bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — innevarande år motsvararen höjning av bambidraget med I . 1988/89: FiU30 Medelsanvisningen bör som en följd härav höjas. Utskottettillstyrker motion Ei65 (vpk) och avstyrker därmed den av regeringen föreslagnahöjningen liksom motionema Fi60 (m) yrkandena 6, 13 oeh 18, Ei61 (fp) yrkande8, Ei62 (c) yrkandena 11 och 12, Fi88 (m) yrkandena 1 och 2 samt Ub37 (m)yrkande 5. dels att utskottets hemställan under 21 bort haföljande lydelse: 21. beträffande barnbidrag m. m. att med anledningav motion 1988/89: Ei65 och med avslag på motionema 1988/89: Ei60 yrkandena 6,13 och 18, 1988/89: Ei61 yrkande 8, 1988/89: Ei62 yrkandena 11 och 12, 1988/89:Ei88 yrkandena I oeh 2 samt 1988/89: Ub37 yrkande 5 liksom i proposition1988/89:150 bilaga 4 punkt C 1 och bilaga 7 punkt E 3 framlagda lagförslag hosregeringen hemställer om förslag till förhöjt bambidrag i enlighet med vadutskottet anfört. Stimulanser av hushållssparandet (mom. 22) AnneWibble (fp), (), (), () och IngerRené (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 79 som böijar med "Finansutskottethar" oeh slutar med "(c) yrkande 15" bort ha följande lydelse: Såsomframhålls i motion Ei61 (fp) bör en sänkning av marginalskattema kombinerasmed särskilda stimulanser för hushållens sparande. Sålunda bör långsiktigtbundet sparande i bank premieras på samma villkor som pensionssparande iförsäkringsbolag. En förändring av detta slag bör genomföras redan 1990.Samtidigt bör också de beloppsgränser som gäller för avsättning till sådantsparande avskaffas. Vidarebör den tvåårsregel som tillämpas vid aktiebeskattningen avskaffas.Realisationsvinster och realisationsförluster bör behandlas symmetriskt med enskattesats på . Enutförsäljning och börsintroduktion av statliga företag och ett avskaffande avde kollektiva löntagarfonderna kommer att fungera som en stimulans förhushållens sparande. mening är det också angeläget att systemet med företagsanknutnavinstandelssystemen stimuleras, bl. a. genom att socialavgifter inte tas ut påvinstandelar med bindningstider överstigande . här anfört om stimulans av hushållssparandet bör som sinmening ge till känna för regeringen. dels att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse: 22. beträffande stimulanser av hushållssparandet att med bifall till motion 1988/89: Ei61 yrkande 4 samt med anledning av motion 1988/89: Ei62 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 146 45.Stimulanser av hushållssparandet (mom. 22) 1988/89:FiU30 Reservationer och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 79 som börjar med "Finansutskottethar" och slutar med "yrkande 15" bort ha följande lydelse: Finansutskottetanser i likhet med vad framhåller i motion Ei62 att dettillfälliga, obligatoriska sparande som utskottet av konjunkturskäl förordat idet föregående måste kompletteras med mer långsiktiga åtgärder för attstimulera ett frivilligt hushållssparande. Utskottet anser att det förslag tillpersonliga investeringskonton som förs fram i motion Fi62 (c) på ett verksamtsätt skulle bidra till att stimulera en långsiktig ökning av hushållssparandet.Åtgärden kan därmed verka dämpande på konsumtionsökningen. Utskottet bifallersåledes motion Fi62 (c) yrkande 15. Motion Fiö I (fp) yrkande 4 avstyrks. dels att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse: 22. beträffande stimulanser av hushållssparandet attriksdagen med bifall till motion 1988/89: Fi62 yrkande 15 avslår motion1988/89: Ei61 yrkande 4 samt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. De indirekta skatternas inverkan på basbeloppet (mom.23) CarlFrick (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 79 som börjar med "I motionFi64" och slutar med "i berörd del" bort ha följande lydelse: 1motion Fi64 av m.fl. (mp) föreslås att prisökningar föranleddaav skattehöjningar på energi, alkohol och tobak inte skall tillåtas påverkabasbeloppet när detta fastställs. Finansutskottetfår med anledning härav anföra följande. 