bet · GC01UbU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Under den allmänna motionstiden väcktes motion1987/88:Ub230 (c) yrkande 9 om ett forsknings- och utbildningsprojekt somprövar möjligheten till en radikal förändring av skolan som arbetsplats.Motionären vill få prövat om varje elev - vid sidan av sitt deltagande iundervisningen skulle kunna få ett eget ansvar för ett praktiskt arbete iskolan som är så beskaffat att fullgörandet av uppgiften kan vara till gagn förden samlade skolverksamheten. Utskottet erinrar om att eleverna enligt läroplanen somett led i deras demokratiska fostran skall kunna t.ex. ta ansvar för yngrekamrater. De skall vidare kunna aktivt medverka vid utformandet av skolansarbetsmiljö, hjälpa till med dagliga göromål, medverka i lokalvård, ibiblioteksarbete, kopierings-/tryckeriarbete, i skolmålddsverksamhet och vidutformningen av skolgården och närmiljön m.m. Med hänvisning till vad som redovisats om olika möjligheterför elever till ett ansvar för praktiska uppgifter inom skolan föreslårutskottet att avslår motion 1987/88:Ub230 yrkande 9. En förändrad roll för ochlänsskolnämnderna (prop. Det svenska samhällssystemet förutsätter centralaämbetsverk. behövs som sakkunnigt beredningsorgan förskolfrågor och som en myndighet, som kan ta till vara skolväsendets intressengentemot andra samhällssektorer. Vad gäller och länsskolnämndernasroller och uppgifter anförs i propositionen följande. Det är en viktig uppgift för SÖ och - efter beslut avregeringen i enskilda fall - för länsskolnämnderna att förse regeringen medunderlag för långsiktiga ställningstaganden. När det gäller ansvarsfördelningenmellan SÖ och länsskolnämnderna bör SÖ:s uppgifter, heter det i propositionen,i princip vara sådana som avser hela skolväsendet eller som i övrigt förutsätteren nafionell överblick eller sådan kompetens som inte kan finnas på regionalnivå. För nämndernas del är det naturligt att de fullgör sådana uppgifter somförutsätter en direkt kontakt och ett direkt samspel med samt en god kunskap omskolväsendet i de enskilda kommunerna. Varken SÖ eller länsskolnämnderna har att göra egnafristående tolk ningar eller värderingar av centrala polifiska beslut eller att självständigt driva en viss politik. Enligt proposidonen bör det i enlighet härmed inte vara myndigheternas uppgift att komplettera de politiska besluten annat än efter bemyndigande av regeringen för enskilda frågor eller typer av frågor. De ändrade rollerna för SÖoch länsskolnämnderna innebär enligt pro- 1988/89:UbU7 positionen att derasförvaltningsuppgifter minskar. InomSÖ pågår ett arbete med att utveckla innehåll i och former fören nationell utvärdering av skola och vuxenutbildning. SÖ bör enligtproposifionen ha ett självständigt huvudansvar för att en sådan utvärderingkonfinuerligt bedrivs. SÖ bör i enlighet med principbeslut häromvart tredje år tillställa regeringen en samlad, värderande information omtdlståndet och utveckhngen inom skolväsendet. Föratt en sådan samlad information skall bli så heltäckande som möjligt är detväsentligt, framhålls i proposidonen, att den kan grundas på direktaiakttagelser av tillståndet i olika avseenden. De iakttagelser länsskolnämndernagör vid sin tillsyn och genom uppföljning utgör därvid en viktig del avunderlaget. Regeringen och bör, liksom SÖ, kunna ange olika områdeneller förhållanden, vilka nämnderna särskilt bör uppmärksamma. Beträftandeutvärdering i övrigt inom skolväsendet hänvisar utskottet till vad som anförssenare under avsnittet 9. En bättre utvärdering. SÖ:sstöd till utvecklingsarbetet inom skolväsendet bör enligt propositionen fördet första omfatta saklig informafion i olika former för att ge skolstyrelser,skolchefer, skolledare och lärare samt annan skolpersonal underlag förutveckling av skolväsendet. Stödet bör för det andra innebära att SÖ, medutgångspunkt i aktuella problem ute i skolorna, utarbetar kommentarmaterial ianslutning till Lgr 80. Detta bör utges, förnyas och aktualiseras fortlöpandemed successivt