bet · GC01FiU20 · 1988-12-31 00:00:00 — Kampen påarbetsplatserna, av de fackliga och politiska organisationerna är Den måste emellertid stödjas och befästas av uttalanden Utskottet föreslår att i detta syfte uttalarsig för ekonomisk demokrati, för en utveckling i riktning mot demokratiskaförhållanden inom näringslivet. (dir. 1985:22) uppdrag var begränsat.Dess uppgift tolkades så att den skulle studera frågan om ägande och inflytandemed utgångspunkt i näringslivets förmåga till förnyelse och tillväxt. Denslutliga frågeställningen skulle vara hur denna förmåga påverkas avförändringar i ägar- och inflytandesfrukturen. Förändringarnas betydelse förförefagsde-mokratiska och fördelningspolitiska strävanden i samhället ansågsligga utanför dess uppdrag att behandla. Såsom påpekades i en avreservationerna fill utredningen kan man emellertid infe skilja dessa frågorfrån varandra. Ett ökat inflytande för de anställda i företagen, för arbetare,tekniker och tjänstemän, är i själva verket en avgörande förutsättning för ettmera effektivt näringsliv. Utskottet föreslår mot denna bakgrund att ägarutredningenföljs upp med en ny utredning vars uppgift skall vara att studera möjligheternaför en demokratisk utveckling inom företagen och hela det ekonomiska livet samtframlägga förslag i denna riktning. Vad utskottet här anfört om ekonomisk demokrati inäringslivet bör ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande ekonomisk demokrati attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:Fi210 yrkandena 1 och 2 samt1988/89:Fi224 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om ekonomisk demokrafi och att hos regeringen begär att enutredning tillsätts med uppgift att framlägga förslag som främjar endemokratisering av näringslivet, Ekonomisk demokrati (mom. 8, motiveringen) (), (), (),(), (), () och ()anser att den del av utskottets yttrande på s. 40 som börjar med "Somframhålls" och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse: Som framställs i mofionerna var ägarutredningens uppgiftatt studera frågor om ägande och inflytande i näringslivet och vilken betydelsedessa förhållanden har för förnyelse och tillväxt. Utskottet kan inte se attden kontinueriiga process som kännetecknar förnyelsen av näringslivet ytterligareskulle föras framåt genom att en ny ägarutredning tillsätts med den inriktningsom föreslås i här aktuella motioner. Utskottet vill tillägga att ett ökatenskilt aktieägande är en viktig del i att sprida makt och inflytande inäringslivet. Åtgärder bör därför vidtas för att sfimulera enskilt aktieägande. 17.Förslag för främjande av högteknologi (mom. 9) 1988/89:FiU20 AnneWibble (fp), (), (), (). Reservationer (), () och ()anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 40 som börjar med "Ettförslag" och slutar med "yrkande 8" bort ha följande lydelse: Imotion Fi226 (c) framförs ett förslag att förbättra produktiviteten genom attfrämja högteknologiska branscher. ser det fäster i mofion Fi22ö (c) uppmärksamheten på enangelägen industripolifisk fråga. Denna fråga tas också upp i mofion Fi214 (m)och har också tidigare tagits upp av , t.ex. i dess näringspolifiskamotion under föregående (mofion 1987/88:N304). . Den svenska industrinär i hög grad inriktad på traditionella industrigrenar. Devalveringarna underåren 1981 och 1982 har starkt bidragit fill att våra basindustrier har haft engynnsammare utveckling än övriga industrigrenar. Det starkaberoendet av basindustrierna gör mer känsligt vid enkonjunktursvängning. Dessutom präglas världsmarknaden för basindustriernasprodukter av låg fillväxttakt i jämförelse med världshandeln medhögteknologiska produkter. De högteknologiska industribranscherna ärstrategiskt viktiga och framtidsinriktade. Parallelltmed en fortsatt satsning på de traditionella industrigrenarna måste därförSverige, enligt utskottets mening, främja utvecklingen av den högteknologiskaindustrin. Regeringen bör låta utreda hur en sådan utveckling