1 åtstramningspaketet ingår höjdaskatter på såväl energi, alkohol som tobak. Med nuvarande beräkningsregler förbasbeloppet kommer dessa höjningar att påverka basbeloppets storlek, vilketleder till att alla pensionärer automatiskt kompenseras med högre folkpensionoeh ATP. Utskottet anser emellertid att även pensionärer med god ATP-pensionmåste bära sin del av åtstramningen. Endast pensionärer med enbart folkpensioneller med låg ATP bör kompenseras. bör som sin mening ge regeringentill känna att man vid uträkning av pensioner skall använda sig av ettbasbelopp som inte har justerats för prisökningar till följd av höjda indirektaskatter på energi, alkohol och tobak. Såsom utskottet närmare utvecklar påannat håll i detta betänkande bör i stället pensionstillskottet höjas från förnärvarande 0,48 till 0,5 gånger basbeloppet för ensamstående och en motsvarandehöjning göras för gifta pensionärer. delsatt utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse: 23.beträffande de indirekta skatternas inverkan på basbeloppet att med bifall till motion 1988/89: Ei64 yrkande 24 i berörd 147 del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om 1988/89: FiU30 principerna för fastställande av basbeloppet. De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken(mom. 24) AnneWibble (fp), (), (), () och IngerRené (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 45 börjar med mbriken "Intemationell bakgmnd" och på s. 55 slutar med "imotionen" bort ha följande lydelse: , Utskottetkonstaterar att de bedömningar av den internationella utvecklingen sompresenteras i den reviderade finansplanen och i konjunkturinstitutetsmarsprognos i stort sett överensstämmer med bedömningama . Dethar endast gjorts smärre korrigeringar på vissa punkter. De intemationellafömtsättningar som bildar utgångspunkt för bedömningen i den revideradefinansplanen av den svenska ekonomins utveckling redovisas i tabell I. BNP i , % 3,0 ( 3,0)' 2,5 ( 2,5) (KPI årsgenomsnitt), % 4,5 ( 4,0) 4,5 ( 4,0) Arbetslöshet i , % Råoljepris, dollar per fat 17,00 (15,00) 17,00 (15,00) Dollarkurs i kr. 6,38 ( 6,03) 6,40 ( 6,03) ' Siffrorna inom parentes anger motsvarande bedömning i1989 års finansplan. Somframgår av tabell 1 förväntas inflationen i OECD-området och1990 bli högre i jämförelse med januariprognosen. Detta är en följd av stigandeolje- och råvarapriser och ett högt kapacitetsutnyttjande i deindustrialiserade ländema. Oljepriset steg till följd av OPEC:s kvotöverenskommelsei . Det har därefter legat på en nivå över genomsnittet förår 1988. har efterfrågan stigit snabbare än väntat under senare år.OECD:s oljekonsumtion ökade exempelvis under loppet av . Dentidigare oljeprissänkningen har dämpat övergången till altemativa energislag.I flera västeuropeiska länder märks nu åter en ökad oljeanvändning iförhållande till produktionsökningen. Detta talar för att råoljeprisema kankomma att etableras på den nuvarande nivån mnt per fat, vilketinnebär att det genomsnittspris på per fat som ligger till gmnd förregeringens kalkyler kan visa sig för lågt. Regeringenräknar med en dollarkurs på . har emellertid en förnyad styrka i dol- 148 För bara någon vecka sedan steg dollam över 1988/89: FiU30 denmagiska gränsen på 2 D-Mark gentemot den västtyska valutan. I för- Reservationer hållande till kronan har dollam stigit till över 6:70 kr.Regeringens bedömning av dollarkursen får mot denna bakgmnd anses vara låg. Tendensematill en högre inflationstakt visade sig , vilket medförde enskärpning av penningpolitiken i flera av OECD-ländema. Det kan inte uteslutasatt den ekonomiska politiken kommer att stramas åt ytterligare i vissa länder.På kort sikt gäller emellertid att konjunkturavmattningen i Förenta staternablir allt tydligare, medan tillväxten i , främst iFörbundsrepubliken oeh i , förefaller bli något högre än vad somtidigare kunde fömtses. Sammantaget är det dock sannolikt att tillväxten iOECD-länderna kommer att bli vilket ligger i linje med vadsom anges i tabell 1. kan