bet · GC01UU18 · 1988-12-31 00:00:00 — Ett ytterligare användningsområde för katastrofhjälp äratt hjälpa länder med återuppbyggnad efter krig eller interna konflikter. Dessainsatser kan spela en aktiv freds- och stabilitetsbefrämjande roll, I åretsbudgetproposition har regeringen inom ramen för anslagsposten skapat särskiltutrymme för återuppbyggnadsinsatser. Utskottet finner det väl motiverat att anslagsposten ävenanvänds för bistånd till återuppbyggnadsinsatser. Det bör enligt utskottetsuppfattning också i fortsättningen finnas möjligheter att ge katastrofbistånd iprogramländer som ett komplement till pågående program eller för attigångsätta nya program, vilka föranletts av oförutsedda händelser. Flera av deländer som erhåller reguljärt utvecklingsbistånd från lever mer ellermindre ständigt i katastroftillstånd på grund av utifrån stödd gerillaverksamhetoch destabiliseringsåtgärder. Dessa länders ekonomier är så hårt ansträngda attdet långsiktiga utvecklingsbiståndet till stor del används för att klara demest 1 händelse av akuta naturkatastrofer prövas dock om 1988/89:UU18landramsmedel kan omdisponeras för katastrofändamål. Så skedde exempelvis förNicaragua efter orkankatastrofen 1988. Vad gäller risken för biståndsberoende som tas upp imotion U218 (m) får utskottet anföra att det återuppbyggnadsbistånd somförutses till stor del kommer att kanaliseras via FN-systemet och enskildaorganisationer. Med det ovan anförda avstyrks yrkande 16 i motion U218(m). Katastrofbistånd till vissa ändamål I motion U230 (c) föreslås att medverkar medutbildningsinsatser och stipendier för att bidra till återuppbyggnaden avAfghanistan. bör även enligt (c) bidra med teknisk utrustning tillminröjningsarbetet. 1 motion U547 (m) framhålls att bör verka för attinternationella hjälporganisationer ges möjlighet att självständigt verka inomAfghanistan. 40 milj.kr bör enligt motion U547 reserveras ur katastrofanslagetför svensk humanitär hjälp till det krigsdrabbade landet. Ur anslaget börvidare enligt motionen 25 milj.kr. reserveras för återuppbyggnadsbistånd tillAfghanistan så snart krigshandlingarna avslutats. Särskilda miljöinsatser bördärvid planeras. Enligt motionären bör aktualisera gemensamma nordiskainsatser för bistånd till återuppbyggnad samt inom FN, dess organ och andralämpliga fora ta initiativ till internationell hjälp för återuppbyggnaden avAfghanistan. bör även enligt motionären ta internationella initiativför att oskadliggöra och forsla bort kvarlämnad krigsmateriel. Behovet av humanitär hjälp till det krigsdrabbadeAfghanistan är nu större . Utskottet delar motionärernas uppfattningom behovet att lindra krigets verkningar och bidra till återuppbyggnad avlandet. FNs generalsekreterare utsåg prins till samordnare för återuppbyggnadsbiståndet till . En rapportöver det sammanlagda återuppbyggnadsbehovet presenterades hösten 1988.Rapporten bygger på information från samtiga relevanta FN-organ och berördafrivilliga organisationer. En fond har skapats genom vilken frivilliga medelkan kanaliseras till återuppbyggnaden av landet (Emergency TrustFund). Enligt samordnaren blir kostnaden för en återuppbyggnad ca 1988-1993. En första fas avåteruppbyggnadsarbetet har redan inletts och har utfäst bidrag på 80milj.kr. 1 FN-programmet avser hälften jordbruksinsatser (inkl.miljöinsatser) och en fjärdedel livsmedelshjälp. Andra prioriterade områden ärtransporter, hälsovård, vattenförsörjning och minröjning. Det finns utrymme för fortsatt stöd tillåteruppbyggnadsinsatser i , såväl genom FN som genom enskildahjälporganisationer. Om förhållandena i så medger, kommer desvenska bidragen till humanitära insatser och återuppbyggnad att uppgå tillminst de belopp som nämns i motion U547. Hittillshar lämnat humanitärt stöd till de afghanska flyktingarna i Pakistanoch nödlidande afghaner inne i det egna landet till ett sammanlagt belopp a v355 milj.kr. Härav har ca 110 milj. kr. använts för stöd till flyktingar 1988/89: UU 18 i . Huvuddelen av den hjälp som lämnat till denkrigsdrabbade civilbefolkningen inne i förmedlas av . Verksamheten omfattar uppbyggnad, utrustning ochbemanning av hälsokliniker samt upphandling och utdelning av bl.a. livsmedel,utsäde och kläder. har även samarbete med () som bedriver primärskoleverksamhet. Projektet syftartill att utveckla läroplaner, framställa och distribuera skolböcker och annanskolmateriel. Vidare finansieras lärarlöner, skolmat och transporter. Svenskt bidrag går även till vaccinationsprogramför afghanska barn och mödrar. Med det anförda får yrkande 27 i motion U230 samtyrkandena 9. 