bet · GC01TU1 · 1988-12-31 00:00:00 — , somhade inhämtat yttrande över motionen från justitieutskottet, ansåg att deföreslagna inskränkningarna i näringsfriheten inte skulle uppväga fördelarna.Regeringskansliet och berörda myndigheter borde dock enligt utskottet ägnafrågan fortsatt uppmärksamhet. är inte övertygat om att det i motion T401(m) påtalade tillvägagångssättet för tillgrepp.av bilar förekommer i sådanomfattning att de av motionären önskade särskilda lagstiftningsåtgärderna o.d.nu måste vidtas för att försvåra biltillgrepp på detta sätt. Utskottet anseratt det i första hand bör ankomma på bil- och låsbranscherna att verka för attbilar inte kan tillgripas genom det påtalade tillvägagångssättet. Den ovanrefererade rekommendationen i MRF:s handlingsprogram mot bilbrott och deredovisade uppgifterna om vad SLR:s medlemmar kräver vid tillverkning avbilnycklar tar utskottet som tecken på att man inom dessa branscher är bereddatt vid behov gå längre för att försvåra biltillgrepp på det sätt som anges imotionen. Det bör i detta sammanhang nämnas att en grupp föråtgärder mot bilbrott arbetar inom ramen för det arbete mot brott som bedrivsinom ett projekt mot brott som leds av rikspolischefen. I dettaprojekt deltar företrädare för ett stort antal myndigheter och organisationer.I en år 1987 avgiven delrapport (RPS/Rapport 1987:3) Åtgärder mot bilbrottenhar bl.a. det i motionen påtalade tillvägagångssättet för biltillgrepp uppmärksammats.Diskussioner inom projektgruppen har bl.a. lett till att MRF beslutat omovannämnda rekommendation beträffande tillverkning av duplettnyck-lar tillbilar. Det kan vidare nämnas att ett forskningsprojekt omtillgrepp av bilar och tillgrepp i bilar genomförs inombrottsförebyggande rådet (BRÅ). Man har bl.a. diskuterat frågor om bilarnaslås. En rapport beräknas komma att avges . Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett attförorda något initiativ med anledning av här aktuell motion. 4.3 Behandling i vägtrafiken av vissa räddningsfordon somutryckningsfordon Enligt 12 S VTK får förare av utryckningsfordon iträngande fall kräva fri väg för fordonet. Signaler skall då avges med föreskrivna larmanordningar. Larmanordningarna, som består av ljudanordning och lykta, skall enligt 11 18 och 14 §§FK finnas på utryckningsfordon men får ej finnas på annat fordon. ]988/89:TUlLykta skall enligt föreskrifter av TSV avge blått ljus. Normalt kan främst endast ambulanser samt brand- ochpolisfordon registreras som utryckningsfordon. Villkoren härför finns i 15 §BRK. TSV äger emellertid enligt 86 § BRK pröva frågor om undantag från olikabestämmelser i . Då i den här aktuella modonen T437 (s) en fråga medanknytning till organisationen av samhällets räddningstjänst tas upp, får deterinras om att /antog räddningstjänstlagen(1986:1102) i avsikt att göra samhällets räddningstjänst effektivare. Varje kommun skall enligt denna lag svara förräddningstjänsten inom kommunen med undantag för viss statlig räddningstjänst(flyg- och sjöräddningstjänst m.m.). Kommunen skall för räddningstjänsten haen räddningskår, som skall göra de räddningsinsatser som kommunen har ansvaretför. Enligt 13 § i lagen får dock kommun överlåta åt någon annan att göraräddningsinsatser som kräver särskild kompetens. I förarbetena (prop.1985/86:170 s. 70) nämnde föredragande departementschefen bekämpning av oljaeller andra skadliga ämnen som exempel på överlåtelser av räddningsinsatser somavsågs. Han framhöll emellertid att det inte skulle vara tillåtet för en kommunatt överlåta hela ansvaret för räddningstjänsten på ett enskilt organ. I motionen påpekas att, då ett företag utför enräddningsinsats åt en kommun, förare av företagets bilar kan behöva påkalla friväg då uppdraget fullgörs. Bilarna skulle enligt motionärerna behöva behandlassom utryckningsfordon, de skulle få ha de särskilda larmanordningarna ochdessa skulle få användas. Motionärerna - som påpekar att regeringen och TSV harvisat restriktivitet när det gäller att registrera fordon som