inarbetande av erfarenheter och forskningsresultat. Ikommentarmaterialet skall behandlas alternativa metoder att arbeta i denriktning som målen för skolan anger. SÖbör därjämte främja utvecklingen inom skolväsendet genom att svara för ellerhålla samman centralt inifierad utvecklings- och försöksverksamhet enligtregeringens beslut. SÖ har fått regeringens uppdrag attöverväga och föreslå en lämphg avvägning mellan anslag för drift avskolväsendet och medel för forskning och utvecklingsarbete för detta. Begreppettillsyn är ett mycket vitt begrepp när det gäller skolväsendet.Föredragande statsrådet finner det väsentligt att nian skiljer mellan å enasidan kontroll och å andra sidan stöd i syfte att främja skolutvecklingen.Tillsyn bör hädanefter avse kontroll av att verksamheten i skolväsendet bedrivsi enlighet med fastställda mål, riktlinjer och regler. Tillsynen innefattarockså att avvikelser i dessa avseenden påtalas och/eller att föreskrivnamöjligheter dll sankfioner aktualiseras. Länsskolnämnderna bör som en del avsin tillsyn kunna påtala missförhållanden också i sådana avseenden därkommunerna har att finansiera insatser, t.ex. i fråga om skolbibliotek,läromedel, skollokaler, fysisk arbetsmiljö i övrigt, skolmåltider ochelevvård. Enligtföredragande statsrådet kommer vissa arbetsuppgifter som åvilar SÖ ochlänsskolnämnderna att genom förslagen i proposifionen kunna reduceras elleravvecklas. Därigenom bör det vara möjhgt att förstärka den ämnesinriktadekompetensen vid SÖ och länsskolnämnderna. Imofion 1988/89:Ub4 (m) yrkande 16 anförs att den särskilda ämneskom petensen inom SÖ inte bör förstärkas genom en utökning av antalet fast 20 anställda inom verket utangenom nyttjande av fillfälliga experter. Enligt 1988/89:UbU7 motion1987/88:Ub241 (fp) bör viss del av länsskolnämndernas resurser för pedagogiskexpertis omvandlas till en ämnesinspektion med rådgivande och kontrollerandeuppgifter, under ett uppbyggnadsskede i första hand för undervisningen iavslutningsklasserna på de treåriga linjerna. Utskottet vill medanledning av motionerna anföra följande. Detär angeläget att innehållet i undervisningen utvecklas och att formerna fördess förmedling förbättras. Utskottet delar uppfattningen att det behövsämnessakkunniga personer inom SÖ som fillsammans med arbetsgrupper av lärare,lärarutbildare och forskare kan överblicka det utvecklingsarbete som pågår iolika ämnen. En förstärkning av ämneskompetensen vid SÖ kan ske på olika sättoch behöver inte betyda en utökning av antalet tjänster. Det kan i ställett.ex. vara fråga om att friställa resurser genom att inte återbesätta tjänstervilket ger ett ökat ekonomiskt utrymme för expertanställning med förordnandeför . Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår modon 1988/89:Ub4 yrkande 16 och godkänner vad som i propositionenförordats om förändrad inriktning av SÖ:s roll och uppgifter. Närdet gäller länsskolnämndernas dllsyn kan det finnas goda skäl för enförstärkning med ämnessakkunniga specialister. Enligt vad utskottet erfarit harvissa länsskolnämnder byggt upp en informellsamarbetsorganisation när det gäller ämnesexperter för att inom ett störreregionalt verksamhetsområde kunna anordna särskilda inspektioner. Som framgårav proposifionen skall frågor av detta slag bli föremål för ytterligareöverväganden. Utskottet, som anser att den modonsledes aktualiserade frågan ärvärd att pröva i det sammanhanget, föreslår med hänvisning till det anfördaatt godkänner vad som i propositionen förordats om en förändradinriktning av länsskolnämndernas roll och uppgifter och avslår motion1987/88:Ub241. anmäler att han i ett senare sammanhang avser att ta upp frågan omden framtida sammansättningen av länsskolnämnderna. 