bet · GC01BoU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt bostadsministernbör effekterna av denna höjning neutraliseras så att omläggningen i sig inteleder till ökade räntesubventioner totalt sett. Detta bör enligt hans meninglämpligen göras genom att summan av beloppen enligt baskalkyl ochtilläggsbelopp justeras ned likformigt för alla projekt. De nya reglerna för beräkning av låneunderlaget beräknaskunna träda i kraft . Övergångsvis skall dock den som ansöker omlån från det att de nya reglerna trätt i kraft ges rätt att väljaden äldre metoden. Enligt motion Bo217 (s) är en översyn av metoden förberäkning av låneunderlag väl motiverad. Motionärerna ansluter sig också i huvudsak till de mål som väglett de redovisade ändringarna i metoden. På ett par enligt motionärerna viktiga punkter förordas dock vissa ändringar. Det gäller dels utformningen av metoden med avseende på hur vissa ur underhållssynpunkt kostnadssänkande komponenter skall beaktas, dels den reducering av baskalkyl m.m. som anges i regeringsförslaget i förhållande till de faktiska 40 produktionskostnadersom ligger till grund för kalkylen. Genom att tilläggen för högre standard begränsas inomvissa maximibelopp riskerar enligt deras mening särskilt angelägna utförandenatt få konkurrera inom detta utrymme med mindre angelägna utföranden. Somexempel på sådana särskilt angelägna utföranden nämns underhållsfria fönsteroch fasadmaterial samt kakelbeklädda väggar i badrum. För att motverka dettaföreslås att dessa utföranden ges fasta schablonbelopp vidlåneunderlagsberäkningen - yrkande 1. Med hänvisning bl.a. till de högaboendekostnaderna i dagens nyproduktion föreslås dessutom att de nyalåneschablonerna skall beräknas med utgångspunkt i de faktiska produktionskostnaderna,således utan någon extra reducering - yrkande 2. Med anledning av vad som i budgetpropositionen och imotionen anförts om metoden för beräkning av låneimderlag vill utskottet anföraföljande. Till grund för de nu redovisade förändringarna i metodenför beräkning av låneunderlag ligger en strävan dels att förenklaberäkningsmetoden, dels att finna en metod som står i samklang med kraven påbyggnader så som dessa krav kommer till uttryck i och i depå denna grundade nybyggnadsföreskrifterna. Enligt vad bostadsutskottet kanbedöma torde också den redovisade beräkningsmetoden väl svara mot dessasträvanden. I budgetpropositionen redogörs för tester av metoden, som bl.a.visar att det inom ramen för ett väsentligt mindre antal värdebärare än vaddagens metod innehåller går att åstadkomma en bättre anpassning till defaktiska kostnaderna. Det torde därför nu finnas förutsättningar för attövergå till en schablonmetod med den uppbyggnad som regeringen redovisar. Som framgår ovan utgår den av regeringen redovisademetoden från en baskalkyl som baseras på byggkostnaderna för ett hus somuppförs i överensstämmelse med de grundläggande kraven i nybyggnadsföreskrifterna.Det skall ankomma på att fastställa beloppen härför. Dessutom skalllåneunderlaget anpassas till kostnadsskillnader som beror av vissa åtgärder ochändamål. Denna anpassning skall ske dels med av fastställda belopp förvissa fall, dels efter sedvanlig kostnadsprövning inom av regeringenfastställda maximibelopp för vissa andra fall. Den fråga som utskottet närmastvill aktualisera är vilka åtgärder och ändamål som bör omfattas av de särskildabelopp som skall fastställas av . Den förenkling som den nu relaterade metoden innebär iförhållande till dagens metod får naturligtvis inte urholkas genom att antalet värdebärare utöver baskalkylen blir för stort. En strävan måste sålunda vara att begränsa dessa tillkommande värdebärare till ett fåtal särskilt viktiga kvaliteter.Enligt vad utskottet erfarit är regeringens avsikt att endast skallfastställa särskilda belopp för större ytor samt för bättre utförande i fråga om yttertak, fasader och grundläggning. får naturligtvis inte det övergripande målet, att göra metoden så enkel att använda som