utryckningsfordon-begär en översyn av de aktuella bestämmelserna som skall leda till att sådanregistrering kan bli möjlig i fall som nämns i modonen. Ett förslag med samma syfte som det här aktuellaframfördes i motion 1987/88:Fö528 (c) yrkande 2. Förslaget avstyrktes avförsvarsutskottet i betänkande FöU 1987/88:11, vilket godkändes av riksdagen.Försvarsutskottet konstaterade att den restriktivitet i fråga om attregistrera fordon som utryckningsfordon som dittills visats av regeringen ochTSV hade haft rimliga skäl för sig. Oavsett fördelar från räddningstjänstsynpunktskulle, anförde utskottet, en mångfald av olika kategorier av utryckningsfordoninnebära en risk för att allmänhetens respekt för larmanordningarna allmäntsett skulle minska. Någon översyn av frågan enligt motionärernas önskemålsyntes försvarsutskottet inte motiverad. är av samma mening. Utskottet avstyrkerdärför den här aktuella motionen. 4.4 Särskilda skyltar för fordon tillhörande diplomatiskpersonal I motion T409 (m) anförs att spionage riktat mot Sverigeunder senare år har bedrivits av eller i nära samråd med vissa utländskabeskickningar eller annan diplomatisk representation i vårt land och attmöjligheterna till effektiv spaningmot sådant spionage begränsas av att diplomatbilar här inte behöver 1988/89:TU 1 hasärskilda registreringsskyltar - till skillnad mot vad som i andra länder Motionären påpekar att användningen av "CD- skyltar"är oreglerad. Han begär att bestämmelser skall införas om att fordon somtillhör diplomatisk personal som är "ackrediterad" i skall ha Motionärens önskemål har tillgodosetts genom den avregeringen utfärdade förordningen (1988:964) om skyltar förbeskickningsfordon, vilken trädde i kraft . I denna förordning -som har sin grund i en framställning av till TSV - harnämhgen föreskrivits att, om ett fordon är undantaget från skatt enligt lagen(1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, fordonet i stället förregistreringsskyltar skall tilldelas särskilda skyltar (skyltar förbeskickningsfordon). Dessa skyltar skall enligt 2 § i förordningen uppta sextecken som utgörs av bokstäver och siffror. Tecknen skall utföras i svart påljusblå reflekterande botten. Sammansättningen av tecken bestäms avutrikesdepartementet med hänsyn till berört land och den ställning som ägareneller brukaren av fordonet har. I förordningen avsett fordon får enligt enövergångsbestämmelse brukas fram till utgången av december , även om detinte är försett med skyltar för beskickningsfordon. Motionenkan således lämnas utan särskild åtgärd av . 4.5 Krav på nationalitetsmärken på utländska motorfordon I motion T414 (c) framhålls att vi kräver att svenskabilar som skall köras utomlands skall ha nationalitetsmärken, medan vi intekräver att utländska bilar som körs här skall ha sådana märken. Motionärenbegär att krav skall införas på att utländska bilar skall ha nationalitetsmärken. I 48 § BRK har det föreskrivits att enligtöverenskommelser med friimmande stater skall ett registrerat fordon som användsutomlands baktill vara försett med ett nationalitetsmärke. I paragrafen finnsnärmare bestämmelser om utformningen av vårt "S-märke". Motsvarande krav för utländska motorfordon som körs härfinns. I förordningen (1987:27) om fordon i internationell vägtrafik i Sverigehar nämligen meddelats föreskrifter om de villkor om registrering och ombeskaffenhet och utrustning som motordrivna fordon och släpfordon som . användsi internationell vägtrafik i skall uppfylla. Enligt 7 § i förordningenskall sålunda varje (i en främmande stat) registrerat fordon ha ettnationalitetsmärke baktill som visar i vilken stat fordonet är registrerat. Iparagrafen finns också bestämmelser om krav på nationalitetsmärket. Någonbestämmelse om ansvar för den som bryter mot 7 § finns dock inte iförordningen. Motionärens önskemål är sålunda tillgodosett. Motionen kandärför avslås. 