kan sfimulerasoch därefter återkomma till med förslag fill åtgärder. Utskottet tillstyrker meddet anförda yrkande 8 i motion Fi22ö (c). delsatt utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffandeförslag för främjande av högteknologi att med bifall fill motion1988/89:Fi22ö yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 18.Finansiering av socialförsäkringssystemet (mom. 10) AnneWibble (fp), (), (), (), FilipFridolfsson (m), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 41 som börjar med "" och slutar med "motion Fi710 (c)" bort ha följandelydelse: mening tar motionärerna upp en viktig fråga när man pekar på vissagrundläggande problem som är förknippade med den långsikfiga finansieringen avsocialförsäkringssystemet. Dessa frågor har utförligt behandlats också iparfimotioner från moderata samlingspartiet, och . Hurman skall komma till rätta med de snabbt stigande kostnaderna i de storatransfereringssystemen kommer att vara av stor betydelse för den ekonomiska politikenunder kommande år. Medhänsyn härtill delar utskottet motionärernas uppfattning att en översyn börgöras socialförsäkringssystemet och dess finansiering. Vad utskottet här anförinnebär att utskottet biträder motion Fi710 (c). dels att utskottetshemställan under 10 bort ha följande lydelse: 1988/89:FiU20 10. beträffandefinansiering av socialförsäkringssystemet Reservationer att medanledning av motion 1988/89:Fi710 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om en översyn av socialförsäkringssystemet och dessfinansiering. Statsskuldspolitiken (mom. 11) AnneWibble (fp), (), (), () och LarsDe () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 43 som börjar med "Utskottet villmed" och slutar med "till känna" bort ha följande lydelse: Utskottetvill med anledning härav anföra följande. Det kontinuerliga fillflödet avalleamanssparande och kravet att suga upp likviditet från hushållen medfördenär upplåningbehovet minskade att det fidvis blev svårt att försepenning- och obligationsmarknaderna med erforderlig mängd statsskulds- ochriksobligationer. Detta är olyckligt eftersom dessa upplåningsformer fungerarsmidigt och är kostnadseffekfiva. Det försvårar möjligheter attföra en effekfiv kreditpolitik. Utskottetanser i likhet med motionärerna att allemanssparandet har flera nackdelar frånstatsskuldspolitisk synpunkt. Kostnaden är hög, , vilket ärväsentligt mer än för andra upplåningsformer. Vidare innebär en fortsatt ökningav allemanssparandet att likvidiseringen av statsskulden ökar. Inlåningen är iprincip å vista, vilket skapar osäkerhet i riksgäldskontoretsskuldförvaltning. Utskottet anser därför i likhet med vad som anförs imotionerna att allemanssparandet bör avvecklas som statHg upplåningsform. Ävensparobligationer bör avvecklas som upplåningsform och volymen avpremieobligationer bör inte öka. De störningar som uppträtt påpremiemarknaden motiverar enligt utskottets mening försiktighet med nyaemissioner . Utskottetanser i likhet med vad motionärerna anför att upplåningen utomlands fungerarsmidigt. Utskottet ställer sig också bakom att staten inte skall lånautomlands. Det förefaller emellertid inte rimligt när bytesbalansen visar ettväxande underskott att staten skall amortera ned utlandsskulden. Det medför somanförs i motion Fi214 (m) att statens upplåningskostnader stiger. anfört om statsskuldspolitiken bör som sin mening geriksgäldsfullmäktige till känna. dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse: 11. beträffande statsskuldspolitiken att med bifalltill motionerna 1988/89:Fi214 yrkande 5 och 1988/89:Fi223 yrkande 5 som sinmening ger fullmäktige i fill känna vad utskottet anfört omstatsskuldspolitiken. Engångsförstärkningar av budgeten (mom. 12) 1988/89:FiU20 AnneWibble (fp), (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 43 börjar med "Utskottetanser med" och på s. 44 slutar med "yrkande 9" bort ha följandelydelse: Utskottetvill anföra följande med