bet · GC01UbU32 · 1988-12-31 00:00:00 — Slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1989/90,m.m. 1988/89 UbU32 Idetta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagt iproposition 1988/89:150 bilaga 7 () under punkterna D6. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m., D 7. Utbildning för tekniskayrken, D 10. Utbildning för undervisningsyrken, D 28. Vissa särskilda utgifterför forskningsändamål, D 30. , D 31. och D 32. underpunkt D 6 (s. 6) föreslagit att till Vissa särskilda utgifter inomhögskolan m.m. utöver vad som föreslagits i proposition 1988/89:100, bil. 10för /90 anvisar ytteriigare , underpunkt D 7 (s. 6-7) föreslagit att till Utbildning för tekniska yrkenutöver vad som har föreslagits i propositionerna 1988/89:100, bil. 10 och1988/89:90 för /90 anvisar ytteriigare , underpunkt D 10 (s. 8) föreslagit 1. att godkänner vad somförordats i propositionen om särskilda utbildningsåtgärder förbarnomsorgspersonal, 2. att till Utbildningför undervisningsyrken utöver vad som föreslagits i proposidon 1988/89:100,bil. 10 för /90 anvisar ytterligare , underpunkt D 28 (s. 8) föreslagit att till Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål utöver vad som föreslagits i propositionerna 1988/89:100,bil. 10 och 1988/89:90 för /90 anvisar ytteriigare , under punkt D 30 (s. 9)föreslagit att till utöver vad som föreslagits i proposition 1988/ 89:100, bil. 10för /90 anvisar ytteriigare . Rättelse: S. 9 rad 5-6 nedifrån Står: UbU25-32 091000 -31091 000 Rättat till: UbU30-- under punkt D 31 (s. 9)föreslagit att till Medicinska forskningsrå- 1988/89:UbU32 detutöver vad som föreslagits i proposition 1988/89:100, bil. 10 /90 anvisar ytteriigare , underpunkt D 32 (s. 10) föreslagit att till utöver vad som föreslagits i proposition 1988/89:100, bil. 10för /90 anvisar ytterligare . 1988/89:Ub34av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om den fortsattautvecklingen av skolan, 2. att hos regeringenbegär att en plan utarbetas för hur utbildningen för barnomsorgens växandepersonalbehov skall . 1988/89:Ub35av m.fl. (vpk) vari yrkas att med anledning avproposition 1988/89:150, bil. 7 anslår 100 milj.kr.till fasta lärarvikarier/ökad grundbemanning i . 1988/89:Ub36av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att avslårproposition 1988/89:150 bil. 7 vad avser ökat forskningssamarbete med EG, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om forskningssamarbete med EGinför forskningspolitiska beslut. 1988/89:Ub37av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1. att som sin meningger regeringen dll känna vad i motionen anförts om ökad utbytes- ochstipendieverksamhet, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i modonen anförts om fler gästforskare vidsvenska universitet och högskolor, 4.att avslår regeringens förslag att till utbildning för tekniska yrkenanvisa ytterligare . 1988/89:Ub38 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen dll känna vad i modonen anförts om en kommunalisering avlärartjänster och alternativa, verkliga, decentraliseringsreformer påskolområdet, 2. att under anslagetUtbildning för undervisningsyrken, utöver vad tidigare beslutat ochutöver vad som föreslås i prop. 1988/89:150 anvisar ytterligare 7 milj.kr. utökad utbildning av förskollärare med 300 platser. 1988/89:Ub39av m.fl. (mp) vari - såvitt nu är i fråga- yrkas 1. attriksdagen avslår regeringens förslag till forskningssamarbete med EG enligtkompletteringspropositionens bilaga 7 D 6, D 28, D 30, D 31 och D 4. att , därest yrkande 1 ej bifalls, som sinmeninggerregeringen /89:UbU32 till känna vad i motionen anförs omforskningssamarbete med EG och världen i övrigt, 5 b. att , om yrkande 1 ej bifalls, beslutar attriksdagen avslår förslag att anslå . 5 c. att , om yrkande 1 ej bifalls, beslutar attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförsbeträffande naturvetenskapliga forskningsrådets medverkan i programmen ESPRIT,EURAM och . 