möjligt, motverka andra viktiga mål som att ge utrymme för såväl en teknisk utveckling som ett byggande med en god beständighet och därmed också god ekonomi. Utskottet vill mot bakgrund av det nu anförda förorda att även fönster med god beständighet och bättre utförande i fråga om ytbeklädnad i badrum t.ex. kakel skall ingå i de utföranden för vilka särskilda belopp skall fastställasav . Inte minst de problem som funnits i vissa årgångar av bostadspro- 4] duktionenmotiverar enligt utskottets mening ett sådant ställningstagande. De nya schablonbeloppen skall enligt regeringensredovisning beräknas med ledning av de faktiska kostnadsnivåer som gällerför att sedan nedjusteras så att omläggningen i sig inte leder till ökadesubventioner. En strävan bör enligt utskottets mening vara att en samstämmighetföreligger mellan schabloner och faktiska byggkostnader. Som redovisas ibudgetpropositionen skulle emellertid en fullständig samstämmighet i nulägetinnebära en ökning av den totala subventionsnivån. 1 den utsträckningsamhällsekonomin och förhållandena i övrigt så medger bör dock en anpassningske till de faktiska kostnaderna. I avvaktan härpå bör det av regeringenangivna tillvägagångssättet skäligen kunna godtas. vill utskottetbetona vikten av att utvecklingen av bostadsproduktionen och prisutvecklingen ibyggandet noga följs. Inte minst resultatet av den nu arbetande utredningenavseende bostadskostnaderna m.m. bör enligt utskottets mening kunna ge underlagför ytterligare bedömningar av vilka åtgärder och eventuella förändringar ifinansieringssystemet som kan behöva vidtas för att nå ett erforderligtbyggande. Därutöver bör dock regeringen, om utvecklingen så motiverar, vidta deåtgärder som krävs och återkomma till i frågan. Vad utskottet nu - med anledning av vad som ibudgetpropositionen redovisats och i motion Bo217 (s) förordats - anfört omlåneberäkningsmetoden bör som sin mening ge regeringen till känna. Motioner med förslag till ett nyttbostadsfinansieringssystem innefattande bl.a. en långt gående schabloniseringav låneberäkningen och räntebidragen behandlar utskottet nedan (avsnitt 5.5). 5.3.2 Mark- och konkurrensvillkoret Vid den statliga bostadslångivningen gäller det s.k.markvillkoret. Detta villkor innebär enligt huvudregeln att bostadslån iprincip bara beviljas om kommunen har förmedlat den mark på vilkenbyggnadsföretaget skall genomföras. Bostadslån får dock lämnas även i annatfall om kommunen tillstyrkt detta. 1 saneringsområden gäller dessutom vissaundantag från huvudregeln. I fråga om ny- och ombyggnad av låntagarbyggda egnahemgäller villkoret endast om sökandens markförvärv är förenat med villkor sombinder sökanden till en viss byggintressent vid upphandlingen av material ellerbyggnadsarbete. Undantag från markvillkoret i dessa fall har dock medgivits avriksdagen - detta bl.a. med hänvisning tillsysselsättningsläget inom trähusindustrin och till en låg efterfrågan pånybyggda småhus. gäller undantaget t.o.m. utgången av juni månad1989. Enligt bostadsministern (bil. 13 s. 23) gäller de tidigareangivna skälen för dispens från markvillkoret inte längre. Enligt hans mening bör därför undantaget från villkoret i fråga om låntagarbyggda egnahem upphöra. För att trähusföretagen skall ges möjlighet att anpassa sitt markinnehav till de ändrade förhållandena förordar han dock att det nuvarande undantaget skall förlängas med räknat från . Efter denna förlängning 42 skallmarkvillkoret gälla i de fall lånesökandens markförvärv är förenat med 1988/89:BoU7 villkor omvissa husleveranser eller vissa byggnadsarbeten. anförbostadsministern att det redan nu bör slås fast att någon ytterligare förlängningav undantaget inte kommer att göras efter utgången av juni 1 motionerna Bo247 (c) yrkande 4, Bo405 (m) yrkande 16 ochBo409 (fp) yrkande 13 föreslås att markvillkoret skall avvecklas. Enligt denförstnämnda motionen fyller markvillkoret ingen funktion, utan det leder baratill ökad byråkrati, krångel och förseningar. I