anledning av vad som anförs i motion Fi226 (c) om attstaten bör avyttra stafiiga företag och annan statlig egendom. Det finns fleragoda skäl för en sådan avyttring. Ett skäl som motionärerna uppmärksammar idetta sammanhang är att minska statens skuldbörda. Utskottet delar dennauppfattning. Statsskulden uppgår fill betydande belopp, vilket gör attstatsskuldräntorna blir avsevärda. Räntorna utgör numera avstatsbudgetens utgifter. En försäljningsvolym motsvarande ca 15 - 20 miljarderkronor kan således minska statens räntekostnader. Enavyttring av statliga företag innebär dessutom flera andra fördelar. Det kanbidra till ett spritt ägande och en ökad konkurrens. Enligt utskottets meningbör i första hand de anställda få möjlighet att bli delägare i de företag manarbetar i. I andra hand bör allmänheten ges tillfälle att teckna aktier.Kapitalmarknadens ordinarie aktörer bör i princip komma först i tredje hand.Detta motverkar institufionellt ägande. Utskottetanser att med anledning av motion Fi22ö yrkande 9 som sin mening börge regeringen till känna vad utskottet anfört om målsättning och inriktning avengångsförstärkningar av budgeten. Regeringen bör bemyndigas att genomföraförsäljningar med denna inriktning. dels att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse: 12. beträffande engångsförstärkningar av budgeten atfriksdagen med anledning av mofion 1988/89:Fi22ö yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om målsättning och inriktningbeträffande engångsförstärkningar av budgeten samt bemyndigar regeringen attgenomföra erforderliga försäljningar, Inriktning av kreditpolitiken (mom. 14) AnneWibble (fp), (), (), () och LarsDe () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 45 börjar med "Utskottethar" och på s. 46 slutar med "berörd del" bort ha följandelydelse: Utskottetser mycket posifivt på den avreglering som ägt rum på kreditmarknaden sedanbörjan av . En väl fungerande kreditmarknad har stora fördelar fråneffektivitetssynpunkt. Enligt utskottet bör också återstående rester avkreditregleringen avlägsnas. När avregleringen är fullsf ädigt genomförd bördetta bekräftas genom att lagen om kreditpolitiska medel ersätts med enregelrätt beredskapslag för extra ordinära situafioner. Det är vidare uppenbartatt den genomförda utvidgningen av omsättningsskatten på akfier fillfondkommissionärers egenhandel samt införande av en omsättningsskatt påpenningmarknaden fått avsevärda negativa effekter. Omsättningenav vissa instrument sjönk med en tredjedel. Kostnaderna /89:FiU20 låntagarna, inte minst för staten, blev avsevärt högre. Utskottet anser i likhet med motionärerna att riksbankenbör avskaffa diskontot möjligt. Vad utskottet här anfört med anledning av motion Fi214 (m)yrkande 6 i berörd del om kreditpolitiken bör ges fullmäktige i tillkänna. dels att utskottets hemsfällanunder 14 bort ha följande lydelse: 14. beträffande inriktning avkreditpolitiken att med anledning av motion 1988/89:Fi214 yrkande ö iberörd del som sin mening ger fullmäktige i till känna vad utskottetanfört. Avskaffande av bilkreditförordningen (mom. 15) (), (), (), FilipFridolfsson (m) och () anser dels atf den del av utskottets yttrande på s. 46 sombörjar med "Bilkreditförordningen upphörde" och slutar med"mofion Fi225" bort ha följande lydelse: Betalningsvillkor vid försäljning av motorfordon reglerassedan den 28 april 1988 med stöd av förordningen om betalningsvillkor vidkreditköp. Enligt denna förordning krävs en kontantinsats om vid köp avmotorfordon och en kontantinsats om vid andra kreditköp. Det ankommer påregeringen att meddela dessa föreskrifter om betalningsvillkor vid kreditköp. Det finns enligt utskottefs mening inte anledning att pådetta sätt utfärda särskilda kreditvillkor för bilinköp. Det försvårarförnyelsen av bilbeståndet, vilket fördröjer övergången till katalytiskavgasrening för bilar. Utskottet anser att de här påtalade restriktionerna böravskaffas . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 15 bort ha följande lydelse: 15. beträffande avskaffande avbilkreditförordningen att med anledning av motion 1988/89:Fi225 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Valutaregleringen (mom. 16) (), (), (), FilipFridolfsson (m) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 49 sombörjar med "Vad utskottet nu" och slutar med "till känna"bort ha följande lydelse: Utskottet anser emellertid att lösningen av dessa frågor,avseeende skattekontroll och beredskapslagstiftning, infe får utgöra hinder för att definitivt i ett steg avveckla valutaregleringen. Utskottets ställningstagande innebär också att kravet i motion Fi214 (m) om att avskaffa nuvarande 102 beloppsbegränsning förfysiska personer vid köp av bostad för eget bruk' 1988/89:FiU20 tillgodoses. anfört med anledning av motion Fi214 (m) yrkande 6 i här berörd delbör som sin mening ge regeringen och fullmäktige i fillkänna. dels att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse: 16. beträffande valutaregleringen att med bifalltill mofion 1988/89:Fi214 yrkande 6 i berörd del och med anledning avmotionerna 1988/89:Fi201 yrkande 2, 1988/89:Fi220 yrkande 1, 1988/89:Fi22öyrkande 5 och med avslag på motionerna 1988/89:Fi210 yrkande 3, 1988/89:Fi211yrkande 2 och 1988/89:Fi224 yrkande 9 som sin mening ger regeringen ochfullmäkfige i till känna vad utskottet anfört om avskaffande avvalutaregleringen, Valutaregleringen (mom. 16) GunnarBjörk och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjar med "Vad utskottetnu" och slutar med "till känna" bort ha följande lydelse: nu anfört om avvecklingstakfen innebär atf utskottet inte kan ställasig bakom vad som anförs i mofion Fi214 (m). I samma motion begärs också atfbeloppsbegränsningen för fysiska personer att köpa fastighet utomlands skallslopas omgående. Det bör som utskottet anfört ankomma på att beslutaom de olika stegen i avregleringen. Utskottet avstyrker därmed motion Fi214yrkande ö i här berörd del. Utskottetvill dessutom i likhet med vad som anförs i mofion Fi222 (c) anföra att Sverigemåste ha möjlighet att utveckla och vidmakthålla en närings- och ägarstruktursom garanterar inflytande, regional utveckling och trygghet för de anställda.Det innebär enligt utskottet att i den harmonise-ringsprocess med denvästeuropeiska gemenskapen som pågår är det vikfigt att begränsningsregler kaninföras för att inte situationer skall uppstå där vitala svenska industri- ochägarintressen helt kommer att styras av nya makt-och ägarkoncentrationerutanför landets gränser. anfört med anledning av motionerna Fi201 yrkande 2, Fi220 yrkande 1och Fi22ö yrkande 5 om kredit- och valutapolitiken bör som sin meningge regeringen och fullmäkfige i fill känna. dels att utskottets hemställan under lö bort haföljande lydelse: lö. beträffande valutaregleringen att med bifallfill motionerna 1988/89:Fi201 yrkande 2, 1988/89:Fi220 yrkande 1 och1988/89:Fi22ö yrkande 5 och med avslag på mofionerna 1988/89:Fi210 yrkande 3,1988/89:Fi211 yrkande 2, 1988/89;Fi214 yrkande ö i berörd del och 1988/89:Fi224yrkande 9 som sin mening ger regeringen och fullmäkfige i till kännavad utskottet anfört. Valutaregleringen(mom. 16) 1988/89:FiU20 (vpk) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 47börjar med "Utskottet vill" och på s. 49 slutar med "till känna"bort ha följande lydelse: utrikeshandel sker till med EG-länder.Utskottets slutsats härav är att den redan höga graden av beroende inte börhöjas ytterligare. Def är snarare logiskt att prioritera förbindelser med andraländer och marknader. Detta understryks av påtagliga inresvårigheter. De tyngs av överproduktion och massarbetslöshet. Utvecklingen avsvensk utrikeshandel bör därför snarare ske med marknader utanför EG: FörentaStaterna, , , , och övriga delar av tredjevärlden. Sårbarheten för blir mindre med mer mångsidiga kontakter. bör enligt utskottets mening som alternativ tillEG-harmonisering sätta ett