1 proposition 1988/89:150 (bil. 1-4) anförs att detunder ungdomsskolans uppbyggnadsskede har varit nödvändigt med en starkstyrning och reglering av skolan för att garantera alla elever i hela landet enlikvärdig utbildning. Den hittillsvarande styrmetoden är enligt föredragandestatsrådets mening tömd på sin kraft när det gäller att åstadkomma enytterligare utveckling av ungdomsskolan. Medan den centrala regleringen varnödvändig i uppbyggnadsskedet, tenderar den således nu att verka hämmande.Lokala initiativ, entusiasm och uppfinningsrikedom kan inte tas till vara fulltut. Föratt skolan skall komma längre när det gäller att nå målet en skola föralla, är det därför nödvändigt med en ytterligare decentralisering av ansvaroch beslutanderätt från central till lokal nivå. Det anses också nödvändigt föratt skapa förutsättningar för ett effektivare utnyttjande av de samladestatliga och kommunala resurserna för skolan. Genom beslut omskolans utveckling och styrning har grunden lagts för en sådan utveckling(prop. 1988/89:4, bet. 1988/89:UbU7, rskr. 1988/89:95). I propositionen anförs vidare att en viktig del i detfortsatta arbetet, bl.a. när det gäller att öka kommunernas frihet att utformaskolans organisation, är förändringar i statsbidragssystemet för grundskolan.Sådana förändringar bör syfta till förenklingar och ökad frihet imedelsanvändningen men garantera likvärdighet och nanonella mål.Föredragande statsrådet avser att återkomma med förslag till i dennafråga under det kommande budgetåret. I propositionen redovisas också att frågan om ettkommunalt huvudmannaskap för skolledar- och lärartjänsterna har diskuteratsunder utan att den har kunnat föras fram till något slutgiltigtställningstagande. Ett kommunalt huvudmannaskap innebär att kommunerna fåransvaret också för frågor om löne- och anställningsvillkor för lärare ochskolledare. Statsrådet ser för sin del skäl för en sådan förändring som en deli decentraliseringen på skolområdet och utvecklingen mot ett ökat kommunaltdriftansvar. Viktigt att beakta när man tar ställning till hur arbetsgivaransvaretför lärare och skolledare skall utformas är dock enligt proposidoneninställningen i frågan hos kommuner och fackliga organisationer på skolområdet. Enbred analys av innebörden i och konsekvenserna av en kommunalise- 1988/89:UbU32ring bör enligt föredragande statsrådet göras för att få klarhet i hur denationella målen om kvalitet och likvärdighet skall kunna garanteras också vidett eventuellt kommunalt huvudmannaskap. En viktig del i ett sådantanalysarbete blir att klarlägga hur olika styrinstrument, t.ex. läroplanen, kanutvecklas, preciseras och göras mer aktiva för att garantera de nadonellamålen. Genom ett fortsatt förenklings- och avregleringsarbete inom skolområdeträknar statsrådet vidare med att öka kommuners och enskilda skolors möjlighetatt finna egna lösningar på olika problem. anmälan under rubriken av ungdomsskolan har föranletttre motioner. Imodon 1988/89:Ub34 (c) yrkande 1 anförs att regeringens överväganden om ettnytt statsbidragssystem för skolväsendet bör resultera i ett bidrag som ärspecialdesdnerat till skolan. Det bör ge en likvärdig kostnadstäckning oavsettkommunstorlek, befolkningsstruktur och geografisk belägenhet. Motionärernasäger sig under denna förutsättning inte ha något emot att ett analysarbetegörs i fråga om skolledar- och lärartjänsternas huvudmannaskap. Enligtmotion 1988/89:Ub38 (fp) yrkande 1 är huvudfrågan inte om makt och inflytandeöver skolan bör ligga hos staten eller kommunerna utan hur makt och beslutsrättskall kunna flyttas från både statliga och kommunala politiker ochadministratörer till varje skola och där till skolans personal, elever ochelevernas föräldrar. Den parlamentariska kommittén angående en förändradansvarsfördelning och styrning på skolområdet (styrningsberedningen) kom ihuvudmannaskapsfrågan dll slutsatsen att lärartjänsterna inte bordekommunaliseras. Enligt modonärerna är det sannolika motivet för kommunaliseringnu att vill minska statens