m-motionen hävdas attmarkvillkoret innebär att exploatering och byggande i privat regi försvåras påett allvarligt sätt. Slutligen anförs i fp-motionen att kommunernas möjligheteratt styra byggandet är tillräckliga, markvillkoret förutan. Med hänsyn till kommunernas bristande tomtreserv är detenligt motion Bo220 (m) en förutsättning för småhusbyggandet attträhusfabrikanterna kan erbjuda tomter till sina kunder. Om inte dispensen frånmarkvillkoret förlängs till den 1 juli 1991-kommer enligt deras mening därfören stor och viktig del av bostadsproduktionen inte att kunna genomföras. Utskottetbehandlar först förslaget om en avveckling av markvillkoret. har vid ett flertal tillfällen (senastBoU 1987/88; 10 s. 42) haft att behandla motionsyrkanden om att markvillkoretskall avvecklas. Utskottet har härvid framhållit att villkoret är ettinstrument av flera när det gäller kommunernas möjligheter att förverkliga denbostadspolitiska målsättningen. Denna uppfattning står fast. Vad i de nuaktuella rnotionerna anförts har sålunda inte givit utskottet anledning tillannat ställningstagande. Motionerna Bo247 (c) yrkande 4, Bo405 (m) yrkande 16och Bo409 (fp) yrkande 13 avstyrks. Vad gäller frågan om en förlängning av undanlaget frånrnarkvillkorei för låntagarbyggda egnahem delar utskottet bostadsministernsuppfattning att de skäl som legat till grund för de hittillsvarande dispensernafrån markvillkoret inte längre gäller. De undantag från markvillkoret sommedgivits har varit föranledda av de speciella förhållanden somrått på småhusmarknaden. Den principiella utgångspunkten har dock varit attmarkvillkoret behövs som ett instrument för kommunerna när det gäller attförverkliga den bostadspolitiska målsättningen. Enligt utskottets mening bördet nuvarande undantaget från markvillkoret därför upphöra i enlighet medförslaget i budgetpropositionen. Utskottet avstyrker med hänvisning härtillförslaget i motion Bo220 (m) om en ytterligare förlängning av undantaget.Regeringens förslag tillstyrks. Vid byggande av annat än småhus som skall bebos avlånesökanden utgår bostadslån i princip bara om byggnadsarbetena upphandlatsgenom infordrande av anbud och genom prövning av anbud utan föregåendeupphandling med anbudsgivare - det s.k. konkurrensvillkoret. Enligt motion Bo270 (m) yrkande 4 är konkurrensvillkoretytterligare ett exempel på statlig reglering som skapar fler problem än detlöser. Med hänvisning härtill föreslås att villkoret skall avskaffas. Även i partimotiön Bo409 yrkande 14 förs framförslag om en avveckling av konkurrensvillkoret. Enligt motionärerna kan byggföretagen ofta förhandla fram bättre pris och högre kvalitet. Dessutom skulle en 43 avveckling,enligt deras mening, öka byggföretagens möjligheter att bygga /89:BoU7referensobjekt. Även i fråga om konkurrensvillkoret har utskottet vid ettflertal tidigare tillfällen (senast BoU 1987/88:10 s. 43) haft att behandlamotionsyrkanden om att detta villkor skall avskaffas. Utskottets tidigareställningstagande - att konkurrensvillkoret ökar kommunernas möjligheter attaktivt ta det ansvar för bostadsförsörjningen som de tilldelats - står fast.Motion Bo270 (m) yrkande 4 samt partimotion Bo409 yrkande 14avstyrks med hänvisning härtill. 5.3.3 Lån till direktverkande elvärme De nybyggnadsregler som träder i kraft och får tillämpasfr.o.m. innehåller sådana höjda krav på energihushållning ialla nya byggnader att de i huvudsak motsvarar de särskilda krav som ställs påsådana energisnåla hus som får ha direktverkande elvärme. Mot bakgrund häravhar regeringen uppdragit åt att lämna förslag till åtgärder sommotverkar långsiktiga bindningar till system för uppvärmning med direktverkandeel. I avvaktan på att detta arbete skall slutföras förordar bostadsministern(bil. 13 s. 25) att bostadslån inte utan särskilda skäl skall lämnas förinstallation av direktverkande elvärme vid nybyggnad eller för byte tilldirektverkande elvärme vid ombyggnad. Det bör enligt förslaget ankomma påboverket att meddela föreskrifter för i vilka speciella fall som bostadslån fördirektverkande el får lämnas. Enligt bostadsministern gäller det främst sådanafall där kultur- eller miljöintressen eller sociala skäl talar härför eller därsärskilda åtgärder vidtas för att underlätta en framtida övergång till ettalternativt uppvärmningssystem. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraftden . Det finns enligt motion Bo270 (m) yrkande 2 inte någrasakliga skäl för att förhindra användandet av direktverkande el. Enligt motionärernasmening bör därför detta uppvärmningssystem såväl vara tillåtet att installerasom likställt med andra system i lånehänseende. Som redovisats ovan har regeringens uppdrag attlämna förslag till åtgärder som motverkar långsiktiga bindningar till systemför uppvärmning med direktverkande el. I avvaktan på att detta arbete skallslutföras förordar bostadsministern att bostadslån fortsättningsvis inte skalllämnas utan särskilda skäl vid installation av direktverkande elvärme.Bostadsutskottet delar denna uppfattning. Det är sålunda även enligtutskottets mening angeläget att åtgärder utan dröjsmål vidtas i syfte attbegränsa installationen av direktverkande elvärme för uppvärmning. I enlighetmed regeringens förslag bör de nya bestämmelserna träda i kraft den 1 juli1989. Regeringens förslag om lån till direktverkande elvärme tillstyrks. MotionBo270 (m) yrkande 2 avstyrks. 5.3.4 Prövningen av uthyrningen av egnahem Vid uthyrningen av statligt belånade egnahem ärlänsbostadsnämndens medgivande ett villkor för att bostadslånet skall vara kvar. Om uthyrningen är av permanent karaktär kräver dessutom nämnden delinlösen av lånet för 44 Medhänvisning till att i sin anslagsframställning föreslagit att prövningenav uthyrningen av egnahem av förenklingsskäl skall slopas förs motsvarandeförslag fram i motion Bo247 (c) yrkande 14. Enligtmotion Bo270 (m) yrkande 1 bör det självfallet vara tillåtet att hyra ut sinbostad utan att man behöver särskilt tillstånd från myndigheterna och utan riskerar att få sina lån indragna. Med hänvisning härtill förordas attprövningen av uthyrningen av egnahem skall slopas. Medanledning av ett förslag från om slopande av prövningen av uthyrningenav egnahem anför bostadsministern i budgetpropositionen (bil. 13 s. 41)att detta skulle motverka försäljningar av egnahem som ägaren inte behöverför sitt eget boende. delar denna uppfattning. Situationenpå bostadsmarknaden är i stora delar av landet inte sådan att dennaprövning nu kan undvaras. Motionerna Bo247 (c) yrkande 14 och Bo270 (m)yrkande 1 avstyrks med hänvisning härtill. För att anpassa låneunderlaget för det statligabostadslånet till kostnadsskillnaderna mellan olika regioner används särskildaortskoefficienter. Koefficienterna, som främst är avsedda att avspeglakostnadsskillnader vad gäller frakt och löner, fastställs av regeringen.Dessutom kan länsbostadsnämnderna för vissa inlandskommuner fastställa högrekoefficienter i vissa fall. De nu gällande grunderna för att fastställaortskoefficienter m.m. lades fast genom beslut av (prop.1987/88:48, BoU 6). Förslag om en successiv avveckling av ortskoefficienternaförs fram i motion Bo247 (c) yrkande 11. Enligt motionärerna är inteskillnaderna i produktionskostnad mellan landets olika delar sådana att ettsystem med ortskoefficienter är motiverat. De föreslår därför att ortskoefficienternaavvecklas med början . Utskottet vidhåller sin tidigare intagna ståndpunkt(senast BoU 1987/88; 10 s. 43) att de regionala kostnadsskillnaderna ibostadsbyggandet är så stora att beräknade byggkostnader och byggherrekostnaderäven behöver justeras med hänsyn härtill. Förslaget i motion Bo247(c) yrkande 11 om en successiv avveckling av ortskoefficienterna avstyrks medhänvisning till utskottets tidigare ställningstagande. Som framhålls i motion Bo207 (s) gäller inte sammaortskoefficient i hela . ochKungsör, som bildar en A-region, är koefficienten lägre än i övriga länet. Föratt bl.a. skapa förutsättningar för