bet · GC01UbU17 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet har redan vidtidigare tillfällen påpekat att det inte behövs någon försöksverksamhet för attfinansiera uppdragsutbildning med medel från förnyelsefonderna då detta är fulltmöjligt enligt nu gällande regler. bör avslå modon 1988/89:Ub233yrkande 2. Utredningen om vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda Vid föregående begärde att en utredningom vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) skulle göras (UbU1987/ 88:33, rskr. 1987/88:323). Utskottet anförde därvid att utredningen bordegenomföras snabbt och om möjligt i sådan tid att de förslag utredningsresultatenkan leda till kunde föreläggas . 1 motion 1988/89:Ub264 (fp) begärs att särvux-utredningenskall påskyndas. Förslag bör föreläggas . Utskottet har inhämtat att utredningsarbetet avsesavslutas och att kommittén avger ett delbetänkande under våren1989 och sitt slutbetänkande . Utskottet bedömer det intenödvändigt med ett sådant uttalande som begärs i motionen varför den bör avslåsav . Statens skolor förvuxna: Utbildningskostnader Innevarande års utbildning vid statens skolor för vuxnafår omfatta dragits bort fråntimramen med anledning av fillämpningen av en utgiftsram. Regeringen föreslär ibudgetpropositionen att timramen /90 skall vara oförändrat . Under anslaget till utbildningskostnader föreslås 23 075 000 kr.anvisas. Enligt motion 1988/89: Ub310 (s) bör uttala attstatens skolor för vuxna skall byggas ut på det sätt som SÖ föreslagit i sinanslagsframställning, dvs. Utskottet erinrar om att SÖ begärt att den föreslagnaökningen av ramen för statens skolor för vuxna skall finansieras genom en minskning av volymen 1 inom denkommunala vuxenutbildningens grundskolekurser och att föredra- 1988/89:UbU17gande statsrådet ansett att en sådan minskning inte är möjlig att göra. Inteheller utskottet kan förorda en sådan omfördelning av resurser från den kommunalavuxenutbildningen till statens skolor för vuxna. Utskottet anser att denframtida utvecklingen av statens skolor för vuxna bör bedömas när denutvärdering om verksamheten som aviseras i propositionen har slutförts. SÖ fått regeringens uppdrag att göra utvärderingen, som skallredovisas i anslagsframställningen för /91 eller senast den 25september 1989. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1988/89:Ub310 ochtillstyrker att anvisar det belopp som regeringen begärt /90. Statens skolor för vuxna: Undervisningsmaterialm.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att 5 215 000kr. skall anvisas under anslaget. Bidrag till studieförbunden m.m. Antalet studietimmar och schablonbidragens storlek Innevarande budgetår utgår det högre schablonbidraget med99 kr. Det lägre schablonbidragetutgår med . Föredragande statsrådet förordar att det högreschablonbidraget skall höjas med . och utgåtill 6 , vilket innebär en ökning med 260 500 studietimmar.Det lägre schablonbidraget föreslås höjas med . Det finns ingen begränsning av antalet studietimmar med det lägreschablonbidraget. Föredragande statsrådet uppskattar det totala antaletstudietimmar till ca 10 038 000, vilket innebär att det lägre schablonbidragetuppskattas utgå till ca 3 . I motion 1988/89: Ub834 (m) yrkande 31 hemställs att dethögre schablonbidraget inte skall höjas och att det skall utgå till ettoförändrat antal studietimmar. Inte heller det lägre schablonbidraget börenligt motionen höjas. Detta innebär ett minskat medelsbehov av 54,4 milj.kr.jämfört med förslaget i budgetpropositionen. Enligt motion 1988/89: Ub233 (fp) bör en större andel avdet totala antalet studietimmar än berättiga till det högreschablonbidraget, nämligen 7 553 000. Vidare bör del: högre schablonbidragethöjas med . i enlighet med regeringens förslag men utgå till ett störreantal studietimmar (yrkandena 4 och 5). När studieförbunden fått denna ökningav antalet timmar med högre schablonbidrag, behöver enligt motionärernas meningdet lägre schablonbidraget inte höjas utan kan utgå oförändrat