bet · GC01KU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottetavstyrkte motioner i denna del och hänvisade också till den nya .förvaltningslagen som syftar fill att på olika sätt underlätta för enskilda atfta till vara sin rätt. Som framgår av vad ovananförts finns utöver möjligheten att anföra besvär olika vägar för den enskildeatt få rättelse av ett beslut som visar sig orimligt. Enligt utskottets meningfinns det inte anledning att härutöver inrätta ett ämbete som"orimlighefsotnbudsman". Motion 1986/87:K218 avstyrks följaktligen. 7.Information om individens rättigheter Imotion K505 av () begärs att det skall införas en skyldighet förmyndigheter att i vissa situationer lämna skriftlig information om denenskildes rättigheter i kontakten med myndigheten. En sådan utvidgadinformationsplikt kan t.ex. gälla rättighetskataloger i samband med att barnskrivs in ! samhälletsbarnomsorg eller i skolan, när pafient skrivs in på sjukhus eller när enmisstänkt person grips av polis. Enligt motionen bör detta kompletteras medinrättandet av en särskild riksomfattande informationscentral som snabbtskulle kunna ge svar på frågor från enskilda om vilka rättigheter de har i enviss situation. Informationscentralen skulle däremot infe själv lämna hjälputan endast upplysa den enskilde om var han kan få hjälp att hävda sinrättighet. Av1988 års budgetproposition (prop. 1987/88:100, bilaga 2. Gemensamma frågor, p.14. Den offentliga sektorns informationsverksamhet) framgår aft def inomregeringskansliet pågår eft beredningsarbete för samhällsinformafionsområdef.Arbetet syftar till aft kartlägga frågeställning- ] 988/89: KU7 ar och problemoch utifrån detta föreslå åtgärder för atf främja en önskvärd utveckling. Ipropositionen framhålls atf () börutveckla sin verksamhet inom programområdet Samhällsinformation. Vidare angesatt behovet av viss löpande rikstäckande basin-formafion från departement ochmyndigheter skall kartläggas i syfte att finna kanaler och produktionsformer idenna verksamhet. "Samhällsguiden" som getts ut i närmare 100 000exemplar och innehåller en sammanställning av lagar och förordningar samtuppgifter om vart man kan vända sig är enligt civilministern en viktig del idenna grundläggande information. Mot bakgrund av det ansvar kommuner ochlandsfing enligt kommunallagen har för informafionsverksamheten inom sinaområden avsåg civilministern också att ta upp frågan om den kommunalainformationens roll med de bägge kommunförbunden. - För de statligamyndigheternas del gäller att ett . informationsansvar skrivits in i den nyaverksförordningen (1987:1100). Informationentill allmänheten om lagar och andra författningar har granskats av riksdagensrevisorer som överlämnat en förstudie (1987/88:9) i ärendet förkännedom till . revisorer hade beslutat attinte fullfölja granskningen under hänvisning tilj dels att nyligentagit ställning fill dessa frågor, dels fill det pågående reformarbetet inomdetta område hos regeringen. Informationsdelegafionenhar i betänkandet SOU 1984:68 Samordnad samhällsinformation behandlat formerför en samordning av statens, landstingens och kommunernasinformationsverksamhet samt vissa särskilda frågor som myndigheternastelefonservice till medborgarna och Samhällsguidens fortsatta utgivning. Delegationensförslag om informationsfrågornas framtida utveckling och hantering harbehandlats av utskottet i samband med behandlingen av propositionen om aktivtfolkstyre i landsting och kommuner (prop. 1986/ 87:91). I proposifionenuttalades atf det är angeläget aft eft fortsatt utvecklingsarbete rörandeinformationsfrågorna inom den offentliga sektorn kommer fill stånd, men atf detdå inte var möjligt att fa definitiv ställning fill -formerna för central ochregional samordning på detta område. Ufskottet fann i betänkandet KU1987/88:23, vari även behandlades det ovannämnda avsnittet i 1988 årsbudgetproposition, infe anledning göra något särskilt uttalande angåendeinformationsfrågorna. En reservafion (fp) avgavs. Somanges i mofionen finns det ett behov av atf utöka informationen frånmyndigheter när det gäller individens rättigheter. Inom pågårett beredningsarbete inom samhällsinformafionsområdef. Utskottet förutsätteratt detta arbete också innefattar sådana frågor som tagits upp i motionen ochatt erfarenheter från andra länder tas till vara. Mot denna bakgrund är någotsärskilt initiafiv i anledning av mofion 1987/88:K505 yrkande 1 och 2 inteerforderiigt. Motionen avstyrks följaktligen. 