en fortsatt dämpning av konjunkturenförväntas. I den reviderade finansplanen räknar regeringen med att tillväxteni OECD-området blir . Med hänsyn till den penningpolitisktbaserade stabiliseringspolitikens framgångar finnsdet anledning att räkna med att dessa jämförelsevis goda tillväxttal kanuppnås. Tillväxteni de västliga industriländema är dubbelt så hög som i Sverige.Genomsnittet visar att medan tillväxten i totalt sett , 1987 oeh 1988, blev den över 10 %i OECD-området. Trotsden dåliga tillväxten präglas ekonomin av överhettning med arbetskraftsbristoch andra flaskhalsproblem i produktionen. Det visar att ekonomins probleminte beror på en anmärkningsvärt stor efterfrågan utan i stället på en dåligtfungerande utbudssida, som tar sig uttryck i en för svagproduktivitetsutveckling. Enligtden reviderade finansplanen har överhettningen blivit akut under de allrasenaste månadema. Men som tidigare påpekats i motioner av både moderatasamlingspartiet och har ekonomin i nu aktuell mening varitöverhettad . 1tabell 2 anges , finansplanens och den revideradefinansplanens försörjningsbalansprognoser och nyckeltal. I den sistnämnda harhänsyn tagits till de åtstramningsåtgärder i form av skattehöjningar somföreslagits av regeringen. Dei den reviderade finansplanen föreslagna åtstramningsåtgärdema ger regeringenanledning att revidera ned prognosen för den privata konsumtionen jämfört medbedömningarna i finansplanen och i . Denväntas nu öka med och . Idet uppkomna läget är den privata konsumtionen svårbedömd. Å ena sidan har en spontan dämpning av detaljhandelsförsäljningen kunnat för märkas . Å andra sidan är det rimligt att räkna med att hushållen, liksom tidigare, kompenserar sig för åtgärder som riktar sig mot 149 1988/89: FiU30Reservationer Tabell 2 Försörjningsbalans och nyckeltal (genomsnittlig årlig volymförändring i procent, där ej Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Hushållens sparkvot, nivå % Bytesbalans, mdr kr -14,1 -18,3 -17,0 -18,3 -21,9 -17,0 Bidrag till BNP-tillväxten: ' Förändring i procent av föregående års BNP. Anm: fipl = regeringens bedömning i finansplanen Klmars = marsprognos rev fipl = Regeringens bedömning iden reviderade finansplanen den privata konsumtionengenom minskat sparande eller ökad skuldsättning. Denoffentliga konsumtionen fömtses av regeringen öka och 1,5 %år 1990. Det innebär en nedjustering med ungefär en halvprocentenhet. Enligt utskottet är det svårt att se vad som motiverar dennaförändring. Erfarenhetsmässigt brakar regeringens bedömning av inte minst denkommunala expansionen innebära en underskattning. De många kommunala skattehöjningarnaunder och den förbättring av kommunernas ekonomiska situation somväntas äga mm , något som bl. a. sammanhänger med eftersläpningen iutbetalningen av kommunalskattemedlen, talar för att kommunerna ökar sinautgifter mer än vad regeringen fömtsett. Den kommunala verksamheten fortsätterdärigenom att växa snabbare än vad fastställt som önskvärt. Ävenregeringens senaste prognos innebär ett överskridande av det mål som riksdagensatt upp för den kommunala konsumtionen. Detotala investeringarna förutsätts öka och helt stagnera år1990. Jämfört med regeringens januariprognos innebär detta en upprevidering förår 1989. Utskottet gör emellertid bedömningen att det höga ränteläget oeh denytterligare osäkerhet om spelreglerna som förorsakats av regeringens politikkan komma att leda till att en obetydlig uppgång övergår i en minskningav investeringarna . Trots stora löneökningaroch den föreslagna löneskattehöjningen juste- rar regeringen uppprognosen för exporten både och . Med 1988/89: FiU30 hänsyntill den försvagning av konkurrenskraften som kan väntas är det Reservationer osannolikt att regeringens prognos infrias. Utskottet räknardärför med en sämre exportutveckling än enligt regeringens bedömning. Regeringenfömtser en successiv dämpning av importen . De höjdaarbetskraftskostnaderna torde emellertid innebära att svenskhemmamarknadsindustri snabbare än