5Körkortsfrågor 1988/89:TU1 5.1 Utbildning om viltfaran under förarutbildningen Enligt 65 § KKF skall undervisningen i trafikskolabedrivas enligt kursplaner som TSV fastställer. I TSV:s förskrifter om kursplanerför behörighet B -dvs. behörighet att föra personbil och lätt lastbil och etttill sådan bil kopplat släpfordon m.m. - är föreskrivet att viltfaran skallpåpekas i kursavsnittet Körning i nedsatt sikt och mörker. I motion T436 (fp) påpekas att kollisioner mellanmotorfordon och älg eller rådjur har blivit allt vanligare och att det ärmotorfordonens hastighet som skapar de största olycksriskerna. För att fåtrafikanterna att sänka hastigheten med hänsyn till viltfaran - särskilt vidskymning, mörker och gryning-krävs, framhåller motionären, kunskap om dennafara. Enligt motionären används i förarutbildningen i trafikskola litteratursom knappast mer än snuddar vid viltproblematiken. Motionären begär att iförarutbildningen en betydligt större vikt än skall läggas påutbildning om viltfaran. Inom TSV förbereds en omfattande förändringav förarutbildningen. 1 en preliminär ny kursplan för förarutbildning förkörkort för behörighet B - som bl.a. skall ligga till grund förundervisningsplaneringen, ge riktlinjer för läromedelsproduktionen och utgörabas för "examinationen" - behandlas viltfaran närmare i ett avsnitti körutbildningen om körning under särskilda förhållanden. Efter utbildningenskall eleven kunna vara förutseende och ha särskilt höjd beredskap förplötsligt uppdykande vilt. Nya kursplaner avses skola tillämpas fr.o.m. den 1april 1989. Med hänsyn till det medvetande om viltfaran som mansålunda vill skapa i en förändrad förarutbildning torde något riksdagensinitiativ med anledning av motionen inte vara behövligt. 5.2 Granskning och godkännande av läromedel förförarutbildningen 1 trafikskola skall enligt 65 § första stycket KKF finnasde läromedel och den undervisningsmateriel i övrigt som behövs för denteoretiska undervisningen. En liknande bestämmelse fanns ursprungligen i 1951års vägtrafikförordning (1951:648). togs i 1951 årsvägtrafikförordning även in en bestämmelse om att lärobok, som godkänts avregeringen eller av den myndighet som regeringen bestämt, skulle utnyttjas vidundervisningen i körskola. Uppgiften att granska läroböcker lades på dendåvarande väg- och vattenbyggnadsstyrelsen och övertogs sedermera av TSV.Bestämmelse om godkännande av lärobok för användning i trafikskola togs dockinte in i den särskilda körkortslagstiftning som ersattebestäinmelserna om körkort m.in. vägtrafikförordning och finns inteheller i den nuvarande körkortslagstiftningen. I motion T411 (m) anförs bl.a. att på marknaden finns såväl utomordentlig undervisningsmateriel för förarutbildningen somundermålig sådan. Med hänsyn härtill skulle det enligt motionären vara av värdeom TSV efter anmälanfrån de förlag som saluför undervisningsmateriel för körkorts- 1988/89:TU1aspiranter bedömer materielen och godkänner eller underkänner den.Motionärenbegär att en granskning av undervisningsmaterielen kommer till 'stånd. Föredragande departementschefen framhöll i proposition1981/82:81 om riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m.m. bl.a. (s.34) att TSV hade funnit att granskningen och godkännandet av läroböcker somanvändes i förarutbildningen inte längre var behövliga, eftersom kvaliteten påde producerade läroböckerna numera var god. Föredraganden anförde att handelade TSV:s uppfattning. Inom ramen för ovannämnda inom TSV pågående förberedelserför en förändring av förarutbildningen diskuteras bl.a. frågor om kraven påmateriel m.m. för teoriundervisningen i trafikskola. Med hänsyn härtill tordemotionen inte böra föranleda något initiativ från sida. 5.3 Orter i vilka uppkörning för körkort kan ske Förarprovet består av förhör och körprov, och vid dettaprövar man bl.a. sökandens förmåga att i landsvägs- och gatutrafik föra fordonav det slag som körkortsansökan avser. Förarprovet skall enligt 16 § KKFavläggas inför tjänsteman hos TSV. Förarprov kan enligt paragrafen ocksåavläggas inför befattningshavare vid försvarsmakten och lärare igymnasieskolan. För TSV:s