ekonomiska engagemang iskolan. Utskottetkonstaterar att det i propositionen anmäls att en bred analys av innebörden ioch konsekvenserna av en kommunalisering av vissa tjänster på skolområdet skallgöras för att få klarhet i hur de nadonella målen om kvahtet och likvärdighetskall kunna garanteras också vid ett eventuellt kommunalt huvudmannaskap. Ipropositionen finns inte någon hemställan om ändring av nuvarandestatsbidragssystem eller huvudmannaskapsförhållande. Mot denna bakgrund finnsdet inte anledning att nu närmare gå in på vad som anförs i propositionen och imotionerna i detta avseende, varför utskottet föreslår att på angivengrund avslår motionerna 1988/ 89:Ub34 yrkande 1 och 1988/89:Ub38 yrkande 1. Imotion 1988/89:Ub35 (vpk) hemställs slutligen att i detta sammanhanganvisar 100 milj.kr. till fasta lärarvikarier, dvs. dll en ökad grundbemanningi . Närdet gäller en ökad grundbemanning i i form av fasta lärarvikarierhänvisar utskottet till vad som anförts i betänkandet 1988/ 89:UbU13 om anslagtill gmndskolor m.m. (s. 13-14) och avstyrker därmed motion 1988/89:Ub35. Utbildningför tekniska yrken 1988/89:UbU32 Somett led i regeringens regionalpolitiska insatser för länföreslås i propositionen (bil. 7 s. 6-7) satsningar på högskolan iSundsvall-Härnösand om sammanlagt 20 milj.kr. för /90. Av dessamedel avser 9 milj.kr. en permanent förstärkning av grundutbildningen, inkl.lokalkostnader, medan 11 milj.kr. avser ett engångsbelopp till utrustning. Ipropositionen anförs att högskolan i bör få i uppdrag attlägga fram en plan för utbyggnaden. Medlen, som också bör kunna användas förplanerings- och utvecklingsarbete, bör enligt proposidonen dlls vidare ställastill regeringens disposidon under anslaget D 7. Utbildning för tekniska yrken. Imodon 1988/89:Ub37 (m) yrkande 4 anförs att modven dll förstärkning avhögskolan i inte klargjorts på ett tillfredsställande sätt.Vidare hävdar modonärerna att det ej klart framgår vad de föreslagna resursernaskall användas till. Motionärerna finner sammanfattningsvis regeringens förslagilla underbyggt och avvisar därför detsamma. Utskottetvill för sin del hänvisa till de skäl för satsningarna i länsom regeringen redovisat i bilaga 9 till proposidonen (s. 20), Utskottet har iandra sammanhang framhållit den stora betydelse de mindre och medelstorahögskolorna har när det gäller att sdmulera utvecklingen av näringslivet i enregion. Utskottet finner därför att en satsning på högskolan iSundsvall-Härnösand är motiverad för att främja utvecklingen i Västernorrlandslän. Vadgäller innehållet i den föreslagna satsningen vill utskottet framhålla att detframgår av propositionen att den permanenta förstärkningen av utbildningen vidhögskolan skall ske dels inom de allmänna utbildningsHnjerna på det tekniskaområdet, dels inom fort- och vidareutbildning med inriktning på näringslivetsbehov. Det konkreta innehållet kommer att framgå av den plan för utbyggnadensom högskolan skall få i uppdrag att utarbeta. Utskottethar för sin del inga invändningar mot den i propositionen föreslagnaresursförstärkningen för högskolan i om sammanlagt 20milj.kr. under /90. Med det anförda avstyrks modon 1988/89:Ub37yrkande 4. Enökad satsning på förskolan i enlighet med intendoner kräver enligtföredragande statsrådet en fortsatt kraftig utbyggnad av såväl daghem ochfamiljedaghem som av deltidsförskolan och den öpppna förskolan. Detta medförett ökat behov av utbildad personal . mening är det viktigt att utbilda ny personal dll barnomsorgen.Samtidigt är det angeläget att dll yrket kunna återrekrytera ddigare utbildadeförskollärare. Statsrådet anser därför att kurser som vänder sig till tidigareutbildad barnomsorgspersonal bör anordnas inom högskolan. I propositionenberäknas 5 milj.kr. för att göra det möjligt för 500 personer att genomgå enfristående kurs om 10 poäng med långsam studietakt (s.k. halvfart). Utskottet tillstyrkerförslaget om reaktiveringskurser. Frågor omdimensioneringen a\ förskollärarlinjen tas i detta