettförslagsanslag på , 1988/89:BoU4 j) till Plangenomförandeett ramanslag på , k) tillLandskapsinformation ett ramanslag på , 1) till Försvarsberedskapett ramanslag på , m) till Utrustning m.m.ett reservationsanslag på , 2. beträffandeenklare lantmäteriförfarande att avslårmotionerna 1988/89:Bo262 och 1988/89:Bo402, 3. beträffande utökad produktion av den ekonombkakartan att avslår motion 1988/89:Bo515, 4. beträffande en marin atlas att avslårmotion 1988/89:Bo303, 5. beträffandeinformationen på de moderna kartorna att avslår motion 1988/89:Bo229. Stockholmden På bostadsutskottets vägnar Närvarande:Agne (), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (vpk),(), (), (), ()och () (mom. 5). En marin atlas (mom. 4) ErlingBager och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 4 slutar med "nu anförts" bort ha följandelydelse: Somframhålls i motiveringen till motion Bo303 (fp) är övervakningen av vårakusthav otillräcklig. Den måste förbättras. Den marinbiologiska forskningenmåste intensifieras, utökas och samordnas bättre. Ett viktigt inslag för att fåden ökade kunskapen om vår miljö som betyder så mycket ur skildasynpunkter -1 .ex. för fisket och för friluftslivet - är att skapa en marinatlas. En sådan atlas skall på lättillgängligt och överskådligt sätt presenteraviktiga fakta om våra kusthav när det gäller biologi, hydrologi,vattenförhållanden, föroreningskänslighet m.m. Underlagetför en marin atlas måste alltså förbättras bl.a. genom att havsforskningenutökas. Forskningen om det biologiska livet i vår miljö har länge variteftersatt inte minst i jämförelse med motsvarande forskning beträffande livetpå land. För en mera helgjuten havsforskning att fasta mätstationer inrättas på mellan 5 och 20 meters djup och1988/89:BoU4 att en kontinuerlig provningsverksamhet kommer till stånd.Havsbottnarna bör fotograferas i speciellt utsatta regioner: Prover bör tas påvattnets syrehalt och salthalt. Temperatur och pH-värde bör mätaskontinuerligt. Även andra forskningsinsatser bör göras så att ett gott underlagför en marin atlas skapas. Det är vidare viktigt att den kunskap som finns hosyrkesfiskarna tas till vara. När ett fullgott kunskapsunderlag föreligger bör finnasförutsättningar för att framställa en marin atlas som kan tjäna som underlagför olika beslut om den miljön. Bl.a. finns då möjligheter att bättrekartera grunda vikar och därmed förbättra skyddet för de s.k. fiskensbarnkammare; Det blir då också möjligt att kartera olika fågelartershäckningsplatser, sälområden, områden för sandsugning samt naturligtvishavsbottnen ur flera skilda aspekter. Genom den nu förordade karteringen kommerdet att finnas bättre möjligheter än att inta en restriktiv inställningvad beträffar sandsugning. Det är också betydelsefullt med en kartering avkustvattnen för att få kunskap om spridningsprognoser o.d. när olje- ochkemikalieutsläpp i kustvattnen har inträffat och när det gäller frågan om varmuddringsmassor bör tippas. Det kan i sammanhanget erinras om att i utredningen (SOU 1979:43) tagits upp frågan om att skapa en miljöatias där värdefullaoch känsliga områden finns redovisade. I utredningen föreslogs att vissalänsstyrelser skulle ges i uppdrag att inom ramen för den fysiskariksplaneringen upprätta eller komplettera miljöatlaser. Bland de områden förvilka sådana atlaser först borde göras nämner utredningen kusterna utmedBohuslän, , norra län, , , Norrbottensskärgård, och . Det bör också nämnas att i år1985 utarbetade en miljöatias för . Syftet med atlasen, somingår i den regionala räddningstjänstplanen, är att på ett lättillgängligt sättredovisa områden eller objekt som bedöms vara speciellt skyddsvärda i händelseav ett olje- eller kemikalieutsläpp. Vad nu redovisats bl.a. om ökad och fördjupadhavsforskning och om tidigare utredningar m.m. samt om olika företeelser i denmarina miljön är allt underlag som bör beaktas när en marin atlas skallframställas. Det är av största vikt att en atlas snabbt kommer fram. Inte minstden gångna sommarens problem med säldöd och algblomning har ställt i fokus detbehov av en sådan marinbiologisk kartering som aktualiseras i motion Bo303(fp). Utskottet föreslår att med anledning av motionensom sin mening ger regeringen till känna vad nu anförts om en marin atlas. deb att moment 4 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 4. beträffande en marin atlas att med anledning av motion 1988/89:Bo303 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,