11, 12, 13 och 14 i motion U547 anses besvarade. Yrkande 10 isamma motion avstyrks eftersom utskottet inte är berett att förorda ett iförväg bestämt belopp. 1 motion U229 (vpk) föreslås att ökade katastrofinsatsergörs i . Av katastrofanslaget har under innevarande budgetårhittills avsatts ca 37 milj.kr för . Under /88 anslogs ca 147 milj.kr. till katastrofinsatser i . Härav gick nära 50 milj.kr. fill hårt drabbade människor i och Tigray. av katastrofbiståndet förmedlas genom . enskildaorganisationer och FN. har lämnat stöd till (), Rädda barnen och Röda korset för insatser iEritrea och Tigray. Det utdragna kriget gör dock hjälptillförseln osäker. ViaEFS har också bistånd kanaliserats till flyktingar från och Tigray somsökt sig till . Utrymme finns för stora katastrofinsatser i bl.a.Etiopien, när och om så skulle behövas. Det är utskottets uppfattning attsvenskt katastrofbistånd därvid även bör gå till bl.a. . Härmed får yrkande 24 i motion U229 (vpk) anses besvarat. I motion U230 (c) föreslås att gerutvecklingsbistånd till palestinierna i och på . Lämpligaprojekt vore enligt (c) hjälp till förbättrade jordbruksmetoder för frukt- ochgrönsaksodling för den inhemska marknaden och for export. Insatser bör vidaregöras för att vidareiitveck-la hantverk och lämplig småindustri. Även i motionU234 (s) tas behovet upp av bidrag till humanitära och socialautvecklingsprojekt i och på . Insatser krävs inom jordbruk, utbildningoch sjukvård. Motionärerna i U229 (vpk) yrkar på omfattandeåteruppbyggnadsbistånd till på grund av den israeliska arménsförstörelse av bostäder m.m. 1folkpartiets motion U202 yrkas på inrättandet av en anslagspost för 97 7 1988/89. Tanken är att anslaget bl.a. skulle användas till 1988/89; UUl8 insatser på och i . Utskottet delar det engagemang för det palestinska folketssituation som ligger till grund för motionsyrkandena. Den israeliskaockupationspolitiken får som effekt utslagning, arbetslöshet och ekonomiskunderutveckling bland stora grupper på och i , framför alltbland de palestinier som lever i flyktingläger. Som utskottet anförde i förraårets betänkande har som ockupationsmakt haft som politik att försvårautvecklingen av en lokal och självständig ekonomi. Subventionerade produkterfrån det israeliska jordbruket och lågprisimport från andra länder avsätts påVästbanken vilket slår ut lokala producenter. Den israeliska bosättnings- ochlandkonfis-keringspolitiken försvårar likaså möjligheterna till ett effektivtjordbruk. Den israeliska ockupationsmaktens brutala försök att slåner det palestinska frihetsupproret Intifadan har krävt flera hundra liv.Ockupationen och motståndet mot denna har också förorsakat det palestinskafolket outsägliga lidanden i form av sårade, arresterade, deporterade ochhusvilla efter det att hus sprängts som en form av kollektiv bestraffning.Utbildningsväsendet har i stort sett lagts ner genom militära order av denisraeliska ockupationsmakten. Behoven av sjukvårds- och medicinsk utrustning,specialister samt ambulanser är stort. är en av de största bidragsgivarna till FNshjälpprogram för Palestinaflyktingar, UNRWA. uppgick det reguljärabidraget till 82 milj.kr. Förutom detta bidrag anslås katastrofmedel och medelgenom enskilda organisationer till särskilda insatser i regionen. 