tidigare förlorar marknadsandelar. Däremotkan en sämre investeringsutveckling än vad regeringen räknar med få en vissåterhållande verkan på importen. Dessa båda motverkande faktorer torde i bästafall ta ut varandra. Sedanregeringens finansplan presenterades har bytesbalansutfallet för år1988 försämrats kraftigt. Det tidigare föratsedda underskottet på ca 10miljarder kronor har stigit till drygt 15 miljarder. Denna försämring påverkarsjälvfallet bedömningarna . Sålunda räknar regeringen medatt bytesbalansutfallet i frånvaro av de i den reviderade finansplanenföreslagna åtgärderna skulle öka till och tillinemot . Enligt utskottets uppfattning verkar ensämre exportutveckling och större import tillsammans med höjningen av deintemationella råoljepriserna i ytterligare försvagande riktning påbytesbalansen . Regeringenbedömer att BNP stiger med och att tillväxten dämpasytterligare till I % , vilket är utomordentligt lågt i förhållande tilltillväxttakten i OECD-området. Detta belyser enligt utskottets meningytterligare tillväxthindrens inverkan på möjligheten att uppnå samma utvecklingsom andra viktiga industriländer. Sammanfattningsviskan konstateras att den svenska ekonomins balansproblem fortsätter attförvärras i snabb takt. Med regeringens föreslagna inriktning av den ekonomiskapolitiken stagnerar tillväxten, och arbetslösheten riskerar att öka kraftigt ibörjan av . lkompletteringspropositionen presenteras kalkyler över den ekonomiskautvecklingen . Detmest anmärkningsvärda med beräkningarna är att de i snart sagt alla avseenden även vid gynnsamma antaganden leder fram till fortsatta försämringar avekonomin. Även det s. k. låglönealternativet ger fortsatt storabytesbalansunderskott. BNP stiger med i genomsnitt för de fyraåren, vilket innebär att fortsätter att halka efter andraindustriländer. För att alternativet skall förverkligas måste löneökningarnastanna vid . Hur denna kraftiga uppbromsning skall åstadkommasframgår emellertid inte. Ihöglönealternativet antas en pris- och löneutveckling mer i linje med den historiska utvecklingen. Resultatet blir nästan en halvering av den ekonomiska tillväxten jämfört med låglönealternativet. Bytesbalansunder skottet ökar snabbt till och arbetslösheten stiger kraftigt. Med nuvarande ekonomiska politik är detta, enligt utskottets me ning, det mest realistiska alternativet. Omlönerna fortsätter att stiga i samma takt som , ökar de offent- 1988/89: FiU30 liga utgifterna snabbt, oeh krav kommer att ställas på höjningarav skatte- Reservationer trycket med årligenför att inte statsfinanserna skall försvagas. uppfattning visar kalkylerna tydligt att regeringen misslyckats medatt angripa de grandläggande problemen i den svenska ekonomin. För attförhindra den annalkande försvagningen måste politiken läggas om så atttillväxthindren tas bort och ekonomins utbudssida stimuleras. Deskattehöjningar som regeringen lagt fram markerar det definitiva slutet för dentredje vägens ekonomiska politik. Misslyckandet framstår med all önskvärdtydlighet. Dentredje vägen sades vara en medelväg mellan å ena sidan en renodladkonsumtionsbaserad expansion och en kraftig åtstramningspolitik å den andra. 1praktiken visar emellertid utvecklingen att den svenska ekonomin snararependlar mellan de två ytterligheterna. Regeringen har således lyckats undvikaden medelväg som den sade sig eftersträva. Regeringensekonomiska strategi, sådan den kommer till uttryck i praktisk politik, äruteslutande inriktad på att påverka ekonomins efterfrågesida. Den förstaåtgärden var en stor devalvering , som fram skapade enmarkant ökad efterfrågan för den konkurrensutsatta sektorn. Därefter förskötstyngdpunkten i efterfrågepolitiken. ledde den till en utprägladkonsumtionsbaserad expansion. Det nu av regeringen framlagdaåtstramningspaketet innebär också att det är efterfrågan i ekonomin som skallpåverkas. Redanden reviderade finansplanen 1986, men kanske framför allt höstpropositionen1988 och finansplanen 1989, innehöll emellertid resonemang