bet · GC01KrU21 · 1988-12-31 00:00:00 — Vad utskottetsålunda anfört med anledning av motion Krl4 (m) yrkande 1 bör som sinmening ge regeringen till känna. delsatt moment 14 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 14. beträffanderalionaliseringsverksamheten inom koncernen att medanledning av motion 1988/89:Krl4 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Resursfördelningen mellan TV:s båda kanaler, m.m. (mom. 15) JanHyttring och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Enligtvad" och på s. 16 slutar med "avstyrks således" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar den uppfattning som kommer dll uttryck i motionerna KrlO och Kr268 avinnehåll att TV2, som bygger på distrikten, tillförs alltför begränsaderesurser av de medel som tilldelas . Utskottetvill framhålla att de egenproducerade programmen i TV2 fått ett mycket gottmottagande av TV-publiken och att de genomgående har höga lyssnarsiffor. Endecentraliserad TV-verksamhet har såväl kulturpolitiskt som regionalpolitisktstor betydelse. Den ger impulser till och stimulerar det regionala och lokalakulturlivet. kan TV dra nytta av och ta vara på det rika kulturlivetsom finns ute i landet. Det sagda talar för att TV2 bör få Målet börvara att av TV-resurserna tilldelas kanalen. 1988/89:KrU21 Det finnsockså skäl att höja regionaliseringsmålet. Således bör av deegenproducerade programmen i radions och televisionens rikssändningarproduceras regionalt. sålunda anfört med anledning av motionerna KrlO och Kr268 börriksdagen som sin mening ge regeringen dll känna. delsatt moment 15 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 15.beträffande resursfördelningen mellan TV:s båda kanaler, m.m. att medanledning av motionerna 1988/89:KrlO och 1988/ 89:Kr268 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Andelen svenskproducerade program i sändningar (mom. 17) AlexanderChrisopoulos (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse: SverigesTelevision har en viktig roll som förmedlare av såväl vårt nationella kulturarvsom nya kulturella strömningar. Det är därför viktigt med en ökning av andelenprogram av svenska upphovsmän eller med svenska utövare i TV. Utskottet delar modonärernasuppfattning att det bör läggas fast en viss i procent angiven kvot avprogramtiden som skall bestå av svenskproducerat material. delsatt moment 17 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 17. beträffande andelen svenskproducerade program i sändningar att med bifalldll modon 1988/89:Kr313 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Utbyggnad av lokalradion (mom. 24) JanHyttring (c), Sdna () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "" och på s. 19 slutar med "åtgärd" bort haföljande lydelse: Lokalradionsetablering i FM 4-nätet är en viktig medie- och kulturpolidsk insats. Det ärangeläget att lokalradion får förstärkta ekonomiska resurser för att utvecklasin verksamhet. De olika åtgärder som förordas i motionerna Kr354, Krl2, Krl5och Krl6 bör genomföras. dels att moment 24 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 24. beträffande utbyggnad av lokalradion att medbifall dll motionerna 1988/89:Krl2, 1988/89:Krl5 yrkande 2 i motsvarande del,1988/89:Krl6 och 1988/89:Kr354 yrkande 1 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Samarbetemellan riksradion och lokalradion (mom. 25) 1988/89:KrU21 , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjarmed "Med hänvisning" och slutar med "aktuella delar" bortha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att riksradion borde i störreutsträckning än vad nu är fallet kunna utnyttja den resurs som lokalradionutgör. En möjlighet är att lokalradiostationernas medarbetare utför vissatjänster åt riksradions di-striktsorganisadon. Vidare bör program produceradeav lokalradiostationerna ges ett större utrymme i riksradions sändningar. dels att moment 25 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 