1988 anslogsca 14 milj.kr. via enskilda organisationer, bl.a. . Ytterligareinsatser planeras under innevarande år, bl.a. en rehabiliteringsklinik iRamallah. har FNs utvecklingsprogram UNDPavsatt för insatser till förmån för det palestinskafolket. Projektförslag uppgående till ett värde av ca finnsinom områdena jordbruk (konstbevattning), fiske, vattenrening, industri, sysselsättningsamt utbildning, hälso- och sjukvård samt service. Som en av destörsta bidragsgivarna till UNDP bidrar till finansieringen av dessainsatser. Sammanlagt torde det svenska biståndet till detpalestinska folket över katastrofanslaget /90 komma att uppgå till 40milj.kr. varav 20 milj.kr. Vad gäller exportmöjligheter för palestinska produkter,undersöker Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) förutsättningarna förökad import av bl.a. frukt från palestinska odlare i och på . Regeringen följer fortlöpande UNWRAs finansiella behov ochhar en ständig beredskap att genom extra bidrag bistå organisationen. Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet attytterligare insatser nu inte är påkallade. Härmed avstyrks yrkande 27 i motion U229, yrkande 14 i motionU230 samt motion U234. Polisario 1988/89;UU18 I motion U202 (fp) föreslås att ökat bistånd börkanaliseras direkt via befrielserörelsen för att användas i devästsahariska flyktinglägren i . 1 motion U229 (vpk) yrkas attPolisario skall erhålla ökat bistånd ur katastrofanslaget samt att beredskapskall finnas för ökat bistånd till återuppbyggnad av om FNsfredsplan leder till fred. Frågan om svenskt bistånd skulle kunna gå direkt tillPolisario har utskottet behandlat tidigare och då konstaterat att de nuvarandekanalerna Rädda barnen och Röda korset fungerar väl. Liksom tidigare serutskottet inga skäl att nu kanalisera biståndet via Polisario. Under innevarande budgetår har bidragitmed ca 21 milj.kr. till de västsahariska flyktingarna. Det finns beredskap förfortsatta bidrag för att täcka eventuella uppkommande behov. Härmed avstyrks yrkande 14 i motion U202 och yrkande 25 imotion U229. 4.5 Bistånd genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer Propositionen (s. 111) Bistånd genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer bör enligt propositionen spela en viktig roll inombiståndsverksamheten. Sarnmanlagt kanaliseras mer än , vilketmotsvarar av det totala bilaterala biståndet, genom folkrörelseroch andra enskilda organisationer. Regeringen anser att folkrörelser och andraenskilda organisationer även fortsättningsvis bör spela en allt viktigare roll.Detta kommer till uttryck i form av successivt uppräknade anslag. Regeringenföreslår att anslagsposten Bistånd genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer höjs med 50 milj.kr. till 575 milj.kr. Utskottet delar den uppskattning av folkrörelsers ochenskilda organisationers biståndsinsats som framförs i motionerna.Organisationerna bör, vilket även framförs i propositionen, spela en alltviktigare roll. Detta kommer till uttryck i den ökning av anslagsposten somregeringen föreslår. för enskilda organisationer har ökat mycketsnabbt . 1 årets budgetförslag upptas ett belopp om 575 milj.kr.vilket innebär att anslaget under en. femårsperiod har mer än fördubblats.Reservationerna på anslaget är små men en liten ökning har förmärkts under .senare år. Det är enligt utskottets uppfattning vikfigt att ökningstakten föranslagsposten och organisationernas förmåga att öka sina åtaganden följs åt.Det är också viktigt att organisationernas integritet och särart inte påverkasnegativt vilket skulle kunna bli resultatet av en alltför snabb anslagsökning.Denna problematik har under en följd av år diskuterats av regering ochbiståndsanknutna organisationer i folkrörelserådet. erfar hardet funnits starkt gehör för den nuvarande tillväxttakten på 99 anslagsposteninom detta område. utbetalas i bistånd genomfolkrörelser och 1988/89:UU18 enskilda organisationer. Det är avdet totala bilaterala biståndet. I detta belopp ingår även insatser inomanslagsposterna Humanitärt bistånd till och södra samtkatastrofbiståndet, vilka förmedlas av enskilda organisationer.Organisationerna engageras