8.Formella anvisningar för utgående expeditioner 1988/89:KU7 m.m. Imotion K510 av och (båda m) framförs att myndighetersexpedifioner och skrivelser bör redovisa beslutsfattarens ställning. Omdelegation skett bör det anges på vems vägnar eller uppdrag handlingenutfärdas. Dessutom bör kompetens och befattning tydligt anges. Deallmänna kraven på handläggningen av förvaltningsärende är uppställda i 7 §förvaltningslagen. Varje ärende där någon enskild är part skall enligt dennabestämmelse handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan attsäkerheten eftersatts. Samfidigt anges att myndigheten på olika sätt skallunderlätta för den enskilde att ha med den att göra. Varjebeslut måste finnas dokumenterat hos myndigheten. Av 29 § verksförordningen(1987:1100) framgår att det i fråga om varje beslut skall finnas en handlingsom utvisar dagen för beslutet, beslutets'innehåll, vem som har fattatbeslutet, vem som har varit med om den slutliga handläggningen utan att deltai avgörandet och vem som varit föredragande. Myndighetenbestämmer enligt 21 § förvaltningslagen om underrättelse om beslut skall skemuntligen, genom delgivning eller på något annat sätt. Lagens krav är alltsåformellt uppfyllda, även om part bara upplyses om beslutsinnehållet i muntligform. Normalt förutsätts emellerfid att beslutet meddelas genom översändande avskriftlig handling, en s.k. expedifion. Det kan då röra sig om en särskiltuppsatt handling avseende beslutet eller protokollsutdrag. I enklare fall kanbeslutet tecknas direkt på t.ex. en ansökningshandling som återställs tillsökanden. Utformningenav expedifion regleras i expedifionskungörelsen (1964:618). Där sägs attexpedition skall vara tydlig och felfri samt inte onödigt vidlyftig.Beträffande namnunderskrift på expedition anges endast att den bör återges medtryckbokstäver eller maskinskrift. mening saknas anledning att ta något initiativ i anledning avyrkandet i motion 1987/88:K510. Motionen avstyrks således. \.beträffande omfattningen och utformningen av lagar och andra regler attriksdagen a)förklarar mofion 1987/88: K509 yrkandena 1 och 2 besvarade med vad utskottetanfört. b) avslår motionerna 1986/87:K217 yrkande 4,1987/88:K202yrkan- 1988/89:KU7 de 1, 1987/88:K207, 1987/88:K502 yrkande 1, 1987/88:K503,1987/ 88:K507 yrkande 2, 1987/88:K511, såvitt nu är i fråga, samt 1987/ 88:k513yrkandena 1 och 2, 2. beträffandeförbud utan straffsanktion au avslår motion 1987/88:K508, 3. beträffandeberedningen av lagstiftningsärenden m.m. attriksdagen avslår mofionerna 1987/88:K202 yrkande 16, 1987/ 88:K502 yrkande 2och 1987/88:K511, såviu nu är i fråga, 4. beträffande regeringens utrymme för styrningenav förvaltnings myndigheterna under regeringen attriksdagen avslår motion 1987/88 :K202 yrkande 12, 5. beträffande informella kontakter mellanregeringen eller dess kansli och myndigheterna attriksdagen avslår motion 1987/88:K202 yrkande 13, 6. beträffandetillsättning av statliga tjänster attriksdagen avslår motion 1987/88:202 yrkande 14, 7. beträffandemotivering av beslut attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K503 och 1987/88:K507 yrkande 1, 8. beträffande"orimlighetsombudsman" att avslår motion 1986/87:K218, 9. beträffandeinformation om individens rättigheter attriksdagen avslår mofion 1987/88:K505 yrkandena 1 och 2, 10. beträffande formella anvisningar för utgåendeexpeditioner m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:K510, 11. beträffande proposition 1987188;100, Bilaga 2, Gemensamma frågor, p. I. Regelförenkling