1motion 1988/89:Ub9 (c) yrkandena 6 och 7 begärs att nu uttalar attden förändring av länsskolnämndernas sammansättning som skall komma till ståndinriktas på bl.a. att nämnden skall ha elva ledamöter som väljs av landstingenoch de kommuner som fullgör landstingsuppgifter. Vidare önskar motionärerna ettriksdagsuttalande om att länsskolnämnderna även vid en länsförvahningsreformskall vara kvar som självständiga förtroendemannaorgan. Utskottet,som i senare sammanhang kommer att få ta ställning tdl förslag som rörlänsskolnämnderna i dessa hänseenden, föreslår att vid sin behandlingav proposition 1988/89:4 avslår modon 1988/89:Ub9 yrkandena 6 och 7. Närdet gäller frågan om mandatperiodens längd för ledamöter och suppleanter ilänsskolnämnd med förordnande fr.o.m. , hänvisar utskottetdll vad utskottet anfört i ärendet i betänkande 1988/89:UbU4 om vissaskolfrågor (rskr. 1988/89:22). Utskottettar i detta sammanhang upp två andra frågor. Enligtmotion 1987/88:Ub246 (fp) yrkande 25 bör man i särskild ordning 1988/89:UbU7värna om elevernas rätt till sina lektioner på skolschemat. I motion 1987/88:Ub373(m,fp,c) erinras om att staten för varje skoldag i betalar närmare100 milj.kr. och kommunerna ungefär lika mycket. En mängd olika aktiviteteravbryter undervisningen i dagens skola. Det finns därför anledning att närmareundersöka i vilken utsträckning undervisning faller bort och av vilka skäl.Motionärerna anser att eleverna bör ha rätt fill viss minsta undervisningstid ide olika ämnena och årskurserna. Länsskolnämnderna bör få i uppdrag att göra engranskning av bortfallet av undervisningstid. Om granskningens resultatmofiverar det, bör regeringen vidta åtgärder för att eleverna skall få denundervisning i olika ämnen som de har rätt till. Utskottet vill erinra om att SÖ och länsskolnämndernagranskar vissa ämnen och vissa delar av skolans verksamhet inom ramen för SÖ:snadonella utvärdering. Ett område som därvid är föremål för granskning ärtidsanvändningen i såväl som gymnasieskolan. Den första delrapporten.Tidsanvändningen i gymnasieskolan /88 (R88:42), har nyligenavlämnats. Om den samlade granskningen ger anledning härdll, förutsätterutskottet att åtgärder kommer att vidtas så att elevernas rätt tillundervisning säkerställs. Med hänvisning dll det anförda avstyrks modonerna1987/88:Ub246 yrkande 25 och 1987/88:Ub373. Enligt motion 1987/88:Ub372 (m,fp,c) yrkande 3 är detangeläget att SÖ och länsskolnämnden stimulerar kommunerna till att satsa påett ökat antal klassanordningar med årskurslös undervisning på alla stadier.Genom att årskursindelningen är slopad bör i dessa klasser den grundläggandekunskapstillväxten för vissa elever kunna få ta den tid som behövs. Vidare kandärmed enligt motionärerna en ökad individualisering och självverksamhet sättasi system redan från början. Kontrollen av att eleven kan vad han eller honbehöver för att kunna gå vidare i studierna måste i en årskurslös klass görasmer effektiv än eljest. Lärartätheten vid årskurslös undervisning bör vara såstor som resurserna tillåter. Utskottet erinrar om att SÖ har utgivit ettkommentarmaterial Åldersin-tegrerad undervisning på låg- och mellanstadiet(1985:15). Det ankommer på kommunerna att göra de klassanordningar som befinnslämpliga. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att avslår motion1987/88:372 yrkande 3. En mer flexibel personalpolitik (prop. I den modell för styrning och utveckling av skolan somföredragande statsrådet har redovisat i propositionen ingår som en viktig delatt åstadkomma en mer flexibel och akfiv personalpolitik. Enligt hansuppfattning finns det tre huvudskäl för en sådan förändring. För det första är det angeläget att personalpolitikentydligare än blir ett instrument för förnyelse och utveckling av skolan. Stat och kommun måste i fråga om personalpolitiska åtgärder vara mer aktiva om skolan i ökad utsträckning skall kunna nå de fastlagda målen för sin verksamhet. Det andra huvudskälet är önskemålet om ökat lokaltinflytande över och 1988/89:UbU7 ansvarstagande för skolan. Mycket har redangjorts i detta avseende men inte tillräckligt. På det personaladministradvaområdet kvarstår alhjämt en stark central reglering. I författningar och i förskolväsendet gällande kollektivavtal finns ofta detaljerade bestämmelser. Frånåtskilliga håll har