även allt mer som verkställande organ inom detlandramsfinansierade biståndet, t.ex. i vad avser insatser inom områdena miljöoch kooperation. Mot denna bakgrund och med hänvisning till tidigare årsbetydande höjningar av anslagsposten för enskilda organisationer gör utskottetbedömningen att en ytterligare höjning inte är påkallad. Storleken avanslagsposten synes också väl anpassad till organisationernas kapacitet att påkort sikt kunna ta emot ökande bidrag från statsbudgeten. Utskottet avstyrker därför yrkande 42 i motion U202 (fp),motion U216 (s), yrkande 1 i motion U2I9 (mp), yrkande 15 i motion U218 (m),yrkande 28 i motion U229 (vpk), samt yrkande 20 i motion U230 (c) vilkaföreslår större alternativt mindre belopp eller en större andel än vad som föreslåsi propositionen. 1 motion U202 (fp) föreslås att detbelopp som förmedlas via enskilda organisationer skall öka till en miljardkronor . Utskottet får med anledning av motionen konstatera att detredan i dag på olika sätt kanaliseras bistånd motsvarande viaenskilda organisationer. Utskottet är , , inte berett attuppställa något särskilt mål för själva anslagspostens storlek. Härmedavstyrks yrkande 10 i motion U202. I motion U224 (fp) föreslås att en utredning skall studeramöjligheterna för SIDA att lämna bidrag till skilda insamlingsändamål med ettbelopp som är lika stort som de av organisationerna insamlade medlen. Utskottet har tidigare behandlat denna fråga och fårkonstatera att den statliga biståndsbudgeten redan nu står för en andel av deenskilda organisationernas biståndsverksamhet som kan vara upp till fyra gångerså stor som de insamlade medlen. Några åtgärder för att höja den statliga delenär därför enligt utskottets uppfattning inte nödvändig. Nuvarande praxisinnebär i regel en egeninsats på , en andel som organisationerna i samrådmed regeringen funnit rimlig. Innebörden av motionärernas förslag är, såsomutskottet har uppfattat det, dessutom att uppmärksamheten skulle inriktas påinsamlingsresultaten snarare än på biståndsprojekten. Utskottet kan inte heller finna någon övertygandemotivering för detta förslag. Motion U224 (fp) avstyrks därför. Enligtmotion U229 (vpk) bör allt bistånd till kanaliseras via 1988/89;UU18 Enligt vad utskottet erfar går av det svenskabiståndet till via enskilda organisationer. önskarregeringen öka, Det har dock visat sig svårt för folkrörelser och organisationeri att hitta lämpliga samarbetspartners i . Eftersommänskliga rättigheter kränks har det bedömts viktigt att göra insatsertill stöd för den administrativa infrastrukturen och till att bygga upp denoffentliga förvaltningen i . Enligt utskottets bedömning är BITS då enlämplig mellanhand. Ett annat angeläget område för svenska Även på detta område kan BITS snarare än enskilda organisationergöra en insats. Yrkande 34 i motion U229 avstyrks härmed. I motion U547 (m) rörande tas behovet upp avkontakter med de afghanska befrielserörelserna genom svenska enskildaorganisationer. Medel för detta arbete bör enligt motionären anslås uranslagsposten för enskilda organisationer. Utskottet har under anslagsposten katastrofbiståndbehandlat biståndet till den afghanska befolkningen. De humanitärahjälpinsatserna till förmån för den afghanska civilbefolkningen inne iAfghanistan har till största delen förmedlats av Svenska Afghanistankommitténsom varit verksam även inom områden som kontrollerats av motståndsrörelsen. Denbiståndsverksamhet som bedrivits såväl inne i som blandafghanska flyktingar utanför landet har varit av den karaktären attkatastrofanslaget varit den mest lämpade anslagsformen oavsett vem somgenomfört insatserna. De återuppbyggnadsinsatser som är aktuella kan enligtutskottets uppfattning även de tas från katastrofanslaget där utrymme finns förfortsatt stöd både genom FN och genom enskilda organisationer. Framtidabiståndsinsatser i ett i fred torde mycket väl kunna finansierasöver andra anslag t.ex anslaget för enskilda organisationer. Det är dock enligtutskottets uppfattning för tidigt att uttala sig om det. Mot denna bakgrund avstyrks yrkande 8 i motion U547. 