regionala verksamhet finns sju distrikt medmottagningar på 150 orter. I , som ingår i TSV:s övre norradistrikt, har TSV två stationskontor (i och i ) samt därutövermottagningar på 13 orter, dit TSV:s personal kommer för att förrätta förarprov. I motion T402 (c) anförs att TSV har lagt fram förslag omkrav som innebär att uppkörning för att erhålla körkort skall ske i stadstrafikoch att detta förslag för läns del skulle innebära attmottagningar på nio orter skulle dras in. Motionären pekar på att ettgenomförande av förslaget skulle medföra ökade kostnader för trafikskolor ochkörkortssökande och begär att uppkörning för körkort skall kunna ske på andraorter än i storstäder. har vid sammanträde i ettärende om översyn av verkets mottagningsorter beslutat att ingamottagningsorter skall dras in på befintligt förslagsunderlag men att man böreftersträva att mottagningarna samordnas och koncentreras i dden. Prov föryrkesförarbehörighet kan enligt styrelsens beslut komma att koncentreras tillvissa orter. Då frågan om en indragning av mottagningar för uppkörningför vanliga körkort således är aktuell inom TSV bör motionen inteföranleda något initiativ av . Motionen avstyrks sålunda. 5.4 Fortsatt innehav av körkort för diabetiker m.fl. 1 motiveringen till yrkandet i motion T438 (c) - som finnsi motion 1987/88:Sf338 (c) av samma motionärer - tas upp dekonsekvenser som de 22 medicinskakraven för körkort kan få för diabedker. Som allmän bakgrund 1988/89:TU1dll motionsbehandlingen redovisas därför i korthet följande om dessa krav. Enligt 7 § KKL får körkortsdllstånd - som krävs för attkörkort skall få utfärdas - meddelas endast den som med hänsyn till sinapersonliga och medicinska förhållanden kan anses lämplig som förare avkörkortspliktigt fordon. Till ansökan om körkortstillstånd skall därför enligt11 § KKF fogas en hälsodeklaration, som skall vara undertecknad av sökanden påheder och samvete, och ett intyg om synprövning. Avser ansökningen körkort medbehörigheten C (för tung lastbil och ett till sådan kopplat lätt släpfordon)eller D (för buss) eller med taxibehörighet skall i stället ett läkarintygfogas till ansökningen. Enligt 16 § punkt 7 KKL skall körkortstillstånd ochkörkort återkallas om körkortshavarens förutsättningar för rätt att förakörkortspliktigt fordon är så väsentligt begränsade genom sjukdom, skada ellerdylikt att han från trafiksäkerhetssynpunkt ej vidare bör ha körkort. Blandannat i fall som avses i nämnda lagrum får återkallelsen enligt 17 § KKLbegränsas till att avse viss del av behörigheten. Vad nu har sagts gäller enligt 27-28 §§ och 31 § KKL itillämpliga delar även traktorkort. Om läkare vid undersökning av en körkortshavare finner attkörkortshava-ren av medicinska skäl är uppenbart olämplig att inneha körkort,skall läkaren enligt 88 § KKF anmäla det till den länsstyrelse som har meddelatkörkortstillståndet. Anmälan behöver dock inte göras, om körkortshavaren följerläkarens anvisning att avstå från att föra körkortspliktigt fordon. Föreskrifter om medicinska krav för innehav av körkorteller traktorkort utöver dem som finns i KKF samt föreskrifter förtillämpningen av 88 § KKF skall enligt 95 § KKF beslutas av socialstyrelsenefter samråd med TSV. skall efter samråd med TSV även beslutaföreskrifter om sådan synprövning och läkarundersökning som skall ligga tillgrund för intyg enligt 11 § KKF. Gällande här avsedda föreskrifter harmeddelats i föreskrifter om medicinska krav för innehav avkörkort, traktorkort eller taxibehörighet (SOSFS 1984:31). I motion T438 (c) begär motionärerna en översyn avkörkortshanteringen i samband med sådana kroniska sjukdomar som diabetes m.fl.I motiveringen framförs kritik i två avseenden mot socialstyrelsensföreskrifter, nämligen att de (1) kan föranleda omprövning av körkortsinnehavetför diabetiker samt (2) förlust av C-behörighet för diabetiker i vissa fall. Avmotiveringen till motionsyrkandet framgår inte vilka sjukdomar utöver diabetessom avses i yrkandet, varför behandlingen av yrkandet begränsas