och delegering samt p. Statliga myndigheters tillgänglighet, i övriga delar attriksdagen beslutar att vad som anförts i de aktuella delarna av propositionenskall läggas fill handlingarna utan något särskilt uttalande. Närvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (vpk), Hans Leghammar(mp), (). () och (). Reservationer 1988/89:KU7 Omfattningen och utformningen av lagar och andra regler(mom. 1) AndersBjörck, och (ajla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Som framgårav" och på s. 10 slutar med "därmed besvarad" bort ha följandelydelse: Imotion K202 yrkande 16 begärs tillkännagivande fill regeringen om vad som imofionen anförts om principer för lagstiftningen. Enligt motionen måste statensreglering av samhällslivet genom lagarna vara begränsad och fast grundad imedborgarnas rättsmedvetande. När det finns behov av reglering får det allmännainte ensidigt tillgodoses på enskildas bekostnad. Reglerna skall vara klartformulerade och ramlagstiftning och generalklausuler i största möjlighetundvikas. 1 motionerna K502 yrkande 1, K503 och K511 föreslås olikaavregleringsåtgärder, bl.a. framhålls behovet av minskad ramlagstiftning. Utskottetkan konstatera att många medborgare i vårt land är starkt oroade över det storaantal svåröverskådliga regler som de måste följa och den närgångna övervakningsom sker från myndigheternas sida. Antalet lagar måste enligt utskottets meningnedbringas. För atf människor skall respektera demokratin är det nödvändigt atfdet politiskt styrda området inte blir för stort. Som framhållits i denyssnämnda mofionerna måste särskilt förekomsten av ramlagstiftning minskas.Enligt utskottet måste arbetet med förenklingar och avregleringar bedrivas medhögre ambition och bredare målsättning än som är fallet. Förekomsten avregler inom olika områden måste systemafiskt utredas och följas av konkretaförslag fill avreglering. Bl.a. borde råds- och nämndverksamheten inom statsförvaltningenbli föremål för översyn. Om ny lagstiftning behövs måste hänsynen tillmedborgarnas rättssäkerhet och integritet tillmätas största betydelse. Defavregleringsarbete som pågår i är i och för sig värdefullt,men det måste intensifieras och bedrivas med en annan uppläggning än vad somnu är fallet. Det är därför enligt utskottets mening nödvändigt att regeringenbåde i det fortsatta avregleringsarbetet och vid ny lagstiftning far hänsynfill de fönslag som lagts fram i de nämnda mofionerna. Utskottet föreslårdärför att med bifall fill mofionerna 1987/ 88:K202 yrkande 1,1987/88:K502 yrkande 1, 1987/88:K503 och 1987/ 88:K511, såvitt nu är i fråga,samt med avslag på motionerna 1987/88:K207 och 1987/88:K509 yrkandena 1 och 2ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Därigenom får mofionerna1986/87:K217 yrkande 4, 1987/88:K507 yrkande 2 samt 1987/88:K513 yrkandena 1och 2 i väsentliga delar anses tillgodosedda. delsatt moment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1.beträffande omfattningen och utformningen av lagar och andra regler attriksdagen a) medbifall fill mofionerna 1987/88:K202 yrkande 1,1987/88:K502 1988/89:KU7 yrkande 1, 1987/88:K503 och 1987/88:K511, såvitt nu är i fråga, som sin mening ger regeringenfill känna vad utskottet anfört, b) förklararmofionerna /87:K217 yrkande 4, 1987/88:K507 yrkande 2 samt 1987/88:K513 yrkandena 1 och 2 besvarade med vad ufskottet anfört, c) avslårmotionerna 1987/88:K207 och 1987/88:K509 yrkandena 1 och 2, Omfattningen och utformningen av lagar och andra regler(mom. 1) BirgitFriggebo och (båda fp) anser delsaft den del av utskottets yftrande som på s. 9 börjar med "Som framgårav" och på s. 10 slutar med "därmed besvarad" bort ha följandelydelse: Imotion K217 och K513 begärs ett fillkännagivande till regeringen om behovet avökad rättssäkerhet, så att företagen och deras ägare hålls skadeslösa närmyndigheterna gör fel, atf äganderättens ställning i grundlagen förstärks samtatt lagstiftning och dess fillämpning sker på sådant sätt aft godtycke