1 tre motioner U204 (s), U223 (s)samt U232 (c, m, mp) föreslås att föreningen erhåller stöd för utveckling och , > överföringav anpassad teknik till . Motion U232 yrkar på ett anslag om 2 milj.kr. Det finns ett stort behov av inhemsk, lokalt förankradteknologi i . Det finns också ett stort behov av uppbyggnad av forskningspotential vilket skapar förutsättningar för en självständig teknolo gisk utveckling. Inte minst genom SAREC bistår vi från svensk sida med att bygga upp mottagarländernas egen forskningskapacitet. Det har visat sig att stöd till småföretagare och hantverk där arbetet ofta är baserat på småskalig 101 teknik ären effektiv biståndsform. Många enskilda organisationer gör lovvärda ansträngningaratt utveckla småskalig, lokalt förankrad teknik med utnyttjande av förnybar energi.1 den mån föreningen uppfyller de krav som gällerför att betraktas som enskild organisation har den möjlighet att i enlighet medgällande riktlinjer ansöka om bidrag från anslaget till enskildaorganisationer. Därmed avstyrks motionerna U204, U223 samt U232. Propositionen (s. 112) 1 enlighet med det nya miljömålet i biståndet kommerenligt propositionen miljöhänsyn att integreras i olika delar av biståndet.Detta redovisas mer i detalj i propositionen under avsnittet Prioriteringar iSveriges bistånd (s. 61-64). Miljömålets genomförande möjliggörs, enligt vadsom framgår av propositionen, bl.a. genom utarbetande av miljö- ochnaturresursstrategier, tillämpning av miljökonsekvensbedömningar i biståndsprojektensamt utvecklingsarbete kring miljö- och utvecklingsfrågor. Vidare krävsinsatser för att stärka mottagarländernas miljökunnande och det allmännamiljömedvetandet genom utbildning och forskning, tillgodose folkligmedbestämmanderätt vid stora projekt samt stärka miljölagstiftningen och denadministrativa och institutionella kapaciteten som erfordras för en långsiktigförvaltning av naturresurserna. Miljöförstöringen utgör ett allt större hot motu-ländernas utvecklingsmöjligheter som ländernas resurser för attlösa miljöproblemen är ytterst knappa. 1 syfte att ge förutsättningar för etteffektivt genomförande av miljömålet i biståndssamarbetet finner regeringen attbehov föreligger för ökade resurser inom miljö- och naturresursområdet, utövertillgängliga medel inom bl.a. landprogramnien, katastrofbiståndet och stödetgenom enskilda organisationer. Det har därför befunnits motiverat att inrättaen särskild anslagspost benämnd Särskilda miljöinsatser för att intensifierastödet för bilaterala och regionala miljöprogram. De miljöinsatser som förnärvarande finansieras inom anslagsposten Särskilda program, föreslås förasöver till den nya anslagsposten. Medelsbehovet för särskilda miljöinsatserberäknas till 125 milj.kr. 1 motion U229 (vpk) yrkas att särskilt miljöbistånd skalllämnas till , och för att reparera skador efter i . Även bör enligt (vpk) erhålla särskilt miljöbistånd.1 samma motion föreslås att en betydande del av anslaget skall anslås tillmiljörörelser i . USAs krig i förorsakade svåra skador på miljön,Dessa skador är i många fall alltjämt bestående. Detta har bidragit till att det svenska iq2 biståndssamarbetetmed gradvis och inom redan befintliga sektorer anpassatstill landets miljövårdsbehov. Insatser görs framför allt i trädplante- 1988/89:UU18 rings- och markvårdsprojekt. Också i samarbetet med fårmiljöinsatserna ökat utrymme, främst inom skogssektorn. stödsockså planering och utveckling av naturvård och naturreservat. Utskottet utgår från att dessa insatser fortsätter inomramen för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Vad gäller får utskottet konstatera att så längenågon lösning av konflikten i landet inte kommit till stånd, kanaliseras detsvenska biståndet till landet genom olika FN-organ. Som utskottet tidigareframfört i detta betänkande ingår det i det svenska arbetet på miljöområdet attfå miljöhänsynen inlemmad i de multilaterala biståndsorganens verksamhet. 