med . Det högre schablonbidraget bör enligt motion 1988/89:Ub263(c) yrkande 4 höjas med . till , dvs. mer än vad somföreslagits i propositionen. Utskottettillstyrker att antalet studietimmar med det högre schablonbi- 12 dragetökas med nästa budgetår och att bidraget höjs med 41988/89:UbU17 kr. Utskottet tillstyrker ocksåhöjningen av det lägre schablonbidraget med . Utskottet godtar vidareföredragande statsrådets beräkning av det totala antalet studietimmar nästabudgetår. Sammantaget innebär detta en uppräkning av bidraget tillstudieförbunden med drygt 54,4 milj. kr. Utskottet föreslår således attriksdagen godkänner vad som förordats i propositionen om antalet studietimmaroch om schablonbeloppens storlek och avstyrker därmed modonerna 1989/90:Ub233yrkandena 4 och 5, 1988/89:Ub263 yrkande 4 och 1988/89:Ub834 yrkande 31. Regeringen föreslår oförändrade tilläggsbidrag om 15 kr.till studiecirklar i glesbygd och om . till studiecirklar i svenska,matematik, samhällsinriktade ämnen och hemspråk samt handikappcirklar.Tilläggsbidraget till studiecirklar inom den s.k. fria resursanvändningenföreslås ökas med . Samtliga tilläggsbidrag, med undantag för de bidrag somutgår till glesbygds- och handikappcirklar, bör avskaffas enligt motion1988/89:Ub834 (m) yrkanden 28 och 30. I motion 1988/89:Ub233 (fp) yrkande 6 delvis hemställs atttilläggsbidraget till glesbygdscirklar skall höjas med . till 20 kr.Bidraget till cirklar inom den fria resursanvändningen bör därmot utgåoförändrat med . Även i motion 1988/89:Ub263 (c) yrkande 5 föreslås attglesbygdscirklarnas bidrag skall höjas med . Utskottet anser inte att tilläggsbidragen tillstudiecirklar i svenska, matematik, samhällsinriktade ämnen och hemspråk böravskaffas, då detta skulle drabba korttidsutbildade som behöver kompletterasina kunskaper genom cirkelstudier och invandrare som behöver stärka sinakunskaper i hemspråket. Utskottet tillstyrker att den studiecirkelverksamhetsom bedrivs enligt friare regler och som vänder sig till korttidsutbildade ochandra grupper med särskilda behov får ett höjt tilläggsbidrag om . Utskottet har inget att erinra mot att tilläggsbidragen i övrigtutgår med oförändrade belopp. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1988/89:Ub233 yrkande 6 delvis, 1988/89:Ub263 yrkande 5 och 1988/89:Ub834yrkandena 28 och 30 och föreslår att godkänner vad som förordats ipropositionen om tilläggsbidrag. Pedagogisk verksamhet och utvecklingsarbete För studieförbundens pedagogiska verksamhet ochutvecklingsarbete beräknar föredragande statsrådet efter prisomräkning med . ett bidrag om . Enligt motion 1988/89:Ub263 (c) yrkande 6 bör riksdagenberäkna ytterligare 1 milj. kr. för att stärka förbundens centrala insatser. Utskottet kan inte tillstyrka någon uppräkning av bidragetutöver prisomräkningen varför motion 1988/89:Ub263 yrkande 6 avstyrks. Kulturverksamhet 1988/89:UbU17 1 propositionen beräknas 125 milj.kr. tillkulturverksamhet i budgetår. Förslaget innebär attanslagsposten Bidrag till kulturverksamhet höjs med drygt 17 milj.kr. Vidare föreslås att anslagsposten Bidrag till Folkbildningsförbundetoch länsbildningsförbunden höjs med . till drygt 3,5 milj.kr. Föredragande statsrådet understryker attkulturverksamheten i folkbildningen har en nyckelroll från kulturpolitisksynpunkt. Den redovisade statistiken /87 över verksarnheten visar attstudieförbunden anordnat 98 300 kulturprogram med 559 000 medverkande och ca 10miljoner besökande. Antalet kulturgrupper var 29 200 med 430 700 deltagare.Härutöver anordnades genom länsbildningsförbunden 3 200 kulturprogram med 382000 deltagare. I modon 1988/89:Ub834 (m) yrkande 32 yrkas attanslagsposten skall föras upp med 80 milj.kr., vilket är en minskning med 45milj.kr. i förhållande till regeringens förslag. 