ochmaktmissbruk förhindras. I den sistnämnda mofionen begärs härutöver etttillkännagivande om behovet av stabilitet och långsiktighet i lagar och reglerinnebärande bl.a. att retroaktiva effekter av regeländringar bör undvikas. Ifråga om retroaktiv skattelagstiftning begärs i mofion K507 aft det tillsättsen utredning för atf göra en översyn. Utskottetavstyrkte hästen 1984 motioner vari begärdes en översyn av reglerna om förbudmot retroaktiv skattelagstiftning (KU 1984/85:5). Utskottet uttalade då aftytterligare erfarenheter av nuvarande grundlagsregler borde vinnas innan enöversyn aktualiseras. Det är enligt utskottets mening otillfredsställande attoklarheter och motsättningar i def aktuella avseendet får kvarstå. Vad somavses vara tillåtna undantag från förbudet mot retroaktiv lagstiftning i 2 kap.10 § RF måste klarläggas och lagtexten måste preciseras. Enligt utskottetsmening är de dåliga erfarenheterna av extra vinsfdelningsskatt, tillfälligförmögenhetsskatt och pensionsskaffen fillräckliga för att motivera en översynav bestämmelserna. Utskottetanser atf de principer för rättssäkerheten och för lagstiftningen som framhållsi mofionerna K217 och K513 bör beaktas i regeringens regelförenklings- ochlagstiftningsarbete. Vidare bör med bifall till mofion K507 yrkande 2hos regeringen hemställa om en översyn av reglerna i 2 kap. 10 § andra stycketregeringsformen. Därigenom får även mofionerna K202 yrkande 1, K502 yrkande 1,K503 och K511, såvitt nu är i fråga, anses tillgodosedda i väsentliga delar. delsatt moment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1.beträffande omfattningen och utformningen av lagar och andra regler attriksdagen a)med bifall till motionerna 1986/87:K217 yrkande 4,1987/88:K507 yrkande 2 samt 1987/88:K513 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger 23 regeringen till känna vadutskottet anfört. b) förklarar mofionerna 1987/88:K202 yrkande 1,1987/88:K502 1988/89:KU7 yrkande 1, 1987/88:K503 och 1987/88:K511, såvitt nu är ifråga,- besvarademed vad utskottet anfört, . c) avslårmotionerna 1987/88:K207 och 1987/88:K509 yrkandena 1 ,, och2, ' ' Beredningen av lagstiftningsärenden m.m. (mom. 3) , och (alla m) anser, dels att den del av utskottets yftrande som på s. 13 börjarmed "I betänkandet" och på s. 14 slutar med "Motionsyrkandenaavstyrks således" bort ha följande lydelse: Enligt mofion K202 yrkande 16 har det vid upprepadetillfällen inträffat att regeringen försummat remissförfarande eller endastgenomfört ett begränsat sådant. 1 likhet med motionärerna anser utskottet att det ärnödvändigt att överväga om regeringsformen kan skärpas när def gällerberedningskravet för ärenden som regeringen avser förelägga . Starkaskäl talar enligt utskottets mening för att regeringen inte i samma omfattningsom skall kunna avgöra i vilken utsträckning remissförfarandeskall , ske. Utskottet anser därför att med bifall fill mofion K202yrkande 16 som sin mening bör ge regeringen till känna vad i motionen anförtsom skärpta beredningskrav för regeringsärenden. I mofionerna K502 yrkande 2 och K511, såvitt nu är ifråga, framhålls behovet av bättre konsekvensanalyser. Utskottet delar denuppfattning söm framförs i mofionerna atf varje förslag till ny lag böråtföljas av en ordentlig utvärdering av konsekvenser och kostnader för enskildaindivider, företag och statsmakterna. Omfattningen och konsekvenserna avbestämmelser som avses utfärdas efter delegafion från bör enligtutskottets mening redovisas till . Utskottet anser också atf enfristående myndighet, t.ex. , börgesräft att ingripa omkravet på kostnadsanalys och förutsebarhet infe uppfylls. Vad utskottet anfört bör med bifall fill motionerna1987/88:K502 yrkande 2 och 1987/88;K511, såvitt nu är i fråga, ges regeringenfill känna. dels atf moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffande beredningen avlagstiftningsärenden m.m. aft med bifall fill mofionerna 1987/88:K202yrkande 16, 1987/88:K502 yrkande 2 och 1987/88:K511, såvitt nu är i