25. beträffande samarbete mellanriksradion och lokalradion att med bifall till modon 1988/89:Krl4yrkande 4 samt med anledning av motionerna 1988/89:Krl5 yrkande 2 i motsvarandedel och 1988/89:Kr354 yrkande 1 i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Samarbete mellan riksradion och lokalradion (mom.25) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att detsamarbete som förekommer mellan riksradions distrikt ochlokalradiostationerna bör byggas ut i fråga om såväl tekniska resurser ochlokalplanering som programproduktion. Riksradions och lokalradions ledning börnoga följa utvecklingen och ta till vara alla möjligheter till samverkan mellanbolagen. dels att moment 25 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 25. beträffande samarbete mellanriksradion och lokalradion att med bifall till motionerna1988/89:Krl5 yrkande 2 i motsvarande del och 1988/89:Kr354 yrkande 1 imotsvarande del samt med anledning av motion 1988/89:Krl4 yrkande 4 som sinmening ger regeringen dll känna vad utskottet anfört, Lokalradions tappningsrätt (mom. 27) (), (), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 25börjar med "Utskottet konstaterar" och på s. 26 slutar med "någonåtgärd" bort ha följande Ivdelsc: Som framgår av redovisningen i det föregående innebär deregler som styrelsen för lagt fast för tappningsrätten att P3 inte alls fär tappas i FM 4-nätet mellan och . Detta är en betydligt mer restriktiv hållning än vad som uttrycktes i kulturutskottets ovan redovisade uttalande. Det bör, enligt utskottets uppfattning, ankomma på varje lokalradiostation att - med beaktande av utskottets uttalande - välja 40 vilket avriksradions program som vid varje särskilt tillfälle skall tappas. Därmed främjaslokalradions möjligheter att i enlighet med sitt uppdrag visa 1988/89:KrU21 en regional profil. Isammanhanget vill utskottet peka på den nedgång i lyssnartal som lokalradionfått vidkännas vid övergången till en egen kanal. Tappningen av enbart P3endast torde ha bidragit till detta. kulturpolitisk synvinkelär det bättre att en stor befolkningsgrupp lyssnar på en attraktiv kombinationav lokalradio och program ur Pl, P2 och P3 än att en betydande del av dennagrupp lyssnar enbart på P3. anfört med anledning av motionerna Kr308, Kr354 yrkande 2, Krl4yrkande 3 och Krl5 yrkande 3 bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Utskottets ställningstagande innebär att motion Kr249 blir dllgodosedd. dels att moment 27 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 27. beträffande lokalradions tappningsrätt att medbifall till modonerna 1988/89:Krl4 yrkande 3, 1988/89:Krl5 yrkande3,1988/89:Kr308 och 1988/89:Kr354 yrkande 2 samt med anledning av modon1988/89:Kr249 som sin mening ger regeringen dll känna vad utskottet anfört, Lokalradiosändningar av viktigt meddelande tillallmänheten (mom. 30) JanHyttring och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med "Det är"och på s. 28 slutar med "är påkallad" bort ha följande lydelse: Lokalradionsinsatser vid olika typer av nödlägen och större olyckor har varit av storbetydelse. Som framgår av den ovan lämnade redovisningen kan lokalradion inteutan medverkan från riksradion bryta de tre riksprogrammen för att sändavarningsmeddelande. Utskottetanser liksom motionärerna att lokalradion bör få möjligheter att göra lokalainbrytningar i riksprogrammen när det föreligger allvarligt nödläge som kräveratt viktig information skall sändas till allmänheten. delsatt moment 30 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 30.beträffande lokalradiosändningar av viktigt meddelande till allmänheten att med bifalldll motionerna 1988/89:Krl5 yrkande 4 och 1988/89:Kr354 yrkande 3 som sinmening ger regeringen dll känna vad utskottet anfört. Särskiltyttrande i988/89:KrU2i Textning av nyhetsprogram samt nyhetsprogram påteckenspråk (mom. 18 och 19) IngridSundberg (m), (), (), Sdna () och GöranÅstrand (m) anför: TeckenspråktolkadeTV-program