sammanhang /89:UbU32 upp i tvåmotioner, nämligen motionerna 1988/89:Ub34 (c) yrkande 2 och 1988/89:Ub38(fp) yrkande 2. Enligt den förstnämnda bör hos regeringenbegära en plan för hur utbildning för barnomsorgens växande Enligt den sistnämnda bör , utöver vad som föreslåsi proposidon 1988/89:150, anvisa 7 milj.kr. ytterligare300 förskollärare på förskollärarlinjen. Utskottet erinrar om att fattat beslutom dimensionering av förskollärarlinjen för nästa budgetår (bet. 1988/89:UbU22,rskr. 1988/ 89:197). Beslutet innebär totalt 3 276 nybörjarplatser på linjen.Utskottet avstyrker därmed motionerna 1988/89:Ub34 yrkande 2 och 1988/89:Ub38yrkande 2 delvis. Utskottet föreslår att anvisar ytterligare 5milj.kr. under anslaget Utbildning för undervisningsyrken för kostnader förnyssnämnda reakdve-ringskurser. Däremot avstyrker utskottet förslaget i motion1988/89:Ub38 yrkande 2 delvis om 7 milj.kr. för en utbyggnad avförskollärarlinjen. I proposition 1988/89:150, bilaga 2, redovisas deövergripande motiven för en förstärkning av forskningssamarbetet med EG inomflera olika departements verksamhetsområden. I bilaga 7 (s. 8-10) föreslårchefen för att medel skall anvisas för ändamåletunder fyra olika anslag. Överläggningar pågår mellan EFTA-ländernaöch om deltagande i COMETT, EG:s program för utveckling avkontakterna mellan högskolan och näringslivet. Under anslaget D 6. Vissasärskilda utgifter inom högskolan m.m. föreslås att . skall anvisasför svenskt samarbete inom detta program. Vidare föreslås att underanslaget D 30. till svenskt deltagande i forskningssamarbetet SPES (EuropeanStimulation Plan for Economic Science), dels . för att svenskaforskare inom det samhällsvetenskapliga området skall kunna arbeta vid (EUl) i . Medicinska forskningsrådets samarbete medEG föreslås utökas genom att 1 milj. kr. anvisas under rådets anslag (D 31).Slutligen föreslås att 3 milj.kr. skall anvisas under anslaget D 32.Naturvetenskapliga forskningsrådet att ställas till rådets disposition fördeltagande i olika projekt inom informationsteknologiområdet (ESPRIT),materialteknikområdet (/EURAM) samt miljövårdsforskningsområdet.Statsrådet förutsätter att en samordning sker i användningen av dessa medel ochde medel som anvisas under industridepartementets huvudtitel inom sammaområden. Utöver förslagen om ökade medel till EG-samarbete föreslåsatt . skall anvisas under anslaget D 28. Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål för forskarutbyte och annat bilateralt forskningssamarbetemellan och . Enligt motionerna 1988/89:Ub36 (vpk) yrkande 1 och1988/89:Ub39 (mp) yrkande 1 delvis bör på formella grunder avslåförslagen om ytterligare medel till EG-samarbete. Motionärerna anser attriksdagen i principbör behandla frågor om ökade medel till forskning endast i samband1988/89:UbU32 med de forskningspropositioner som regeringen framlägger varttredje år. Nästa forskningsproposition framläggs . I motion1988/89:Ub39 uttrycks farhågor för att deltagande i COMETT-programmet kanmedföra en risk för forskningens frihet (yrkande 5 b). Motionärerna anservidare att det är onödigt att anvisa statliga medel inom områden såsominformationsteknologi och materialteknik, där företagen själva gör storasatsningar (yrkande 5 c). I motion 1988/89:Ub39 yrkande 1 yrkas också avslag påförslaget om medel till bilateralt samarbete med . Utskottet har i många sammanhang uttryckt sin positivainställning dll internadonellt forsknings- och utbildningssamarbete, i vadgäller samarbetet med EG under de senaste två riksmötena i yttrandena1987/88:3y och 1988/89:2y till utrikesutskottet. Innevarande har riksdagendessutom på utskottets förslag ökat medlen för utbytet med länder, såväl inomsom utanför EG, med 5 milj. kr. 1988/89:UbU18 s. 20, rskr. 1988/89:194).Utskottet anser att nu bör anvisa de extra medel som regeringen begärunder ett antal anslagför utökat forskningssamarbete m.m. med EG och attmotionerna 1988/89:Ub36 yrkande 1 och 1988/89:Ub39 yrkandena 1 delvis, 5 b och5 