riktats kritik mot denna centrala reglering avpersonalfrågorna inom skolan. Den upplevs av många både inom och utom skolan- som ett hinder såväl för utveckling av skolan själv som för samverkan mellanskolan och annan verksamhet. Ett tredje skäl till att statsrådet ser det som nödvändigtmed förändringar i personalpolitiken är önskan att göra det möjligt att istörre utsträckning än nu ta hänsyn fill de anställdas behov, intressen ochförutsättningar. Om arbetsuppgifter och arbetsvillkor bättre kan anpassas tillden enskilde, ökar möjligheterna fill arbetstillfredsställelse och en positivutveckling för individen. I propositionen anförs att det är viktigt att nuvarandestarka statliga reglering av lärartjänsterna inte blir ett hinder förutveckling av skolan själv och för utveckling av bl.a. personalsociala åtgärderför lärarna. Enligt föredragande statsrådet finns det skäl som talar såväl försom mot en kommunalisering av bl.a. lärartjänsterna. är statsrådetinte beredd att föreslå någon förändring när det gäller den statligaregleringen av tjänsterna. För honom är det väsentliga inte om tjänsterna ärstatligt eller kommunalt reglerade, utan att regleringen i avtal och på annatsätt kan förändras så att det i sak innebär bättre möjligheter till lokalanpassning i syfte att uppnå den ökade flexibilitet som bl.a. ligger bakomkraven på kommunalisering. I propositionen redovisas vidare att skolstyrelsenhar mycket goda möjligheter att inom ramen för av riksdag och regering givnaregler genom prioriteringar och extra satsningar "utveckla skolverksamhetenså långt den själv och ytterst kommunens fullmäktige önskar och ger ekonomiskaoch andra förutsättningar för". Som framhålls i propositionen (s. 14)måste skolan kunna anpassas efter enskilda elevers varierande förutsättningar,behov och intressen för att kunna erbjuda en likvärdig utbildning. I motionerna 1988/89:Ub9 (c) yrkande 8 och I987/88:Ub801(c) yrkande 3 hemställs att den statliga regleringen av skolans tjänster skallbibehållas. Utskottet konstaterar med anledning av motionsyrkandenaatt det inte finns förslag i propositionen om ändring av nuvarande statligatjänstereglering, varför utskottet föreslår att avslår motionerna1988/89:Ub9 yrkande 8 och 1987/88:Ub801 yrkande 3. Föredragande statsrådet anför i propositionen vissa merövergripande synpunkter när det gäller tjänstesystem m.m. som i första handbör uppfattas som en principiell inriktning för utvecklingen avpersonalpolitiken inom skolområdet. Bl.a. måste lärarna få ökade möjligheterdll utveckling. Skickliga och ambidösa lärare skall kunna ta ett bredareansvar än bara för sin egen verksamhet när det t.ex. gäller utveckling avundervisning och elevvård utan att för den sku/l behöva lämna sina/äraruppgifter. för lärarebehöver i linje härmed utvecklas så att det blir möjligt att i ökad 1988/89:UbU7 utsträckning ta hänsyn till olika lärares faktiskaarbetsuppgifter. I motion 1988/89:Ub2 (vpk) yrkande 1 anförs tveksamhet dllen ökad lönedifferentiering. Lönesättningen får inte bero på godtyckliga bedömningar.Enligt motion 1987/88:Ub375 (m,fp,c) bör det vara möjligt att ge lärare viss stimulanssom ersättning för extra arbete. Det bör inte uteslutas att problemen i skolanskulle minska om duktiga lärare stod till förfogande med råd och lektionshjälpnär andra lärare får svårigheter i sitt arbete. Erfarna lärare skulle ocksåkunna åta sig de verkligt svåra uppgifterna inom en skolenhet. Utskottet vill med anledning av propositionen ochmotionsyrkandena anföra följande. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning vid lönesättningen bör ta ökad hänsyn till att lärare kan ha varierandearbetsuppgifter. Om det finns faktiska skillnader i arbetsinnehåll mellanlärare, skall detta också kunna beaktas när lönesättning sker. Detta är iprincip inte möjligt att göra . Med det anförda avstyrker utskottet motion 1988/89:Ub2yrkande 1. Regeringens förslag i denna del bör godkännas. Syftet med motion1987/88:Ub375 är i stort tillgodosett genom regeringens förslag, varför ävendet motionsyrkandet avstyrks. I propositionen berörs även frågan om en mer ändamålsenligreglering av arbetstiden för lärare. En ny reglering anses böra omfatta såvälundervisningstid som dd för annan verksamhet. I motion 1988/89:Ub5 (fp) yrkande 3 anses att vadstatsrådet anfört är olyckligt. Förslaget innebär enligt motionärerna attsamtliga lärare åläggs en större närvaroplikt i skolans lokaler. Detta tordeenligt motionärerna medföra krav på arbetsrum åt alla lärare, vilket medförbetydande investeringskostnader. I motion 1987/88:Ub372 (m,fp,c) yrkande 4anses det däremot angeläget med en mer rambetonad reglering av lärarnasarbetsdd. En övergång till en sådan ordning innebär inte att omfattningen avderas åligganden ändras. Däremot ger den skolorna ökad frihet i valet mellanolika pedagogiska insatser och vid fördelning av uppgifter mellan lärarna. Denär också av betydelse för lärares möjlighet till fortbildning, eftersomnuvarande tjänstesystem vid lärares ledighet för fortbildning medför vissaolägenheter för skolan, såsom vikarieproblem och därmed bristande kontinuiteti skolarbetet. Utskottet vill med anledning av proposifionen ochmotionsyrkandena anföra följande. Frågor om lärares fortbildning inom ramen för lärartjänsthar utskottet behandlat ett flertal gånger, t.ex. i UbU 1981/82:37 (s.13; rskr. 1981/82:385) då på utskottets förslag gjorde ett särskilttillkännagivande till regeringen med anledning av motion 1980/81:1684 (m).Någon fullgod lösning på t.ex. dessa fortbildningsfrågor är inte lätt att finnainom ramen för nuvarande arbetstidsreglering för lärartjänst. Även om arbetstidsfrågorär av utpräglad partskaraktär, förhindrar detta inte regering och riksdag attredovisa sin principiella syn. Så skedde t.ex. då behandlade fråganom den framdda statliga personalpolitiken 1988/89:UbU7 (prop. 1984/85:219,AU 1985/86:6, rskr. 1985/86:48). Riksdag och regering ansågs därmed inte pånågot sätt inkräkta på den fria förhandlings- och avtalsrätten. ser det kan man inte bortse ifrån att lärares fortbildning har storbetydelse för skolverksamhetens inriktning och kvalitet och att det därför ärvikdgt att staten som arbetsgivare anger sin uppfattning även i nu aktuellfråga. Om riksdag och regering inte har någon egen ståndpunkt, lämnasutformningen av statens personalpolidk helt till statens arbetsgivarverk.Enligt utskottets mening bör godkänna vad föredragande statsrådetanfört i detta ärende. En mer flexibel arbetstidsreglering för lärare kanväsentligt förbättra bl.a. deras arbetssituation (jfr prop. 1988/89:100 bil.10, s. 34). Utskottet avstyrker därmed modon 1988/89:Ub5 yrkande 3. Likasåavstyrks motion 1987/88:Ub372 yrkande 4, då yrkandet i huvudsak är tillgodosettmed vad som anförts i proposition 1988/89:4. Utskottet vill tillfoga att enlösning av frågan om en flexibel arbetstidsreglering på skolområdet inte, likalitet som på högskoleområdet, behöver leda till en generell närvaroplikt ivissa lokaler. Vadsom i motion 1987/88:Ub246 (fp) yrkandena 36 och 37 anförts om arbetsgivarstödför ökade möjligheter fill utveckling i arbetet för lärare genom fortbildning,vidareutbildning och utbytestjänstgöring och om en mer flexibel personalpohtikfår anses vara i huvudsak tillgodosett med föreslagna riktlinjer i den nuframlagda propositionen. Självfallet bör lärares karriärmöjligheter, genomt.ex. befordringstjänster, ökas. Mofionsyrkandena, vilka väcktes underallmänna mofionstiden , avstyrks. Vidareanförs i proposidonen att den omfattande decentralisering i olika skolfrågorsom skett dll kommunerna som logisk följd nu bör få att varjekommun får ansvaret att genom sin skolstyrelse också tillsätta tjänster somrektor, studierektor och lektor. I och med att skolledarna och lektorerna harstatligt reglerade anställningar skall enligt lagen om offentlig anställning(1976:600) vid tjänstetillsättning avseende fästas endast vid sakliga grundersåsom förtjänst och skicklighet. En decentralisering på detta område avtjänstetillsättningen innebär inte någon förändring