från regeringenssida som var både nya och lovande. I dessa dokument talades det mycket omutbudsekonomi och avreglering. Borta var då den ensidiga inriktningen påefterfrågestyrning. Regeringen anslöt sig på det verbala planet därmed till denpolitik som moderata samlingspartiet och förespråkar. Men i denreviderade finansplanen tar regeringen avstånd från den politik som manförordade sedan i sin egen finansplan. Ävenom regeringen gjort en korrekt analys av deekonomiska problemen, har den förda politiken inte följt intentionerna. Dennamotsättning har skärpts i den nu aktuella propositionen. "Skattetrycketbör hållas nere", framhåller regeringen. Men i stället föreslås enskattehöjning , dvs. en höjning av skattetrycket medca . "Inflationenmåste bekämpas", framhåller regeringen. Men i stället föreslås åtgärdersom ytterligare höjer prisstegringstakten med . "Avtalsrörelsen måsteunderlättas", framhåller regeringen. Men i stället 152 föreslås en kraftighöjning av momsen och den allmänna löneavgiften mitt 1988/89: FiU30 under pågående förhandlingar. "Skattereformenkommer att ge stora positiva effekter", framhåller regeringen. Men ingetväsentligt skall göras på skatteområdet . "Hushållenssparande måste öka", framhåller regeringen. Men i stället sätts åtgärderin för att ytterligare höja det offentliga sparandet. "Denoffentliga sektorn måste förnyas", framhåller regeringen. Men ingakonkreta åtgärder föreslås. Riktlinjer för den ekonomiska politiken 1motionema Fi60 (m) och Ei6l (fp) beskrivs utvecklingen i och de krav påomläggning av den ekonomiska politiken som därmed ställs. Utskottet instämmeri allt väsentligt i motionärernas rekommendationer. Utskottetnoterar att både moderata samlingspartiet och under flera årförespråkat en stramare finanspolitik än regeringen. Ilikhet med motionärerna förordar utskottet en politik som skapar förutsättningarför tillväxt och därigenom stigande välfärd. Detta är viktigt inte minst föratt åstadkomma en regionalt balanserad utveckling inom landet. Tillväxtenmåste komma hela landet till del. Målet bör vara en decentraliseradsamhällsstmktur, där det råder balans såväl inom som mellan olika regioner.Uppnås inte detta, skapas problem såväl i storstadsområdena som utanför dessa. Utskottetvill betona att en väsentlig fömtsättning för en tillväxtbefräm-jande politikär att staten respekterar hushållens och företagens krav på stabila spelregler. Denkortsiktighet oeh ryckighet som kännetecknat den ekonomiska politiken undersenare år har förstärkt osäkerheten för företagare oeh anställda. Dettainnebär att färre vågat ta risker, varvid långsiktiga satsningar ochinvesteringar tenderar att utebli. Pensionsskatten är ett exempel på beslut sombidrar till att skapa osäkerhet även bland dem som inte är direkt berörda.Även regeringens förslag om och sedan tillbakadragna höjning avarbetsgivaravgifterna vållade osäkerhet om gällandefömtsättningar. Vidare bidrar den likviditetsindragning som genomfördes år 1988och det av regeringen presenterade s.k. nyårsaftonspaketet till ryckigheten iden ekonomiska politiken. Därtill skapade uttalandet i regeringens finansplani januari om att skattetrycket inte skall användas som ett finanspolitisktmedel osäkerhet, eftersom regeringen återkom i kompletteringspropositionen medförslag om mycket kraftiga skattehöjningar. Enligt utskottets uppfattning ärdet väsentligt att avstå från sådan kvartalspolitik. Tillfasta spelregler hör också en konsekvent växelkurspolitik som norm för denekonomiska politiken. Finans- och penningpolitiken skall inriktas på att stödjaden fasta växelkursen. Regeringen måste slå fast att effekten av alltför högalöneökningar inte kommer att pareras genom framtida devalveringar. Utskottet anser attekonomisk tillväxt bäst främjas i ett ekonomiskt sy- 153 stem som bygger pådecentraliserat beslutsfattande. Marknadsekonomin 1988/89: FiU30 är detoöverträffade sättet att ta till vara den skaparlust, arbetsvilja och Reservationer kompetens som finns spridd bland miljontals