c bör avslås av . Utskottet anser vidare att - som nyligenenhälligt anvisat medel till ökat bilateralt samarbete med underinnevarande budgetår (prop. 1988/89:125 bil. 7, bet. 1988/89:UbU29, rskr.1988/89:272) - bör anvisa de begärda medlen till fortsatt samarbete nästabudgetår. Motion 1988/89:Ub39 yrkande 1 avstyrks därför i denna del. Enligt motion 1988/89:Ub36 (vpk) yrkande 2 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna att det i forskningspropositionen år1990 bör göras en närmare beskrivning av hur aktuella samarbetsprogram ochsamarbetsprojekt med EG stämmer överens med långsikdgaforskningspolitiska intressen. Vidare bör en närmare presentation lämnas avvarje program och projekt. bör enligt modon 1988/89: Ub39 (mp) yrkande 4göra vissa uttalanden om vikten av forskningssamarbete med länder även utanförEG, om bristen på medel för samarbete inom dethumanistisk-samhällsveten-skapliga området samt om viss försikdghet med nyaforskningssatsningar och behovet av mera information om redan vunnaforskningsresultat. Utskottet förutsätter att forskningssamarbetet med EG ochländer utanför EG vägs in i den samlade forskningspolitiska bedömning som görsinför nästa forskningsproposition utan att gör något särskiltuttalande i frågan. I vissa fall kan det vara befogat att regeringen närmareredovisar detaljer i olika slag av större samarbetsprojekt för , iandra fall ankommer det på t.ex. ansvarigt forskningsråd att avgöra hur medelskall användas för olika samarbetsprojekt. Utskottet anser därför att riksdageninte bör begära att regeringen närmare skall redogöra för alla aktuella programoch projekt. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 2 i motion1988/89:Ub36. Utskottet anser vidare att inte bör göra någrasådana uttalanden som begärs i motion 1988/89:Ub39 yrkande 4, varför yrkandetavstyrks. får , isamband med nästa forskningsproposition, tillfälle /89:UbU32 att göra ensamlad bedömning av inriktningen av landets forskningspolitik . 1 modon1988/89:Ub37 (m) framhålls att EG:s forsknings- och utbildnings samarbete inte endast syftar till ökat kunskapsutbyte utan även dll skapandet av en europeisk identitet, ett utvidgat kontaktnät och en vilja till fortsatt integradon. Motionärerna anser att aktivt bör medverka dll en ökad internationalisering. Därför bör begära att regeringen i nästa års budgetproposition lägger fram förslag om ökad utbytes- och stipendieverk samhet (yrkande 1). Vidare bör som sin mening ge regeringen till känna att flera gästforskare bör bjudas in till svenska universitet och högskolor (yrkande 2). Utskottethar redovisat att på utskottets förslag ökat medlen tillinternadonalisering nästa budgetår med 5 milj. kr. Något uttalande omomfattningen av utbytes- och stipendieverksamheten för det följande budgetåretbör inte göras . får i samband med nästa års budgetbehandling taställning dll dessa frågor. Utskottet anser inte heller att nu börföregripa den samlade bedömningen av internationaliseringsfrågor som kommeratt göras i samband med forskningspro-posidon. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet yrkandena 1 och 2 i motion 1988/89:Ub37. 1. beträffandestatsbidragssystemet och huvudmannaskapet för vis sa tjänster på skolområdet m.m. att avslårmotionerna 1988/89:Ub34 yrkande 1 och 1988/ 89:Ub38 yrkande 1, 2. beträffande en ökadgrundbemanning i att avslår motion 1988/89:Ub35, 3. beträffande anslagsbeloppetunder Utbildning för tekniska yrken att med bifall till proposition1988/89:150 och med avslag på motion 1988/89:Ub37 yrkande 4 till Utbildning förtekniska yrken för /90 - med ändring av vad tidigareanvisat (1988/89:UbU19, rskr. 1988/89:281) - anvisar ett med 20 000 000 kr.förhöjt reservadonsanslag av 1 , 4.beträffande särskildautbildningsåtgärder för barnomsorgspersonal att godkännervad som förordats i proposition 1988/89:150, 5. beträffandeutbildning på förskollärarlinjen att avslårmotionerna 1988/89:Ub34 yrkande 2 och 1988/ 89:Ub38 yrkande 2 delvis, 6. beträffandeanslagsbeloppet