1 detta sammanhang vill utskottet också nämna det svenskasamarbetet med , vilket redovisas i propositionen. Kommitténspelar en viktig roll som ett mellanstatligt organ för samråd mellan ,och om flodens utnyttjande vilket har betydelse även ur miljösynpunkt.Ett gradvis ökande samarbete med inriktning på regionala miljövårdsproblem kanenligt vad utskottet erfar förutses. Det svenska biståndet till lämnas främst genomBITS. Insatserna omfattar i viss mån miljövårdsåtgärder; bl.a. har Cubaerhållit konsulthjälp för rening av utsläpp från pappersindustrin samt förstudier rörande energibesparing och kemikalieåtervinning. Även via SAREC äger .samarbete med rum. Det forskningssamarbete som pågått omfattarbl.a. Utskottet ser inte någon anledning att föreslå ett utvidgatmiljöbistånd till . Med det ovan anförda avstyrks yrkande 19 och 31 i motionU229 (vpk). Vad gäller yrkande 30 i motion U229 (vpk) om ätt enbetydande del av ' anslaget skall anslås till miljörörelser i fårutskottet konstatera följande: Enligt SIDAs handlingsplan för miljöinsatserskall kanalerna för genomförande av miljöinsatser vidgas. Handlingsplanennämner särskilt direkt stöd till enskilda organisationer. Liksom regeringenanser utskottet att det är viktigt att enskilda organisationer engagerar sig imiljöfrågorna. Det stöd som redan går till nationella naturvårdsföreningar viaInternationella naturvårdsunionen (lUCN) bör fortsätta. Ett utvidgat samarbetemellan t.ex. SIDA och enskilda organisationer kan ha formen av en överenskommelsemellan SIDA och den svenska enskilda organisationen för stöd till miljörörelseri . Som utskottet konstaterade i förra årets betänkande diskuterar SIDAoch möjligheten att ingå ett ramavtal. Med det ovan anförda torde yrkande 31 i motion U229 (vpk)anses besvarad. 1 motion U218 (m) föreslås att anslagsposten Särskildamiljöinsatser skall höjas med 100 milj.kr. utöver regeringens förslag, dvs.till 225 milj.kr. Höjningarav varierande storlek föreslås också i motionerna U230 (c), 103 U229 (vpk)och U219 (mp). Med hänsyn till de många angelägna behov som skall blitillmötesgångna med medel från denna post finner utskottet det 1988/89:UU18motiverat med en höjning av beloppet till 225 milj.kr. Utskottet tillstyrkerdärmed yrkande 10 i motion U218 (m). Övriga motioners beloppsyrkanden avstyrksföljaktligen. Utskottet föreslår att denna höjning finansieras inombiståndsramen så att anslagsposten Andra multilaterala bidrag under anslaget C1 minskas med 100 milj.kr., dvs. fill 383,8 milj.kr. 1989/90. Som utskottet påpekat i inledningen till detta betänkandeär det nödvändigt att personalresurserna inom svensk biståndsadministrationsåväl på det bilaterala som det multilaterala området är sådana att biståndetkan uppfylla de uttalade målen. Utskottet har därför inget att erinra mot att en del avdet betydande påslag som görs på miljöanslaget används till én erforderligadministrativ förstärkning på miljö- och naturrésursområdet inomutrikesförvaltningen och SIDA. Regeringen bör i nästa budgetpropositionredovisa vilka administrativa förstärkningar som den bedömt rimliga med hänsyntill höjningen av miljöanslaget. Propositionen (s. 112-113) Särskilda program är enligt propositionenavsedd att vara ett komplement till i första hand det övriga biståndet genomSIDA. Syftet är dels att skapa förutsättningar för att särskilt uppmärksammaämnesområden där initiativ och utökade insatser är speciellt angelägna, delsatt främja metodutveckling för biståndsverksamheten. Från anslagspostenfinansieras även insatsförberedelser och resultatvärdering. Medlen bör kunnaanvändas både för särskilda initiativ i enskilda länder, i regioner och iinternationella sammanhang. För att ovanstående målsättningar skall uppfyllas anserregeringen att följande områden bör ingå som delposter under Särskilda program: - kultur ochmassmedia, - främjande avdemokratisk utveckling och mänskliga rättigheter, - försöksverksamhetoch metodutveckling, - insatsförberedelseroch resultatvärdering.