av grunderna för urvaletbland sökande fill berörda tjänster. Det anförs vidare i propositionen att enskolstyrelses dllsättningsbeslut bör kunna överklagas fill SÖ och, när detgäller skolledare, liksom i sista hand fill regeringen. Enligtmotion 1988/89:Ub4 (m) yrkande 17 hemställs om avslag på regeringens förslagom lokal tillsättning av rektorer och studierektorer. Staten bör enligtmotionärernas mening behålla sitt inflytande vid tillsättning av dessaskolledare. Utskottet vill medanledning av mofionsyrkandet anföra följande. Nuvarande- av staten fastställda regler om behörighet, befordrings grunder och överklagande skall finnas kvar oförändrade. Förslaget om lokal tillsättning av skolledare ligger i linje med de allmänna strävandena att öka det lokala ansvaret för skolan. skall skickligheten sättas främst bland de sakliga grunder som skall finnas vid tillsättning av 25 statligtreglerade tjänster, om det inte finns särskilda skäl för något annat. I 1988/89:UbU7 motiven härtill anfördes bl.a. följande (prop. 1984/85:219): Till skickligheten bör enligt min mening hänföras defaktorer som är av betydelse för att bedöma den sökandes lämplighet för denaktuella tjänsten. ------- Allrelevant erfarenhet bör värderas inom ramen för skickligheten. Det skallvara en kvalitadv helhetsbedömning. Hit bör således räknas bl.a. teoretisk och praktiskutbildning, personliga egenskaper (som prestationsförmåga, yrkesskicklighet,ledaregenskaper, samarbetsförmåga m.m.) samt kunskaper och erfarenheter som harförvärvats i andra offentliga eller privata anställningar eller i egenverksamhet. Erfarenheter från områden som vård av barn, studier,utlandsvistelser, språkkunskaper, ideellt arbete m.m. bör också vägas in vidbedömningen av skickligheten, i den mån de är relevanta för den sökta tjänsten. Av grundläggande betydelse för meritvärderingen är att detär de krav som är förknippade med tjänsten som bestämmer vilka skicklighetsfaktorersom skall beaktas och hur tungt dessa skall väga. Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att avslår mo-. tion 1988/89:Ub4 yrkande 17 ochgodkänner regeringens förslag beträffande skolledare. Utskottet har inte heller något att erinra mot vadregeringen föreslagit beträffande lektorer. Utskottet vill till detta lägga att det är viktigt att SÖi det nya läget noga följer utvecklingen och, om det behövs, lämnar erforderlighjälp för samordning av tillsättningen av lektorat i riket, så attadministrativa komplikationer m.m. undviks. 1 motion 1988/89:Ub4 (m) yrkande 18 begärs att isamband med att myndighet för tillsättning av lektorstjänst föreslås ändradskall uttala att det är angeläget att lektorstjänsterna i gymnasieskolanbesätts med behöriga befattningshavare. Behörighetsregler har fastställts avstaten. Dessa höga tjänster har en stor betydelse för att upprätthålla en högstandard på ämnesundervisningen i gymnasieskolan. Utskottet behandlade under /87 tvåmotionsyrkanden om behörighet till gymnasielektorat. Därvid anförde utskottetföljande: Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena erinra omatt beslöt om möjlighet till överstatförande avgymnasielektorstjänster för att underlätta rekryteringen av högskolelektorer.Beslutet markerar att kravet på doktorsexamen gäller båda typerna avlektorstjänster (prop. 1984/85:100 bil. 10 s. 197-199, UbU1984/85:18, rskr.1984/85:272). Utskottet utgår från att UHÄ och ()informerar om vad som gäller i denna fråga. Utskottet vill till detta lägga attgymnasielektorerna genom sitt ämneskunnande och vetenskapliga synsätt harbetytt och betyder mycket för att hos elever i gymnasieskolan väcka intresseför fortsatta studier. Det finns anledning att slå vakt om denna ämnesmässigakompetens för gymnasieskolans del. Även i detta sammanhang vill utskottet pekapå att rekryteringen till forskarutbildningen främjas av att det finns tjänsterpå arbetsmarknaden för vilka krävs fullgjord forskarutbildning (doktorsexamen). hade ingen erinran mot vad utskottet anförde 1988/89:UbU7 (UbU 1986/87:26, rskr.