enskilda människoroch företag. Enligt utskottets mening skulle en revitalisering av den svenskaekonomin kunna möjliggöra en tillväxt avsevärt över det . Denekonomiska politiken bör därför enligt utskottets mening inriktas på attundanröja tillväxthinder och stimulera ekonomins utbudssida. En bättrefungerande utbudssida i ekonomin gör det möjligt att utanefterfrå-gebegränsande åtgärder bibehålla dagens förhållandevis måttliga konsumtionsökningsamtidigt som samhällsekonomisk balans upprätthålls. Detförsta tillväxthindret rör skattepolitiken. Dagens skattesystem och höga nivåpå skattetrycket stimulerar skatteplanering och skattefusk och missgynnararbete och sparande. Utskottetvill betona vikten av att sänka marginalskattema. Dagens höga marginaleffekterleder till höga nominella löneökningskrav för att något skall bli kvar efterskatt. Detta gör det svårare för partema på arbetsmarknaden att sluta avtal påen samhällsekonomiskt lämplig nivå. Höga marginaleffekter leder dessutom tilllågt utbud av arbetskraft oeh låg arbetskraftsrörlighet mellan branscher ochyrken, vilket i sin tur försämrar arbetsmarknadens möjlighet att fungera väloch därför hämmar tillväxten. Dessutom drivs löneglidningen upp. Motdenna bakgrand bör ett väsentligt steg i reformeringen av skattepolitiken tasredan år 1990 enligt utskottets mening. Marginalskatten bör sänkas kraftigt,som det automatiska inflationsskyddet återinförs. Finansieringen avmarginalskattesänkningen bör enligt utskottets mening ske genom en kombinationav minskade offentliga utgifter och strak-turförändringar i skattesystemet.Genom en sådan uppläggning av finansieringen, där minskade offentliga utgifterutgör ett viktigt inslag, kan skattetrycket sänkas . En reform meddenna inriktning innebär att många av de positiva effekter som en rejälskattereform kan väntas leda till kan uppnås . Sänkningenav marginalskattema bör kombineras med särskilda stimulanser för hushållenssparande. Därmed underlättas stabiliseringspolitiken. Detstora steg i skattereformen som utskottet ovan förordat betyder i sigförbättrade villkor för hushållens sparande. Avkastningen efter skatt ökarsamtidigt som lånefinansierad konsumtion blir dyrare, vilket verkar sparstimulerande.Dessutom anser utskottet det angeläget att stimulera långsiktigt bundetsparande i bank på samma villkor som pensionssparande i försäkringsbolag. Ettsådant pensionssparande bör införas . Småföretaghar en central uppgift i den tekniska utvecklingen och för skapandet av nya arbetstillfällen. Det är sålunda en av nycklama till eko nomisk tillväxt. Skattepolitikens utformning är av stor betydelse för små företagens utveckling och överlevnad. I det lilla företaget, där ägaren själv är verksam, spelar skatteuttagen en förhållandevis större roll än i ett stort företag som ofta har "passiva" ägare. Därför är det viktigt att skapagoda betingelser för småföretagandet, bl. a. genom en småföretagarvänlig skat- 154 tepolitik.Förmögenhetsskatten på arbetande kapital i familjeföretag bör 1988/89:FiU30 avskaffas. Utskottetanser för det andra att finanspolitiken måste bedrivas med stor stramhet. Dennödvändiga stramheten bör emellertid skapas genom en restriktiv utgiftspolitikoch inte genom höjningar av skattetrycket. Sålunda bör onödiga statsbidragbegränsas, subventionema på bostadsområdet minskas etc. Utskottetförordar en ytterligare sanering av statens skuldbörda. Således bör ett antalstatliga företag försäljas och börsintroduceras. Denna åtgärd är visserligen avengångskaraktär men kan enligt utskottets mening upprepas under ett flertalår. Försäljning och börsintroduktion av statliga företag kommer också attfungera som en stimulans för hushållens sparande, åtminstone om försäljningensker till allmänheten snarare än till stora institutioner. En sådanförsäljning har också en likviditetsindragande effekt i ekonomin. Det ärdessutom angeläget att undersöka om vissa andra reala statliga tillgångar medlåg direkt avkastning men en god realvärdestegring kan försäljas.