likvärdiga upphandlingar i länet föreslåsatt ortskoefficienten i de aktuella kommunerna skall höjas. Till grund för den beslutade ordningen förfastställande av ortskoefficienter låg bl.a. att kommuner som har en gemensambyggarbetsmarknad skulle behandlas på ett likvärdigt sätt. Detta innebar bl.a.att ortskoefficienter i huvudsak skulle fastställas för grupper av kommunersammanförda i A-regioner. I anslutning till sitt beslut förutsatte dockriksdagen (BoU 1987/88:6 s. 10) att indelningen i A-regioner skulle ses över.Några ändringar i ortskoefficienterna bör enligt utskottets mening inte vidtas i avvaktanpå denna översyn. Utskottet förutsätter att regeringen /89:BoU7riksdagen redovisar resultatet av översynen i förening med eventuella förslagtill förändringar. Förslaget i motion Bo207 (s) om en höjning av ortskoefficienternaför vissa kommuner avstyrks med hänvisning till det nu anförda. 5.3.6 Villkor och förutsättningar för lån i övrigt På förslag av bostadsutskottet beslutade (BoU 1986/87:15) att bostadslån för ombyggnad av ålderdomshem skulle kunnalämnas även om vissa avsteg gjordes från kraven i ombyggnadslåneförordningenavseende de primära bostadsfunktionerna samt utrymmes- ochutrustningsstandarden. beslutade (BoU 1987/88:12) attbostadslån till nybyggnad av ålderdomshem skulle utgå enligt samma regler somgällde för ombyggnad. Enligt partimotion Bo227 har socialstyrelsenoch i en rapport om bl.a. äldres boende lagt fram förslagsom, i förhållande till de av antagna reglerna,kan motverka eller komplicera om- och nybyggnad av ålderdomshem. Med hänvisninghärtill begärs ett tillkännagivande om att de aktuella förslageninte bör genomföras. De regler för statliga bostadslån som gäller vid ny-och ombyggnad av ålderdomshem har sin grund i två riksdagsbeslut som en bredriksdagsmajoritet står bakom. En förordning (1988:684) med särskildabestämmelser om bostadslån m.m. för ny- och ombyggnad av ålderdomshem har ocksåutfärdats i enlighet med beslut. Enligt den beslutsfördelning somgäller mellan riksdag och regering är det regeringen som har att utfärda denförfattning i vilken beslut kommer till konkret uttryck. Det ärockså regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer som har rätt attutfärda de föreskrifter som kan behövas för tillämpningen av förordningen. Detligger emellertid i sakens natur att varken förordningen ellertillämpningsföreskrifterna får gå utöver det beslut som fattat. I den mån ändringar i lånereglerna för ålderdomshemaktualiseras är det enligt bostadsutskottets mening naturligt att sådanaförslag underställs . Detta kan dock inte hindra handläggandemyndigheter från att ha synpunkter på och även lägga fram förslag avseendevissa förändringar av inriktningen av verksamheten m.m. Det ankommer påregeringen att avgöra om och när sådana förslag skall föras vidare tillriksdagen. En strävan bör enligt utskottets mening vara att eventuella framtidaregeländringar ges en hka bred förankring som dagens regler. Utskottetförutsätter att riksdagsbeslutet följs. Det bör ankomma på regeringen att nogabevaka att så sker. Utskottet förutsätter att i-egeringen, för den händelseavvikelser föreligger, återkommer till i frågan utan någon särskildbegäran härom. Ett tillkännagivande i enlighet med partimotionBo227 är mot bakgrund av vad som anförts inte erforderligt. För att få en levande landsbygd behövs det enligt motionBo233 (s) bl.a. bostäder som möjliggör en föryngring av befolkningen. är småhusbyg gandet det mest förekommande, varför möjligheterna att utveckla nya hyres- ., ochbostadsrättslösningar i mer småskaliga former måste utredas. Med 1988/89:BoU7 hänvisning härtill begärs att bostadslänebestänimelserna skall sesöver med syfte att åstadkomma en ökad bostadsbebyggelse på landsbygden Det är naturligtvis viktigt att i alla delar av vårt landkunna erbjuda ett varierat utbud av bostäder med avseende på utförande ochupplåtelseformer m.m. I första hand är det dock kommunerna som utifrån delokala förhållandena