till att avsesituadonen för diabetiker. Enligt ovannämnda föreskrifter skallkörkortshavare med diabetes stå under fortlöpande läkarkontroll och omprövningav körkortsinnehavet skall ske minst . skallomprövning ske minst vartannat är. I motionsmotiveringen kritiseras kravet på omprövningminst för körkortshavare vars diabetes är känd. Nuvarande behandlingsmetoder talar enligt motionärerna för att så täta intervaller som inte behövs. Motionärernapåpekar att den som har drabbats av diabetes efter det att 1988/89:TU1körkortet har utfärdats och således inte har fått sin diabetes registrerad kanha körkortet hela livet utan någon medicinsk kontroll. beslutade att ett system med olikakörkort för olika typer av fordon-s.k. differentierade körkort-skulle införas.Införandet skulle ske etappvis. Fram till gällde att bl.a.den som hade B-behörighet (för personbil, lätt lastbil och ett till sådan bilkopplat lätt släpfordon) fick i icke yrkesmässig trafik föra även tung lastbilutan tungt släpfordon (singellastbil). Det beräknades att ca 25 000 personermer eller mindre regelbundet körde tung singellastbil utan att ha högrebehörighet än behörighet att köra personbil. infördesemellertid en särskild behörighet för singellastbilsförare, nämligenbehörigheten C för tung lastbil och ett till sådan bil kopplat lätt släpfordon.Enligt övergångsbestämmelser (SFS 1983:2) fick bl.a. den som hade körkort,vari enbart ingick behörigheten B eller AB och som hade kört tung lastbil ibetydande omfattning under olika trafikförhållanden , efter ansökan hos TSV byta ut sitt körkort mot ett körkort, variingick behörigheten C. Ett stort antal körkortshavare fick sina körkort utbyttaenligt övergångsbestämmelserna. 1 motionsmotiveringen anförs att genom körkortsutbytetfick ett stort antal diabetiker, som körde och kör t.ex. företagsdistributionslastbilar, C-behörighet trots att de inte skulle ha fåttC-behörighet om de i vanlig ordning hade sökt den. Behörigheten att körasingellastbil, som dessa diabetiker hade haft ända fram och genomkörkortsbyte behöll därefter, dras nu enligt motionärerna in i samband med poliskontrolleller när det eljest blir känt att förarna har diabetes. Motionärernaframhåller att detta leder till svårigheter för de drabbade i form av t.ex.omplaceringar eller förlorade anställningar. Den körkortsmedicinska verksamheten står nu emellertid införförändringar. Svensk trafikmedicinsk förening och samt utredningen om vissa körkortsfrågor (i betänkandet SOU 1987:43)föreslog att myndighetsansvaret för trafikmedicinska frågor skulleföras över från till TSV. Med anledning härav fick TSV iuppdrag att utreda hur en sådan överföring skulle kunna genomföras. TSV föreslog att verket skulle överta dekörkortsmedicinska ärendena och att verkets centrala organisation för dettaändamål skulle utökas med en trafikmedicinsk enhet. Efter reinissbehand-lingbereds nu TSV:s förslag inom . Det finns anledning att räkna ined att dekörkortsmedicinska ärendena inoin en nära framtid kominer att flyttas över tillTSV och att man i samband därmed kommer att överväga om gällandemedicinska krav för körkort bör ändras med hänsyn till framsteg i behandlingenav olika sjukdomar m.m. Därvid torde frågor av den art som tas upp i motionsmotiveringenkunna komma att övervägas. Med hänsyn härtill bör motion T438 (c) kunna lämnasutan särskild åtgärd av . 5.5 Nyttförarprov för tung motorcykel 1988/89: 1 vägtrafiklagstiftningen förstås med tung motorcykel enmotorcykel vars motor har en slagvolym som överstiger . Harmotorn en slagvolym av högst är motorcykelen en lätt motorcykel. Den som vill ha körkort för tung motorcykel måste ha fyllt18 år och ha genomgått ett särskilt förarprov med förhör och körprov. För densom har godkänts vid förarprov för lätt motorcykel räcker det dock med enbartkörprov på tung motorcykel. För alla körkort gäller att giltighetstiden är begränsadtill . Nytt förarprov krävs dock inte för förnyelse av körkorten. I motion T424 (fp) anförs bl.a. att motorcykelförarnaskompetens