innebär för de döva och hörselskadade ökade möjligheter att ta delav nyhets- och annan information. Vi vill därför framhålla att det är angelägetatt den verksamhet som inletts med teckenspråktolkade nyhetsprogram byggs ut. Iproposition 1988/89:129 framlagda lagförslag i988/89:KrU2i Lag om ändring i lagen (1978:478) om avgift for innehav avtelevisionsmottagare Härigenom föreskrivs att 1 § lagen(1978: 478) om avgift för innehav av televisionsmottagare skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som innehar en motta- Den som innehar en motta gare som är avsedd för mottag- gare som äravsedd för mottag ning av bildsåndning med eller ning avbildsändning med eller utan ljud (televisionsmottaga- utan ljud(televisionsmottaga re) skall betala mottagaravgift re) skallbetala mottagaravgift med per kalender- med 271kronor per kalender kvartal, kvartal. Avgiften betalas till denmyndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . Förslagtill 1988/89:KrU21 Lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift " Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1989:41) omTV-avgift skall ha följande lydelse. Den skall betalas i fyra poster om . fyra poster om . Varje post avser en avgiftsperiod om tre månaderoch skall betalas senast sista vardagen före avgiftsperiodens början. Förinnehav av TV-mottagare före den första avgiftsperioden skallTV-avgift betalas med så stort belopp i förhållande till årsavgiften sommotsvarar innehavstiden. Beloppet avrundas nedåt till jämnt antal kronor. Dennalag träder i kraft . Ireservation 5 framlagda förslag till ändringar i i988/89:KrU2i Lag omändring i lagen (1978:478) om avgift för innehav av Densom innehar en mottagare Den som innehar en mottagare som är avsedd för mottagningav som är avsedd för mottagning av bildsändning med ellerutan ljud bildsändning med eller utan ljud (televisionsmottagare)skall betala (televisionsmottagare) skall betala mottagaravgift med 271kronor per mottagaravgift med per Avgiften betalas till denmyndighet som regeringen bestämmer. Lagomändring i lagen (1989:41) om TV-avgift TV-avgiften är för TV-avgiften är /. Den skall betalas i fyra poster . Den skall betalas i fyra poster om . Varjepost avser en avgiftsperiod och skall betalas senast sistavardagen före avgiftsperiodens början. Förinnehav av TV-mottagare före den första avgiftsperioden skallTV-avgift betalas med så stort belopp i förhållande dll årsavgiften sommotsvarar innehavstiden. Beloppet avrundas nedåt till jämnt antal kronor. ordnad offentlig utfrågning om i988/89:KrU2i finansiering och verksamhet iga 3 ÖrjanWallqvist, VD i , VD iRadiotjänst i Ledamöteroch suppleanter från kulturutskottet IngridSundberg (m), ordförande (), viceordförande Nedanföljer en utskrift av vad som förekommit vid utfrågningen. Utskottet har berettde inbjudna deltagarna i utfrågningen att göra rättelser och - i begränsadomfattning - föreslå förtydliganden i utskriften av resp. inlägg. (): Jagförklarar härmed kulturutskottets sammanträde 1988/89:KrU21 Sammanträdet har en något annorlunda form i och med att vi Bilaga 3 har fått möjlighet till enoffentlig utskottsutfrågning. Utskottet har ansett det lämpligt att i samband medbehandlingen av proposition 1988/89:129 med förslag dllmedelsberäkningar för m.m. genomföra en utfrågning på det sätt somnu sker. Vihar till utskottet inbjudit koncernchefen i , ,och han har med sig ekonomichef . Här finns också de fyraprogrambolagens chefer, från , SverigesRiksradio AB:s VD , , VD i , ochUtbildningsradions VD . Därdll kommer , verkställandedirektör i det nya dotterbolaget i , som i framdden skallsvara för uppbörden av TV-avgifter eftersom detta inte längre kommer att åliggateleverket. Jag vill också hälsa utbildningsministern och kulturministern välkommen. Detär självfallet inte första gången som företrädare för besökerkulturutskottet. Vi har kallat in företrädare för till utskottet i samband med behandlingen