bet · GC01SfU4 · 1988-12-31 00:00:00 — uppehålls- och arbetstillstånd m.m. 1988/89 SfU4 Ibetänkandet behandlas fyra motioner från den allmänna motionsfiden /88rörande uppehållsfillstånd m.m. för utlänningar som utan att söka asyl önskarstudera eller arbeta i samt arbetsgivares skyldighet att anmälaanställning av utlänning. Utskottetavstyrker samtliga motionsyrkanden. Ett särskilt yttrande (m, fp, c) rörandearbetsgivaranmälningar har fogats till betänkandet. 1987/88:Sf513av och () vari yrkas 1. att beslutar att avskaffa utlänningslagens bestämmelser omarbetsgivares skyldighet att fill polismyndighet anmäla när utländsk medborgaresanställning påbörjats resp. upphört, 2. att i andra hand, vid avslag på yrkande 1, som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om information från skattemyndighetenfill arbetsgivare. 1987/88:Sf524av () vari yrkas att hos regeringen begär enöversyn av de författningar som reglerar uppehålls- och arbetstillstånd förpersoner med specialistkompetens i syfte att underlätta för specialister attkomma till samt att göra dessa regler klara och entydiga. 1987/88:Sf528av m.fl. (m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enklare regler vid rekryteringav utländsk arbetskraft till bärplockning. 1987/88:Sf535av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av rutinerna för uppehållstillstånd för gäststuderande, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utomnordiska gäststuderande vid ochSkillebyholm. 1 1988/89.11 samt. Utskottet 1988/89;SfU4 Bestämmelser om rätten för utlänningar att vistas i och haanställning i finns i utlänningslagen (1980:376), UtIL, och iutlänningsförordningen (1980:377), UtlF. Bestämmelserna är utformade så attregeringen i lagen ges bemyndigande att föreskriva tillståndsskyldighet och atttillståndsskyldigheten föreskrivs i förordningen. Regeringen är emellertidbunden av de riktlinjer för utlänningspolitiken som lades fast och somriksdagen bekräftat senast vid behandlingen av proposifion 1983/84:144 ominvandrings- och flyktingpolifiken (se SfU 30, rskr. En utlänning får i princip inte vistas i utantillstånd (10 § UtlL och 30 § UtlF). En utlänning får inte heller utantillstånd ha anställning i (20 § UtlL och 46 § UtlF). Undantag fråntillståndsskyldigheten gäller i första hand för nordiska medborgare. Uppehålls-och arbetstillstånd utfärdas enligt huvudregeln av statens invandrarverk (19 §resp. 24 § UtlL). Uppehållstillstånd, som enligt huvudregeln skall varabeviljat före inresan, ges eller som permanent uppehållstillstånd. Ett skäl att ge uppehållstillstånd är enligt 31 § UtlF attvistelsen avser studier. En utlänning som har antagits fill grundläggandehögskoleutbildning eller däremot svarande preparandutbildning får inte utansärskilda skäl vägras uppehållstillstånd för studietiden (38 § UtlF).Riktlinjer för beviljande av uppehållstillstånd i dessa fall ges i proposition1983/84:115 om gäststuderande i högskolan (se UbU 1984/85:3, rskr. Enligtdessa skall prövning av frågorna om uppehållstillstånd, anvisande av plats ipreparandutbildning och preliminär antagning till grundläggandehögskoleutbildning göras i ett samordnat förfarande före den sökandes ankomsttill . 1 motion Sf535 kritiserar m.fl.invandrarverkets bedömning av vissa ärenden om uppehållstillstånd för studieroch anger som exempel att uppehållsfillstånd inte beviljadesför studier vid biodynamiska tvååriga linje vidSkillebyholm. Mofionärerna begär därför i yrkande 1 ett tillkännagivande ombehovet av en översyn av rutinerna för uppehållstillstånd för gäststuderandesamt i yrkande 2 ett tillkännagivande om att samtliga utbildningslinjer vidRudolf och Skillebyholm bör behandlas lika i fråga om rättentill uppehållstillstånd för gäststuderande. har i sin tillståndsprövning att följa detidigare nämnda riktlinjerna och samråder vid bedömningen av en utbildning itveksamma fall med universitets- och högskoleämbetet. Normalt betraktar verketalla utomnordiska studerande vid någon form av högskola som gäststuderande.Verket har enligt praxis beviljat uppehållstillstånd för andra studier änhögskolestudier under