alleuropeiskt perspektiv. Friare handel samtekonomiskt och kulturellt samarbete mellan alla europeiska länder måsteeftersträvas. Endast med en sådan inriktning av Europapolitiken gynnasavspänning och fred. En ensidig anpassning till förhållandena inom EG riskeraratt bli en anpassning till de kommersiella intressena, den konservativapolitiken och till långtgående överutnyttjande av såväl människor som natur. En fotalavreglering av valutarestriktionerna skulleinnebära en fullständig kapitulation för dessa krafter. Det finns snarareanledning att ompröva de liberaliseringar som redan genomförts i Sverige.Framför allt bör utflyttning av svenska företag och sysselsättningstillfällenstyras på ett för samhällsekonomiskt acceptabelt sätt.Valutalagsfiftningens alla möjligheter bör utnyttjas för ett verkligt samhällsinflytandeöver den ekonomiska internationaliseringsprocessen. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Fi210(vpk) yrkande 3, Fi211 (mp) yrkande 2 och Fi224 (vpk) yrkande 9 bör riksdagensom sin mening ge regeringen och fullmäkfige i fill känna, dels att utskottets hemställanunder lö bort ha följande lydelse: lö. beträffande valutaregleringen attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:Fi210 yrkande 3, 1988/89:Fi211yrkande 2 och 1988/89:Fi224 yrkande 9 samt med avslag på motionerna1988/89:Fi201 yrkande 2, 1988/89:Fi214 yrkande ö i berörd del, 1988/89:Fi220yrkande 1 och 1988/89:Fi22ö yrkande 5 som sin mening ger regeringen ochfullmäktige i fill känna vad utskottet anfört, Utredning om och utvärdering av konsekvenser av valutaregleringens avskaffande (mom. 17) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 49 sombörjar med "Utskottet ser" och slutar med "Fi222 yrkande 1" bort haföljande lydelse: 104 Imotion Fi222 (c) begärs en utvärdering av konsekvenserna av avreglering- 1988/89:FiU20 en inom valutaområdet. Utskottetanser det nödvändigt att avskaffandet av valutaregleringen kan kombineras med sådana regler att det inte kommer i konflikt med uppställda välfärdsmål eller får negativa effekter på den regionala utvecklingen. Om en avskaffad valutareglering leder till att utländska placeringar i värdepapper allvarligt förändrar ägarbilden och inflytandet i svenskt näringsliv måste def enligt utskottets uppfattning vara möjligt att göra korrigeringar. Def är därför nödvändigt att riksdag och regering noggrant följer utvecklingen. Utskottet fillstyrker med det anförda att en utvärdering görs på det sätt som föreslås i motion Fi222 yrkande 1. Däremotanser utskottet inte att en parlamentarisk utredning som föreslås i motionFi212 (mp) behöver tillsättas och att resiiltaten av denna bör avvaktas innanytterligare steg tas i avreglerande riktning. Utskottet avstyrker såledesmotion Fi212 yrkandena 1-4 och ö. delsatt utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse: 17.beträffande utredning om och utvärdering av konsekvenser av valutaregleringensavskaffande att med bifalltill motion 1988/89:Fi222 yrkande 1 och med avslag på motion 1988/89:Fi212yrkandena 1, 2, 3, 4 och ö som sin mening ger regeringen fill känna vadutskottet anfört om en utvärdering av konsekvenserna av valutaregleringensavskaffande. Utredning om och utvärdering av konsekvenser avvalutaregleringens avskaffande (mom. 17) CarlFrick (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjar med "Utskottetser" och slutar med "Fi222 yrkande 1" bort ha följande lydelse: Imotion Fi222 (c) begärs en utvärdering av konsekvenserna av avregleringen inomvalutaområdet och i motion Fi212 (mp) föreslås att avvecklingen måste föregåsav en allsidig och omfattande parlamentarisk utredning om konsekvenserna påkort och lång sikt. Efteren avveckling av valutaregleringen torde enligt utskottets bedömningmöjligheterna för att föra en självständig svensk ekonomisk polifikvara mycket små. Kapitalets lättrörlighet gör att alla ekonomiskpolitiskaåtgärder kommer att mötas av omedelbara motreaktioner. gen kommer