avbudgetpropositionen eller särpropositionen som rör . Jag vill somen sakupplysning nämna att frågor rörande också behandlas avkonstitutionsutskottet som har att inom sitt område behandla frågor som röretableringsrätt och yttrandefrihet medan verksamhet ochfinansiering, som vi skall behandla, hör till kulturutskottet. Jaghälsar er alla hjärtligt välkomna. ÖrjanWallqvist: Fru ordförande, ärade ledamöter! Tack så mycket för inbjudan tilloss att besöka kulturutskottet. Besöket sker dessutom i former som är nya föross och tydligen också för utskottet. Införår 1990 har framfört sina äskanden på ett ganska ovanligt sätt.Vi har ingivit två anslagsframställningar dll regeringen. Dels en ordinarie,som gäller en verksamhet inom radio och TV vars omfattning är den nuvarande,dels ett tilläggsäskande som avser , i vilket vi redovisarnuläget, bedömer framdden, sätter upp mål och anger vilka resurser som behövsför att uppnå målen. Underlaget finns i vår långsiktsplan, , somsträcker sig /95. Idet här materialet finns - som jag ser det - alla väsentliga fakta i målet. Omjag ändå skulle göra en sammanfattning, fru ordförande, kan det ske på följandesätt. Det första jag skall ta upp knyter an till frågan: Vad är det som häntunder 80-talet inom ? Fördet första har de generella reformmål som sattes upp för 1980-talet nu i stortsett genomförts. Fördet andra har vi inom koncernen genomfört ett delvis ganskahårdhänt rationaliserings- och besparingsprogram, ännu ej slutfört, i syfte attinom en given budgetram öka andelen rörliga medel avsedda direkt förprogramverksamheten och höja produktiviteten inom koncernen. Fördet tredje har vi dessutom genomfört reformer som ger ett slags 1988/89:KrU21 guldkant åt det totala etermedieutbudet - nyheter dygnet runt iradio. Bilaga 3 nattsändningar av seriös musik i P2, en utbyggnad av deregionala nyhetssändningarna i TV så att de nu täcker hela landet, dagligaTV-sändningar på finska i TV och inte minst en snabbare utbyggnad avlokalradion än vad som förutsattes i begynnelsen. Fördet fjärde är priset vi har fått betala för dessa åtgärder en uttunning avkvaliteten och en begränsning av mångfalden som, enligt min uppfattning, integår att förena med de krav som man bör och skall ställa på 90-taletsprogramutbud i radio och TV. Denandra frågan är: Vad är det vi vill skall hända ? Fördet första menar vi att det är viktigast att en förstärkning av den svenskaprogramproduktionen i radio och TV sker i termer av kvalitet, inte kvantitet.Kvahtet och mångfald är, som framgår av , nyckelorden i de mål somvi menar skall vägleda verksamhet i en föränderlig mediesituadon. Fördet andra lägger vi in som ett mål och ett krav inför 90-talet att en förnyelseav programverksamheten sker, vilket bl.a. förutsätter en rekrytering av nyagenerationer programverksamma. De yngre måste också få en chans - och vi enmöjlighet att öka blodomloppet i koncernen. Fördet tredje vill vi inför 90-talet göra en fortsatt, påpasslig ochprofessionell, trimning av organisationen i syfte att göra den ännu merrationell, ännu mer rörlig och ännu mer framtidsorienterad inom ramen för delagar och avtal som styr våra mål och anger vårt uppdrag. Bakomvåra förslag i tilläggsäskandet - och också i , som är ett dokumentsom är ganska unikt för att komma från - döljer sig ettomfattande faktamaterial, livliga interna diskussioner och intressantaframtidsbedömningar. Det är extra värdefullt, vilket jag gärna vill framhållainför utskottet, att det inte bara är styrelse som enats om attformulera målen för public service-verksamheten på det sätt som sker itilläggsyrkandet. Det står en enig organisation bakom målen - styrelserna iprogrambolagen, de programansvariga i bolagen och representanter förpersonalen. Det är uppriktigt sagt sällan som en sådan enighet manifesterats iett mediedokument. Jag avser att sluta här. Vad jag har sagt skall ses som enintrodukdon dll de värderingar och avsikter som ligger dll grund för SverigesRadios