borde fortlöpande prövas med tanke på de många olycksrisker som finnsoch de förödande konsekvenser som motorcykelolyckor ofta får. Provet bordeenligt motionärerna gälla både teori och praktik för alla behörigheter, om manvill behålla körkortet för en kommande period. En giltighetstid av tio årskulle enligt motionärerna vara rimlig. Motionärerna begär (yrkande 2) förslagom förnyat förarprov i första hand för körkort för tungmotorcykel. Utskottet vill erinra om att utskottet vid behandlingen ibetänkande /86:1 (s. 14-15) av ett motionsförslag om läkarkontroll avkörkortshavaren samt genomgång av ett reducerat förarprov som villkor förförnyelse av körkortet förutsatte att TSV följde utvecklingen av denna fråga. ITSV:s trafiksäkerhetprogram 1988 framhålls bl.a. vikten av fortbildning förmotorcyklisterna. Av programmet framgår att NTF planerar att utveckla fortbildningen"Guldhjälmskursen" till en mer omfattande kurs i defensiv körning.Någon anledning för att ta initiativ till krav på återkommandeförarprov för tung motorcykel synes därför inte finnas. Information på vägskyltar om närradions och lokalradionssändningsfrekvenser - eller kommunalmyndighet - svarar för uppsättning av vägmärken (skyltar och tavlor) som avsesi VMF. För uppsättning av reklamskyltar m.fl. skyltar intill ochinom ett vägområde krävs emellertid tillstånd av myndighet. I korthet innebärgällande ordning att för uppsättning av skyltar inom ett avstånd av 50 meterfrån ett vägområde krävs tillstånd av och för uppsättning inomett vägområde tillstånd av väghållningsmyndigheten. För lokalradioprogrammen svarar somingår i . Lokalradiosändningarna har till en börjanskett över FM-sändarna för P3. började ett fjärde FM-nät (FM4) tas i anspråk för sändningarna. Närradions verksamhet administreras av närradionämnden.Rätten att 1988/89TU1 sända närradio är begränsad till lokala ideellaföreningar, som bedriver verksamhet inom sändningsområdet, församlingar inomsvenska kyrkan, studerandesammanslutningar samt närradioföreningar.Närradioprogrammen är normalt avsedda att kunna tas emot inom ett område av högstca från sändaren. I motion T222 (fp) begärs (yrkande 2) att TSV skall tafram "trafiksäkra" vägskyltar som kan godkännas för information omsåväl närradions som lokalradions sändningsfrekvenser. I motiveringen tillyrkandet anförs att närradions informationstavlor av trafiksäkerhetsskäl - skälsom i motiveringen anges som svårbegripliga - inte får placeras närmarevägområdet än på ett avstånd av , alltså tillsammans med kommersiellreklam. Det framhålls att det är angeläget att ge alla trafikanter detaljeradinformation under de tider då turisttrafiken är som mest intensiv. Efter en översyn av VMF som har utförts inoinkommunikationsdepartementet har regeringen beslutat omvissa ändringar i VMF. Ändringarna skall träda i kraft . Blandannat tillkommer ett vägmärke (1.8.1.3) för upplysning om radiostation somsänder vägtrafikinformation. På märket anges "Radio", FM 4"samt frekvens. Som villkor för uppsättning av märket gäller att informationenges i regelbundet återkommande sändningar som är avsedda att täcka ett störreområde. Motionärernas önskemål om vägskyltar med information omlokalradiofrekvenser tillgodoses sålunda, varför motionen i denna del lämnasutan särskild åtgärd av . Under hand har det inhämtats att man under översynen avVMF har ansett att ett vägmärke med upplysning om närradiofrekvenser inte börinföras med hänsyn till den begränsade geografiska täckning som närradiosändarehar. Utskottet kan ansluta sig till denna mening. Motionen avstyrks därför ivad den avser information vid väg om närradiofrekvenser. 7 Hemställan Utskottet hemställer Frågor omden inre säkerheten i bilar (s. 5) 1.beträffandefästen för särskdda skyddsanordningar för barn att lämnar motion 1987/88:T404(vpk) utan särskild åtgärd, 2.beträffandesäkerheten för busspassagerare att avslår motion 1987/88:T407 (fp), 3. beträffandeståplatser i skolbussar attriksdagen avslår motion 1987/88:T406 (fp) i denna del,