1 motion 1988/89:Ub301 (vpk) föreslås en höjning med 8milj.kr. utöver regeringens förslag. Även i motion 1988/89:Ub263 (c) anförs attden i propositionen föreslagna höjningen inte är tillräcklig. Motionärernahänvisar till ett uttalande i motion 1988/89:Kr355 (c) - som behandlas avkulturutskottet - vilket innebär att anslagsposten bör höjas med 8 milj.kr.Enligt vad kulturutskottet inhämtat har motsvarande belopp inte medräknats iden anslagshöjning om 18,7 milj.kr. under förevarande anslag som föreslås imotion 1988/89:Ub263 yrkande 7. har beslutatbereda kulturutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen ochmotionerna i de delar som rör kulturutskottets verksamhetsområde. yttrande 1988/89:KrU2y är fogat sombilaga 2 till detta betänkande. har avstyrktmotionsförslag om en minskning av bidraget med hänvisning bl.a. till denbetydelse som bidraget har för den lokala kulturverksainheten. Kulturutskotteterinrar om att i sin anslagsframställning påpekat de ekonomiskasvårigheter som drabbar kulturverksamheter som körsång och dans och attFolkmusik-och kommer att ställa ytterligare krav påstudieförbundens medel. En minskning av anslaget skulle enligt kulturutskottetsmening få icke acceptabla effekter. Därför avstyrks motion 1988/89:Ub834yrkande 32. konstaterar att förslaget i propositioneninnebär en väsentlig förstärkning av bidraget till kulturverksamheten istudieförbunden och anser att höjningen är välmotiverad. ansersig dock inte kunna förorda en ytterligare uppräkning. ansluter sig till kulturutskottetsbedömning och föreslår att med avslag på motionerna 1988/89:Ub301 och1988/ 89:Ub834 yrkande 32 godkänner propositionen i motsvarande del. Ävenförslaget i propositionen till medelsberäkning till Folkbildningsförbundet ochlänsbildningsförbunden tillstyrks. Uppsökande verksamhet ibostadsområden m.m. 1988/89: UbU17 Riksdagenbeslöt vid föregående att det särskilda bidraget till uppsökandeverksamhet i bostadsområden skulle upphöra fr.o.m. /89 (prop.1987/88:100, UbU 1987/88:18, rskr. 1987/88:242). Imotion 1988/89:Ub233 (fp) framhålls att en av studieförbundens vikdgasteuppgifter är att erbjuda utbildning för korttidsutbildade. Uppsökandeverksamhet i bostadsområden når de korttidsutbildade som inte finns påarbetsplatserna, såsom invandrarkvinnor, arbetslösa, sjukpensionärer m.fl.Därför anser motionärerna att bör anvisa 10 milj.kr. tillstudieförbundens uppsökande verksamhet både på arbetsplatser och ibostadsområden nästa budgetår (yrkande 6 delvis) som det särskildabidraget om 60,5 milj.kr. till uppsökande verksamhet på arbetsplatser enligtderas mening bör tas bort. Närriksdagen vid föregående avskaffade det särskilda bidraget tilluppsökande verksamhet i bostadsområden användes de inbesparade medlen till attfinansiera ett nytt tilläggsbidrag till cirklar inom den s.k. friaresursanvändningen. Denna verksamhet vänder sig också till korttidsutbildadeoch andra grupper med motsvarande särskilda behov och kommer således dem tillgodo i ny form. Utskottetfinner inte anledning för att återinföra bidraget tillden uppsökande verksamheten i bostadsområden. bör därför avslåmotionerna i denna del. Utskottet vill erinra om att motionärernasyrkande om att ta bort bidraget till uppsökande verksamhet på arbetsplatser haravstyrkts av socialförsäkringsutskottet i betänkandet 1988/89:SfU15. Användningenav medel från vuxenutbildningsavgiften till anslaget Bidrag tillstudieförbunden m.m. Avde medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften föreslås ipropositionen 70 milj.kr. användas till att delvis finansiera anslaget tillbidrag till studieförbunden. Imotion 1988/89:Ub834 (m) yrkande 34 hemställs att ytterligare 264 300 000 kr.av avgiftsmedlen skall tillföras förevarande anslag. Enökad finansiering av bidraget till studieförbunden med vuxenutbildningsavgiftsmedelskulle enligt utskottets uppfattning få starkt negafiva och omfattande följderför övriga verksamheter som finansieras genom avgiften. bör därförmed avslag på motion 1988/89:Ub834 yrkande 34 godkänna regeringens förslagbeträffande vuxenutbildningsavgiften. beräknar medelsbehovet under anslaget till totalt 1 . Denedskärningar av olika anslagsposter som förordats i motion 1988/ 89:Ub834 (m)medför sammanlagt