förslag. (): Jag vill börja med att referera till tidningen , som för tvånummer sedan hade en intervju med där man utgick från bokenPoltava. gör vissa jämförelser, visar på risker och drar vissaparalleller till vad som hände den svenska hären i . bl.a. så här: "Det var en fråga om dålig management. finns i alla storföretag, inte minst inom ". Fråganblir då naturligtvis: Hur skall undgå sitt ? Jag ställerfrågan också mot bakgrund av att man i , som till, skriver följande: "Radikala förändringar av orga- nisationoch verksamhet - som kanske skulle kunna frigöra betydande 1988/89:KrU21resurser - kan inte genomföras inom de riktlinjer för verksamheten som Bilaga 3 statsmakterna hitdlls givit ." Det är alltså i huvudsak statsmakterna som binder SverigesRadios möjligheter i det här avseendet. Jag vill dels ha en precisering avdetta, dels vill jag naturligtvis veta vad menade med det hansade i inledningsanförandet om att det fanns möjligheter att få enytterligare . trimning av organisationen, dvs. få en större slagkraft. : Jag börjar med . Man skall alltidlära av andras misstag, och är ett utmärkt exempel, från stjärnan påhimlavalvet till ingenting. Sådana erfarenheter är intressanta även om deligger eller . Det kan verka skämtsamt,men faktum är att om man ser på Poltavastudien utifrån företagsekonomisk ochföretagsmanagement synpunkt är parallellerna med ett modernt storföretag somSveriges Radio påfallande. Det handlar om, och det missade , att hålla ihopdet hela på ett sådant sätt att man når de mål som uppställda. Jag syftaralltså till att undvika att hamnar i ett . Genom attundvika hans misstag tror jag också att vi kan klara oss från detta. De andra två frågorna som ställer hängerihop med den första frågan. Vilka betydande resurser kan frigöras? Det hörsamman med den omständigheten att som företag betraktat harvissa uppställda mål och förpliktelser. är ett storskaligtföretag med ungefär 5 500 anställda, men det är också ett mycket småskaligtföretag, eftersom det är ett av de mest decentraliserade företagen. Vi harunder årens lopp byggt upp betydande resurser runt om i riket. Det gör attSveriges Radio inte kan - till skillnad från andra företag som enbart har atthålla sig dll den s.k. framgångsmaximeringen - genomföra förändringar utifrånvanliga företagsekonomiska bedömningar. Vi har alltså bindningar som innebäratt vi av mediepolitiska, kulturpolitiska och informationspolitiska skäl måstebära dessa kostnader. Detta är ingen kritik mot vår situation, utan det är ettkonstaterande att vår handlingsfrihet avviker högst avsevärt jämfört med ettnormalt företags. Den tredje frågan gällde trimningen. Varje företag, ochSveriges Radio utgör inget undantag, måste alltid ha som målsättning att trimmaföretaget, göra det mer rationellt och produktivt samt minska kostnaderna förden prestation som utförs. Vi har, vilket jag nämnde och som också framgår avvåra studier, uppnått en produktivitetsökning som är högst avsevärd. Problemenframöver består av en kombination av förnyelse och kostnadsbegränsningar. Avdet skälet avser vi att också internt fortsätta med rationaliseringsåtgärder. (): Jag delar uppfattningen att det ärriktigt att fortsätta trimma organisationen. Jag tror också att många delaruppfattningen att gjort ett förtjänstfullt arbete för attutveckla sin organisation och sin programverksamhet. säger att det är viktigt att hållamålsättningen och att fortsätta trimningen. , moderbolaget , de 49 4 1988/89. befogenheteroch resurser som behövs, och har man verktygen? Jag ställer 1988/89:KrU21 denfrågan med utgångspunkt i , i vilken styrelsen själv konstate- Bilaga3 rar: "Koncernstyrelsen har endast i obetydlig utsträckning kunnat påvisaden här redovisade utvecklingen /80. Programbolagen avgör enligtgällande regler i stor utsträckning själva hur dlldelade medel skall disponeras. "Finns det ingen önskan att få effektivare verktyg för att i så storutsträckning som möjligt kunna nå