har att svara för hur bostadsförsörjningen skalltillgodoses. Statens uppgift är primärt att svara för de ekonomiska åtgärderm.m. som behövs för att garantera ett erforderligt bostadsbyggande. staten, som utskottet ovan erinrat om, naturligtvis ett grundläggandeansvar för att förutsättningarna att nå det erforderliga byggandet finns iolika kommuner och i olika delar av landet. Låneregler m.m. bör sålunda ges enutformning som ger likartade finansieringsförutsättningar för alla typer avbostäder oavsett var i landet de produceras. I sammanhanget bör dock framhållasatt krav på borgen ställs vad gäller långivningen till egnahem. Medhänvisning härtill och till den ansvarsfördelning som råder mellan stat ochkommun i fråga om bostadsförsörjningen är utskottet inte nu berett ställa sigbakom förslaget i motion Bo233 (s). Utskottet förutsätter att regeringen följerfrågan med uppmärksamhet. Vid bostadslångivningen kan ett särskilt tillägg utgå förräntekostnader som avser tiden mellan färdigställandet av det aktuellaprojektet och utbetalningen av lånet. Detta räntetiilägg ingår i låneunderlagetoch bildar därmed utgångspunkt för beräkningen av bostadslånets storlek och detill lånet kopplade räntebidragen. Räntetillägg medges normalt inte för längretid än . Om särskilda skäl finns kan dock förlängas. om det uppstår avsevärt dröjsmål som sökanden inte är ansvarig för. Frågan om räntekostnaderna mellan färdigställande ochutbetalning av lån tas upp i motion Bo235 (s). Enligt motionärerna innebär detfaktum att räntetillägget är ett lån och inte ett bidrag en betydandemerkostnad för de boende - en merkostnad som blir beroende avhandläggningstidens längd. Särskilt anges detta gälla när handläggningstidenöverstiger . Med hänvisning härtill föreslås att bostadslånen skallbetalas ut efter godkänd slutbesiktning och då på grundval av lånebeloppetenligt det preliminära lånebeslutet. Eventuellt resterande del av lånet kansedan betalas ut när slutligt lånebeslut föreligger. konstaterade vid sin behandling av ettmotsvarande yrkande under föregående (BoU 1987/88:10 s. 46) att denföreslagna ordningen skulle innebära såväl en ökad belastning på statsbudgetensom en administrativt sett krångligare lånehantering. Denna utskottetsbedömning står fast. Motionen avstyrks med hänvisning härtill. Utskottet vill idetta sammanhang också peka på de möjligheter som finns att få den tid förvilken räntetillägg utgår förlängd. För att underlätta ett ökat byggande av gruppbostäder ärdet enligt motion Bo236 (s) nödvändigt att förändra regelsystemet så att detblir flexiblare. Enligt motionärerna måste vissa gruppers speciella problem ihögre grad få styra utformningen av gruppbostäderna med avseende på fördelningenmellan egen boendedel och gemensamma utrymmen m.m. Även i fråga om finansieringenav kommunala servicelokaler i efterfrågar motio- 1988/89:BoU7närerna flexiblare regler. De grundläggande förutsättningarna för att statligabostadslån skall utgå är att lånet avser en fullvärdig bostad som är avsedd förpermanent bruk och att ett självständigt boende garanteras. Undantag frånkravet på fullvärdig bostad kan medges bl.a. för gruppboende som alternativtill institutionsvård. I dessa fall får gemensamma utrymmen och utrustningkompensera avsteg i den enskilda lägenheten för upp till sex lägenheter. Somredovisas i motion Bo236 (s) medges dessutom vid ny- och ombyggnad avålderdomshem ytterligare avsteg från detta krav. Utskottet är dock inte berettförorda att motsvarande avsteg skall kunna medges även vid annat gruppboende.Vid andra typer av gruppboende bör sålunda dagens regler gälla även fortsättningsvis.Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motion Bo236 (s). Frågan omräntebidrag till vissa gemensamma utrymmen behandlar utskottet nedan (avsnitt5.5.5). 1 motion Bo248 (s) föreslås att låneandelen för lån tillvissa tned de allmännyttiga bostadsföretagen jämställda bostadsföretag skallberäknas på ett enhetligt sätt även vid etappvisa byggprojekt.