under Utbildning för undervisnings yrken att medbifall dll proposidon 1988/89:150 och med avslag på motion 1988/89:Ub38 yrkande2 delvis dll Utbildning för undervis- ningsyrkenför /90 - med ändring av vad 1988/89:UbU32 ddigareanvisat (1988/89:UbU22, rskr: 1988/89:197) - anvisar ett med 5 000 000 kr.förhöjt reservationsanslag av , 7. beträffande anslagsbeloppet under Vissa särskildautgifter inom högskolan m.m. attriksdagen med bifall till proposition 1988/89:150 och med avslag på motionerna1988/89:Ub36 yrkande 1 delvis och 1988/89:Ub39 yrkandena 1 delvis och 5 b tillVissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. för /90 - medändring av vad tidigare anvisat (1988/89:UbU18, rskr. 1988/89:194) -anvisar ett med . förhöjt reservadonsanslag av , 8. beträffande anslagsbeloppet underHumanistisk-samhällsveten- skapliga forskningsrådet attriksdagen med bifall till proposidon 1988/89:150 och med avslag på motionerna1988/89:Ub36 yrkande 1 och 1988/89:Ub39 yrkande 1, båda delvis, tillHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet för /90 - medändring av vad tidigare anvisat (1988/89:UbU26, rskr. 1988/89:200) -anvisar ett med . förhöjt reservadonsanslag av , 9. beträffande anslagsbeloppet under att med bifall till proposition 1988/89:150 och med avslag på motionerna 1988/89:Ub36 yrkande 1 och 1988/89:Ub39 yrkande 1, båda delvis, till för /90 - med ändring av vad ddigare anvisat (1988/89:UbU26, rskr. 1988/89:200) - anvisar ett med . förhöjt reservations anslag av , 10. beträffande anslagsbeloppet underNaturvetenskapliga forsk ningsrådet attriksdagen med bifall dll proposition 1988/89:150 och med avslag på motionerna1988/89:Ub36 yrkande 1 delvis samt 1988/89:Ub39 yrkandena 1 delvis och 5 ctill för /90 - med ändring avvad ddigare anvisat (1988/89:UbU26, rskr. 1988/89:200) - anvisar ettmed . förhöjt reservadonsanslag av , 11. beträffande anslagsbeloppet under Vissa särskildautgifter för forskningsändamål attriksdagen med bifall till proposidon 1988/89:150 och med avslag på motion1988/89:Ub39 yrkande 1 delvis till Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål för /90 - med ändring av vad riksdagentidigare anvisat (1988/89:UbU30, rskr. 1988/89:280) -anvisar ett med 400 000kr. förhöjt reservationsanslag av , 12. beträffandeforskningssamarbetet med EG m.m. attriksdagen avslår modonerna 1988/89: Ub36 yrkande 2 och 1988/ 89:Ub39 yrkande 4, 13. beträffande utbytes-och stipendieverksamheten m.m. 1988/89:UbU32 att avslårmotion 1988/89:Ub37 yrkandena 1 och 2. Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Närvarande:Lars (), (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), (), (),(), (), (), (m), (), (), (vpk), EvaGoés (mp), () och (). En ökad grundbemanninjg i (mom. 2) LarsLeijonborg (fp), () och (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "När det"och slutar med "1988/89:Ub35" bort ha följande lydelse: Korttidsvikarierhar länge varit ett problem i skolan. Vikarien tvingas ofta rycka in med baranågon dmmes varsel och har då ingen möjlighet att förbereda undervisningen.Enligt utskottets uppfattning bör föra upp på riksstaten ett nyttreservationsanslag om 100 milj.kr., benämnt Bidrag till en ökad grundbemanningi , för att kommunerna snabbare skall kunna bygga upp en fungerandegrundbemanning i skolorna i form av fasta tjänster för lärarvikarier. Medlenbör fördelas till kommunerna av . Vad utskottet här anfört börriksdagen med bifall till motion 1988/89:Ub35 som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 2. beträffande en ökad grundbemanning i attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Ub35 till Bidrag tiU en ökadgrundbemanning i för /90 anvisar ett reservationsanslagav . samt som sin mening ger regeringen dll känna vad utskottetanfört, Anslagsbeloppet under Utbildning för tekniska yrken (mom. 3) Ann-CathrineHaglund, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskottetvill" och slutar med"1988/89:Ub37 yrkande 4" bort ha följande lydelse: 10