målen? : Man kan indela utvecklingen från året1978, då jag som koncernchef fick omedelbar insyn i verksamheten, i tvåperioder. var ingen särskilt lysande period i företagetshistoria, sett ur företagsekonomisk synpunkt. har nyainstrument tillkommit, och vi har användbara verktyg/instrumentför att nå de mål som jag ur företagsekonomisk s"ynpunkt anser angelägna.Vi kan bl.a. åstadkomma en ordentlig redovisning av kopplingen mellan resurseroch användning av resurser. Jag tycker att vi, enligt de premisser som nugäller, kommit en bra bit på väg. Skall man framöver göra ytterligaretrimningar på ett sätt som kanske förändrar företagets konstitution, får manhålla isär två saker: de åtgärder som är rationella för företaget och ansvaretnär det gäller programpolitiken. Jag har den bestämda uppfattningen att de program somSveriges skall syssla med är det som motiverar dess existens.Programansvaret skall ligga mycket nära dem som kan utöva det direkta ansvaret,och man skall skapa de företagsekonomiska förutsättningar som behövs för attprogramverksamheten skall befrämjas. Vi har goda förutsättningar. Men om vi får en annanmediesituation än den som råder, får koncernstyrelse göraöverväganden. Vi befinner oss i en mycket föränderlig situation. (): Jag vill ställa en fråga till . I och i häftet Vision och verklighet talarman om en ökad produktion av program i distrikten. Detta skall i princip skeutan kostnadsökningar på personalsidan med undantag för det personalbehov somföljer av den ökade sändningstiden och klyvningen av de sammankoppladeregionala nyhetssändningarna. Den ökade produktionen i distrikten skulle manklara av genom att bl.a. nyttja de fristående produkdonsbolag som finns. Jag vill med anledning av detta ställa två frågor: Finnsdet tillräckligt många fristående produktionsbolag i regionerna för att manskall klara den ökade produktionen? När kan delningen av de kopplade distriktenLuleå-Umeå, och förutsättas vara genomförd? Mantror ju att det skall vara genomfört fram . Kan nige ett mer exakt besked. När tror ni att det kan ske? : När det gäller de allmänna principer vi harför hur vi skall utnyttja de pengar vi äskat i , ser vi det somytterst angeläget att medelstillskottet icke skall leda till någonpersonalökning inom . Det finns så pass mångafristående produktionsbolag och fria filmare att vi bedömer det som möjligt attklara huvuddelen av den ökade produktionenmed hjälp av sådana krafter. Det är också ur programpolitisk 1988/89:KrU21synpunkt viktigt att få in utomstående personer av detta slag i vår Bilaga 3 verksamhet. Det bidrar också dll att öka kreativiteten. Den vägen kanvi också i viss utsträckning få in medarbetare som är yngre än de som i dagarbetar i företaget. nämnde den åldersstruktur som råderinom företaget. Det är kanske inte möjligt att på alla orter ha rentlokalt engagerade-frilansare, men någonstans måste man börja. Ökar man den härtypen av verksamhet, då kommer också de fristående produkdonsbolagen att öka iantal. Det är vår erfarenhet. Jag tror att detta är fullt möjligt. När det sedan gäller frågan om de kopplade distrikten ären förändring helt beroende av om äskandena i beviljas eller inte avstatsmakterna. Vi klarar inte att klyva de nu kopplade distrikten utanekonomiskt tillskott. Inom ramen för finns möjligheten att åtskiljade nu kopplade distrikten, vilket är angeläget. Jag har personligen denuppfattningen att man bör prioritera Mittnytt-området. Jag tror inte attmänniskor i norra har särdeles mycket gemensamt med människor iSandviken. (): Min fråga gäller samverkan mellanriksradion och lokalradion. Det är viktigt för lyssnarna, och kanske också förkoncernens ekonomi, att en sådan samverkan sker. I vilken utsträckningutnyttjar riksradion möjligheten att sända lokalradioprogram med riksintresse?I vilken utsträckning utnyttjar man, vid situationer då man kanske inte haregen personal dll hands, de medarbetare som finns runt om i landet pålokalradion?