en minskning av anslaget med . jämfört medregeringens förslag, varför anslaget föreslås föras upp med . (yrkande 35). Förslagen i motion 1988/89:Ub233 (fp) yrkandena 4, 5 och 6medför att 1988/89'UbU17 anslaget bör räknas upp med . utövervad regeringen föreslagit till 1 . f motion 1988/89:Ub263 (c) yrkande 7 hemställs attriksdagen skall anvisa 1 , vilket innebär en ökning med 28,7milj. jämfört med regeringens förslag. Då har motionärerna inte inkluderatde 8 milj. kr., som de enligt motion 1988/89:Kr355 anser att bidraget dllkulturverksamheten bör räknas upp med. I motion 1988/89:Ub301 (vpk), sludigen, hemställs attriksdagen under anslaget skall anvisa 1 . Utskottet har i det föregående tillstyrkt regeringensförslag i vad gäller de olika ändamålen under förevarande anslag och föreslår ienlighet härmed att med avslag på motionerna 1988/89:Ub233 yrkandena4, 5 och 6, samtliga delvis, 1988/89:Ub263 yrkande 7, 1988/89:Ub301 delvis och1988/ 89:Ub834 yrkande 35 anvisar det belopp som regeringen begärt. Frågan om fördelningen av studietimmar med högreschablonbidrag budgetåren 1989/90-1991/92 samt om ett ändrat statsbidragssystemm.m. Föredragande statsrådet redovisar en rapport från SÖ,Studieförbunden inför 90-talet, En analys av studieförbundens situation,verksamhet och uppgifter. I rapporten har bl.a. visats att det nuvarandesystemet för fördelningen av bidragen mellan studieförbunden har fört med sigvissa negativa effekter. Statsrådet förordar därför att det totala antaletstudiedm-mar med det högre schablonbidraget och fördelningen mellanstudieförbunden av detta bidrag skall ligga fast under budgetåren1989/90-1991/92, sedan fördelningen på vanligt sätt gjorts för budgetåret1989/90 enligt förordningen (1981:518). SÖ får dock en viss möjlighet att vidbehov omfördela timmar . Vidare får SÖ bedöma om det nyaSvenska idrottsrörelsens studieförbund () bör få fler högschablontimmar änvad som annars kan utgå enligt bestämmelserna. I motion 1988/89:Ub300 (vpk) hemställs om ett uttalandefrån sida att bör kunna expandera i syfte att öka utbildningenav kvinnliga idrottsledare. Idrottrörelsen har ett stor behov av flera kvinnorsom ledare. Utskottet tillstyrker att den fördelning av det högreschablonbidraget som görs för /90 i princip skall ligga fastunder de två följande åren. Utskottet noterar att föredragande statsrådetsärskilt har nämnt att det nya studieförbundet bör ges en möjlighet att fåfler högschablontimmar än vad bestämmelserna medger, cm SÖ bedömer att detfinns skäl för detta. Utskottet anser inte att bör uttala att ettstudieförbunds verksamhet skall utökas för ett speciellt syfte. Det ankommerpä att självt avgöra till vilka slag av verksamhet studieförbundetshögschablontimmar skall användas. Med det anförda avstyrker utskottet mofion 1988/89:Ub300. 1 SÖ:s rapport har förslag lämnats om nya principer förstatsbidragsgivningen med målstyrning av verksamheten och om försöksverkamhet inför en framtida omläggning av systemet. Föredragande statsrådet framhåller att en sådan ändring av statsbidragsgivningen kräver noggranna överväganden, överläggningar med bl.a. kommunerna, som ger bidrag knutna till .g statsbidragen, samt omfattande förberedelser av försöksverksamheten. 1988/89:UbU17Regeringen avser att återkomma till med förslag i frågan. I motion 1988/89:Ub321 (m) yrkande 1 konstateras att detunder de kommande tio åren kommer att ställas ökade krav på anordnarna avvuxenutbildning för att samhället skall kunna klara av de nödvändigaförändringarna inom arbetslivet. Det kommer att behövas ny teknik och nykunskap. Vuxenutbildningen kommer även i fortsättningen att behöva vara av bådeallmän och kompetensgivande karaktär och kunna erbjuda såväl bredd somfördjupning av kunskaper. Inför denna utveckling är det enligt motionärernasmening nödvändigt att klargöra i vilken utsträckning vuxenutbildningen skallbekostas med allmänna medel, hur rollfördelningen skall vara mellan högskolan,den kommunala utbildningen för vuxna, det fria och frivilligafolkbildningsarbetet och personalutbildningen. De anser att det vid sidan avden nu arbetande utredningen om folkhögskolan bör tillsättas en ny utredning omvuxenutbildning med uppdrag att analysera hur samtliga anordnare bättre skallkunna samordna och anpassa sin verksamhet till de framtida behoven. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. Vuxenutbildning i egentlig mening består dels av allmänutbildning med statligt och kommunalt stöd och arbetsmarknadsutbildning, delsav personalutbildning. Fortbildning och vidareutbildning kan även ske inomhögskolan. Utskottet instämmer med vad som anförs i propositionen (bil. 10 s.1417) och i motionen om vuxenutbildningens betydelse för att höja kompetensenpå arbetsmarknaden samt att stärka människors ställning där. Vuxenutbildningenhar, som föredragande statsrådet framhåller, också viktiga uppgifter då detgäller att befästa och utveckla en allmän medborgarkunskap, främja individernaspersonliga utveckling och främja ett rikt kulturliv. Det är således viktigt attvuxenutbildningen kan fylla alla dessa uppgifter och att resurserna utnyttjasväl. Frågor om utveckling av vuxenutbildningen och omsamordning och gränsdragning mellan olika anordnare av vuxenutbildning kommeratt behandlas i flera olika sammanhang . Som nämns imotionen arbetar en utredning med frågor om folkhögskolans roll och . uppgifteri förhållande till andra utbildningsanordnare samt utvärdering av nuvarandestatsbidragssystem. Mot bakgrund av att det inte är klart hur omfattandepersonalutbildningen är anmäler chefen för ibudgetpropositionen (bil. 12 s. 19-21) sin avsikt att låta kartlägga de totalainsatserna för personalutbildningen i arbetslivet. Vidare skall en utvärderinggöras (bil. 10 s. 138) av verksamheten vid statens skolor för vuxna, varsuppgift är att komplettera och samverka med den kommunala utbildningen förvuxna. Utskottet har redovisat att SÖ föreslagit en omläggning avstatsbidragssystemet för studieförbundens verksamhet. Förberedelser pågår nuinför ett förslag till om riktlinjer för den framtidastatsbidragsgivningen och om försöksverksamhet på området. Utskottet vill också påminna om att det hör till SÖ:sordinarie uppgifter att arbeta med utveckling av utbildningar inom myndighetens område. I anslagsframställningen för /90 har SÖ anmält sin avsikt att i långtidsbedömningen 1989 behandla frågan om innehållet i ett utvecklings- 17 programför svensk vuxenutbildning inför 2000-talet. 1988/89: UbU 17 Utskottet anser, mot bakgrund av det anförda, att det förnärvarande inte är påkallat med en sådan stor och omfattande utredning omvuxenutbildningen som föreslås i motion 1988/89:Ub321 yrkande 1. Till dettabör läggas att en så omfattande utredning till viss del skulle kunna medföraatt pågående och successivt genomfört utvecklings- och reformarbete får anstå iavvaktan på den stora utredningens resultat. Utskottet anser således attriksdagen bör avslå motionsyrkandet. I mofion 1988/89:Ub321 (m) yrkande 2 och i motion1988/89:Ub322 (m) yrkandena 1-3 understryks vikten av att studieförbunden fårstörsta möjliga frihet att själva bestämma sin verksamhet och inrikta den motolika verksamhetsfält utan att styras av utformningen av statsbidragen. Vidarebör gränsdragningen mot den kommunala utbildningen för vuxna granskas. I motion1988/89:Ub322 begärs dessutom en analys i syfte att avsevärt ökastudieförbundens engagemang i hemspråksundervisning för invandrare. Utskottet vill erinra om att SÖ:s förslag dll nyttstatsbidragssystem, som ligger till grund för övervägandena omförsöksverksamhet, utformats för att tillförsäkra studieförbunden frihet och geutrymme för mångsidighet. Utskottet anser att inte nu bör uttala sigom utformningen av riktlinjerna för statsbidragssystemet eller omförsöksverksamhetens inriktning, eftersom regeringen avser att återkomma tillriksdagen med förslag i dessa frågor. Det blir då tillfälle att ta ställningtill både riktlinjerna i stort och frågor som mera rör detaljer iförsöksverksamheten. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avslårmotionerna 1988/89:Ub321 yrkande 2 och 1988/89:Ub322 yrkandena 1 och 2. Vadbeträffar frågan om behovet av ett ökat engagemang från studieförbunden ihemspråksundervisning vill utskottet erinra om att ett särskilt tilläggsbidragutgår till cirklar i hemspråk i syfte att stimulera studieförbunden att anordnasådana cirklar. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 3 i motion1988/89:Ub322. I motion 1988/89:Ub263 (c) yrkande 3 anförs att det ärviktigt att det ges en god förberedelsetid inför starten av den aviseradeförsöksverksamheten. Motionärerna anser att förslag bör framläggas i sådan tidatt kan fatta beslut . Därmed skulleförberedelsetiden bli med start av försöksverksamheten . Utskottet anser i likhet med motionärerna att en så storomläggning av statsbidragssystemet som det kan bli fråga om bör förberedasmycket väl. Det bör finnas god tid för överväganden, överläggningar ochförberedelser av annat slag innan försöksverksamheten startar, men ävenberedningen av ett förslag till om en sådan verksamhet måste mednödvändighet få ta . Mot bakgrund av att regeringen uttryckt en viljaatt återkomma till i frågan möjligt anser utskottet att ettsådant uttalande som begärs i motionen inte är nödvändigt. Yrkande 3 i motionenavstyrks därför. 1 motionerna 1988/89:Ub233 (fp) yrkande 7 och1988/89:Ub834 (m) yrkande 33 hemställs om att kursplanebundnauniversitetscirklar åter skall bli statsbidragsberättigade. Utskottet har senast vid /88 (UbU 1987/88:18s. 16) avstyrkt 1988/89UbU17 motsvarande yrkanden och föreslår att riksdagenmed hänsvisning till vad som då anförts avslår även de nu aktuellamotionsyrkandena. Utskottet anser dessutom att det inte är lämpligt att nuändra i bestämmelserna för studiecirkelverksamheten, eftersom enförsöksverksamhet med andra former för bidragsgivningen förbereds. 1 motion 1988/89: Ub834 (m) yrkande 29 hemställs attsamtliga sammankomster i en studiecirkel skall få omfatta omdetta inte medför ökade kostnader totalt sett. Utskottet anförde vid föregående (UbU 1988/89:18s. 16) att en kostnadsökning för statsverket skulle bli ofrånkomlig om enfjärde bidragsberättigad studietimme skulle tillåtas generellt utanbegränsningar av möjligheterna att utnyttja lågschablontimmar. Med det anfördaoch med hänsvisning till kommande arbete med frågan om förändring avstatsbidragssystemet föreslår utskottet att avslår motion1988/89:Ub834 yrkande 29. Enligt 24 § förordningen (1981:518) om statsbidrag tillstudiecirklar m.m. utgår - utöver schablonbidrag - tilläggsbidrag med 30 kr.per studietimme för studiecirkel som har till syfte att utveckla handikappadesfärdigheter att meddela sig, informera om olika sorters handikapp och desskonsekvenser eller utbilda medlemmar i handikapporganisationer i avsikt att göradem bättre skickade att ta till vara sina intressen i samhället. Tilläggsbidragutgår enligt 26 a § även för studiecirklar om minst hälften av deltagarna pågrund av handikapp har stora svårigheter att kommunicera med andra människor. Studieförbunden får också statsbidrag till andra kostnaderför handikappverksamhet. Innevarande budgetår står . tillförfogande för detta ändamål. Enligt 32 § förordningen skall dessa medelanvändas till kostnader för 1. pedagogisk verksamhet för handikappade, 2.produktion av studiematerial samt tekniska och organisatoriska stödåtgärder förhandikappade, 3. utbildning av funktionärer i studieförbunden och derasmedlemsorganisationer för att öka kunskapen om olika handikapp, 4.assisterande ledare i cirklar med minst fem handikappade deltagare samt 5. tolkför döva, dövblinda, hörselskadade och talskadade samt till personligassistans. Enligt regleringsbrevet har . av bidraget beräknats förbidrag till teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och dövblinda,dvs. överföring av studiematerial till punktskrift eller band. Enligt motion 1988/89:Ub260 (c) yrkande 3 bör riksdagenuttala vikten av statligt stöd till studieförbundens handikappverksamhet.