fråga, somsin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, Regeringens utrymme för styrning av förvaltningsmyndigheterna under regeringen (mom. 4) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Som framgår" och slutar med "yrkande 12" bort ha följade lydelse: Enligt utskottet skall den offentliga makfen vara stark men begränsad. Denenskilde medborgaren skall ha goda,möjligheter till insyn och kontroll1988/89:KU7 av den politiska makten och myndigheternas maktutövning. Denoffenfiiga maktutövningen skall vidare präglas av klara och entydigaansvarsförhållanden. Det är därför enligfiUfsköffets mening av största viktatt myndigheterna inom ramen för de lagar som fattar beslut om kanfungera självständigt. En boskillnad måste göras mellan de politiskt grundadebesluten i form av lagar och förordningar och tillämpningen av dessa beslut ide enskilda, konkreta fallen. bör med bifall till motion 1987/88:K202 yrkande 12 i ett uttalande fill regeringen tillkännage dennauppfattning. dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: A.beträffanderegeringensutrymmeför styrning avförvaltningsmyndigheterna under regeringen atfriksdagen med bifall fill motion 1987/88:K202 yrkande 12 ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Informella kontakter meUan regeringen eller desskansli och myndigheter (mom. 5) (), BertirFiskesjö (c), ElisabethFleef\yood (m), () samt Sfig Berfilsson (m) anser dels att den del av utskottets yftrande som på s. 16börjar med "Också den" och slutar med "yrkande 13" bort haföljande lydelse: När def sedan gäller frågan om informella kontakter mellanregeringen eller dess kansh och myndigheterna anser utskottet mot bakgrund avbestämmelsen i 11 kap. 7 § regeringsformen aft styrning av myndigheterna frånregeringens sida skall ske genom offentliga, formella regeringsbeslut. Det kaninte accepteras att för utomstående okända kontakter mellan olika tjänstemänfår bilda grund för beslut i regeringen underlydande myndigheter. Det anfördabör med bifall till motion 1987/88:K202 yrkande 13 ges regeringen till känna. dels att moment 5 i utskottefs hemställan bort ha följandelydelse: 5. beträffande informella kontakter mellan regeringen etter dess kansli och myndigheter attriksdagen med bifall till motion 1987/88:K202 yrkande 13 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört, 6, Tillsättning av Statliga tjänster (mom. 6) , och (alla m)'anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Inte heljer" och slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse: När det härefter gäller frågan om tillsättning av statligtjänst delar utskottet den i motion K202 yrkande 14 framförda synpunkten atf det kan bli nödvändigt att se över regelsystemet på detta område. Politiska meriter får inte på ett otillbörligt sätt bli avgörande vid tjänstetillsättningar. Iutskottets granskningsarbete ar 1988 framkom uppgifter som visade att def är uppen- "- bart attpartihänsyn fått gå före krav på kompetens och erfarenhet. Enligt 1988/89:KU7utskottefs mening kan en sådan politisering inte accepteras. Det får aldriguppstå tvekan hos allmänheten om att kraven i 11 kap. 9 § regeringsformen påatt det vid tjänstefillsättning endast fästs avseende vid sakliga grunder såsomförtjänst och skicklighet verkligen respekteras. En inriktning som innebär atfregeringen i betydande utsträckning utnämner partivänner till statliga ämbetenleder helt naturligt till krav på atf också kommande regeringar skall ha sammamöjlighet atf utnämna parfifroget folk. Därmed skapas ett system därchefsposter regelmässigt byter innehavare vid regeringsskiften. Mot dennabakgrund bör enligt utskottets mening mofion K202 yrkande 14 bifallas. dels att moment 6 i utskottefs hemställan bort ha följandelydelse: 6. beträffande informella kontakter mellanregeringen eller dess kansli och myndigheterna attriksdagen med bifall fill mofion 1987/88:K202 yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Motivering av beslut (mom .7) (), (), ElisabethFleetwood (m). () samt () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Utskottet delar" och slutar med "1987/88:507 yrkande1" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i vad som anförts i motionerna1986/87:K503 och 1987/88:K507 yrkande 1 om aft myndigheterna i sina beslutskall ange den eller de föreskrifter som myndigheterna grundar sina avgörandenpå. Så sker emellertid inte alltid i förvaltningsärenden trots att det ansettsvara ett så elementärt krav atf det inte behövde uttryckas i lagtexten.Utskottet anser det därför nödvändigt atf def slås fast en uttrycklig regel omdetta i förvaltningslagen och tillstyrker motionsyrkandena. Den nya regeln börlämpligen tas in i 20 § förvaltningslagen. dels atf moment 7 i utskottets hemsfällan bort ha följandelydelse: 7. beträffandemotivering av beslut atfriksdagen med bifall fill motionerna 1986/87:K503 och 1987/ 88:K507 yrkande 1antar följande lagförslag. Lag omändring i förvaltningslagen (1986:223) Härigenom föreskrivs aft 20 §förvaltningslagen (1986:223) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Förestagen lydelse Ett beslut varigenom en myndig- Ett beslut varigenom en myndig- het avgörett ärende skall innehålla het avgör ett ärende skall innehålla de skäl som har bestämt utgången, hänvisning titt den etter de förfall- . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1988/89:KU7 omärendet avser myndighetsutöv- ningsbestämmelser som avgörandet ning mot någon enskild. Skälen får grundas på och de skäl i övrigt som dock utelämnas helt eller delvis.' har bestämt utgången, om ärendet avser myndighetsutövningmot nå gon enskild. Skälen får dockuteläm- nas helt eller delvis. Dennalag träder i kraft . Omfattningen och utformningen av lagar och andra regler(mom. 1) BertilFiskesjö och (båda c) anför: Enallmän orsak till de många rättsliga problemen i samhället av är densnabba och omfattande utbyggnaden av den offentliga sektorn. Denna utbyggnadhar skett genom en vidsträckt lagstiftning som griper in i praktiskttaget alla faser av den enskilda människans liv. I många avseenden har dettainneburit atf vi fått eft beroende- och kontrollsamhälle. Reformarbetetframöver måste mot den bakgrunden på ett helt annat sätt än utgå frånden enskildes behov och önskemål med valfrihet och självbestämmande somvikfiga riktmärken. Enföljd av detta är aft statsmakterna måste visa stor restriktivitet vad gälleratt bygga ut regelsystemet över nya områden. En huvudinriktning måste i ställetvara att avreglera och avbyråkratisera samt att förenkla och rationaliserasåväl regelsystem som myndighetsutövning. Helt allmänt innebär detta ökade kravpå lagstiftningens översiktlighet och kvalitet. Särskilt viktigt är attlagstiftningen på ett område i sin helhet övervägs vid förslag om förändringar. Enviktig orsak till det krångelsamhälle som många med rätta klagar över är demånga och varandra överkorsande regelsystemens komplexitet. Detta är ofta enföljd av att man vid förändringar och tillägg infe tillräckligt klarlagtdelarnas effekter på helheten. Den ena förändringen har lagts till den andra.Varje delförslag kan i sig ha varit väl mofiverat, men sammantaget har mönstretblivit svåröverskådligt och administrativt tungrott med ökade risker förfelaktiga myndighetsbeslut som följd. Närdet gäller lagsfiftningsförfarandef bör framhållas att värdet av ramlagar starkt kan ifrågasättas. Tillämpningarna erbjuder ofta stora svårigheter. De leder till osäkerhet om vad som är gällande rätt och def blir svårt för den enskilde att förutse följderna av eft visst handlande. I den mån de tillämpas olika för olika personer uppfattas detta ofta som orättvist och som ett utslag för bristande likhet inför lagen. Besvär och överklaganden blir ofta följden, vilket i sin tur medför atf högre myndigheters ställningstagan den blir normgivande för vad lagen skall anses innebära. 27 Vidare fylls ofta en ramlag ut med bestämmelser i regeringsförordningar och ett stort antaldetaljerade föreskrifter från centrala myndigheter.