attvara oförhindrade att placera och omfördela sina tillgångar enbart i enlighetmed företagets bästa. Möjligheterna för samhället att påverka kapitalströmmarnablir obefintliga vid en gemensam valutamarknad. Alla länder tvingas föra sammaekonomiska politik, dvs. de små länderna måste anpassa sig till de starkareekonomierna. Detta ser utskottet som mycket oroande. Dethögt industrialiserade står inför utomordentligt stora problem. Det ärfå områden i världen som har en så omfattande och svår miljöförstöring. Denstora politiska utmaningen för är, såsom anförs imotion Fi212 (mp), att komma till rätta med dessa problem och ge befolkningendrägliga levnadsförhållanden. Detta 1988/89:FiU20 kräver politiskhandlingskraft men också redskap för att genomföra föränd- Reservationerringar med. Att i detta läge helt avhända sig möjligheterna att påverkakapitalflödena innebär att miljöförstöringen kommer att fortgå med oförminskadkraft. Detfinns som utskottet ser det goda skäl för att ordenligt utreda konsekvensernaav en avveckling av valutaregleringen innan fattar beslut i frågan.Samtliga politiska partier bör delta i ett sådant arbete. Utskottet tillstyrkersåledes motion Fi212 yrkandena 1-4 och ö. delsatt utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse: 17.beträffande utredning om och utvärdering av konsekvenser av valutaregleringensavskaffande att med bifallfill motion 1988/89:Fi212 yrkandena 1,2,3,4 och ö och med avslag på motion1988/89:Fi222 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört orn en parlamentarisk utredning av konsekvenserna av valutaregleringensavskaffande, Utredning om och utvärdering av konsekvenser avvalutaregleringens avskaffande (mom. 17, motiveringen) Underförutsättning av bifall till reservation 25 (vpk) anser att den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjar med"Utskottet ser" och slutar med "Fi222 yrkande 1" bort haföljande lydelse: Imotionerna Fi212 och Fi222 begärs att valutaregleringen skall utredas eller attkonsekvenserna av avregleringen skall utvärderas. Eftersom utskottet anser attvalutaregleringen inte skall avskaffas finns det heller inte skäl atf utvärderakonsekvenserna av en avreglering. Motionerna avstyrks därför av utskottet. En valutapolitisk beredskapslag (mom. 18) CarlFrick (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjar med "Måletför" och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med vad som föreslås i motion Fi212 (mp) att om en avvecklingsker av valutaregleringen bör den kombineras med en valutapolitiskberedskapslag som gör det möjligt att lätt och snabbt kunna återinföravalutaregleringen om det blir nödvändigt. dels att utskottets hemställan under 18 bort haföljande lydelse: 18. beträffande en valutapolitisk beredskapslag att riksdagenmed bifall till motion 1988/89:Fi212 yrkande 5 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Envalutapolitisk beredskapslag (mom. 18, motiveringen) 1988/89:FiU20 Reservationer Under förutsättning av bifall tillreservation 25 (vpk) anser att den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjarmed "Målet för" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse: anser att valutaregleringen bör bibehållas finns det inte skäl attinföra en valutapolitisk beredskapslag. Utskottet avstyrker därför motionFi212 yrkande 5. Facklig vetorätt vid utländska företagsköp (mom.19) (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "yrkande 4" bort ha följande lydelse: Devärden som investeras i svenska företags uppköp av företag i utlandet eller somutgörs av svenska företag som förvärvas av utländska kapitalgrupper harskapats av de arbetande vid resp. företag. De bör enligt utskottets mening haden avgörande bestämmanderätten över de värden som skapats genom deras arbete.De fackliga organisationerna vid resp. företag bör därför ha vetorätt när detgäller försäljning av svenska företag till utländskt kapital eller svenskaföretags uppköp av företag i utlandet.