maximalt . I några fall har verket gjort undantagfrån denna praxis och beviljat tillstånd . Verket har sålundanumera, enligt vad utskottet erfarit, beslutat om undantag från praxis ävensåvitt av.ser den tvååriga biodynamiska linjen vid iJärna (Skillebyholm). Utskottetfinner med hänsyn till det anförda inte skäl föreligga för riksdagenatt vidta någon åtgärd med anledning av motion Sf535. Undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd gällerutom för nordiska medborgare också för dem som har permanentuppehållstillstånd. Ett annat undantag gäller utländska gäststuderande undertiden . Frågan om utomnordiskarbetskraftsinvandring behandlades i den inledningsvis nämnda proposifionen1983/84:144 om invandrings- och flyktingpolitiken. Som undantag från principenatt utomnordisk arbetskraftsinvandring inte bör vara tillåten nämns ipropositionen (s. 61) främst nyckelfunktioner inom industrin och näringslivet iövrigt samt inom vissa andra samhällsområden. Vidare nämns personer som behövsför kvalificerad forskning, produktutveckling eller introduktion av en nyteknologi, liksom inom det kulturella området. Även andra undantag bör enligtpropositionen kunna göras under särskilda förhållanden, inte minst i fall dåarbetstagare med den utbildning och erfarenhet som behövs i ett visst fall intefinns att tillgå i . Liksom tidigare får det ankomma påarbetsmarknadsstyrelsen att i samråd med arbetsmarknadens parter genom praxisklarlägga i vilka fall undantag bör kunna ske. - I fråga om sådanaanställningar som ingår som ett led i ett internationellt utbyte bör enligtpropositionen vidare arbetstillstånd regelmässigt ges och begränsas fill attavse anställning inom ett visst yrke hos en viss arbetsgivare. En förutsättningför att sådan arbetskraft skall accepteras är att det är fråga om anställningarsom inte står öppna för arbetsmarknaden. Under sådana förhållanden är detvidare angeläget att för en generös fillståndspolitik, särskilt som viför egen del har behov av en motsvarande attityd från andra länders sida. I utiänningsförordningen föreskrivs också attarbetsmarknadsstyrelsen - i den utsträckning det är möjligt och efter hörandeav arbetsmarknadens parter - skall meddela riktlinjer för tillståndsärenden medhänsyn till läget på arbetsmarknaden. skall, innan verketbeviljar arbetstillstånd, samråda med . Detta anses haskett, om verket följer meddelade riktlinjer (55 § UtlF). kritiserar i motion Sf524 ett fall dåarbetstillstånd vägrades ett par personer som skulle arbeta som kockar på enindisk restaurang i samt anför att det är uppenbart att deförfattningar vi har för att reglera arbets- och uppehållstillstånd förpersoner med speciella kvalifikationer inte är till fyllest i ett moderntsamhälle. I motionen hemställs att hos regeringen begär en översyn avde författningar som reglerar uppehålls- och arbetstillstånd för personer medspecialistkompetens i syfte att underlätta för specialister att komma tillSverige samt att göra dessa regler klara och entydiga. m.fl. tar i motion Sf528 upp problem medarbetskraft inom bär- och grönsaksodlingen. Motionärerna kritiserar attskördearbetare måste söka arbetstillstånd före inresan till och att detkrävs att arbetsgivaren tillhandahåller bostad. Motionärerna begär etttillkännagivande om att enklare regler behövs vid rekrytering av utländskarbetskraft till bärplockning. har i enlighet medutlänningsförordningen meddelat riktlinjer för arbetstillståndsärenden.Gällande riktlinjer omfattar bl.a. I fråga om kockar med utbildning och erfarenhet vid 1988/89:SfU4vissa restauranger kan enligt riktlinjerna arbetstillstånd ges generellt inomramen för internationellt utbyte; i fråga om specialkockar bör samråd ske i detenskilda fallet för bedömning av om tillstånd kan ges inom den nämnda ramen. Ifråga om bärplockare kan enligt riktlinjerna tillfälliga arbetstillstånd gesunder skördesäsongen. Enligt utskottets uppfattning finns inte skäl att omprövauttalandena i proposition 1983/84:144 om utomnordisk arbetskraftsinvandring somovan redovisats och som godkänt. Utskottet anser inte att någonnärmare precisering av riktlinjer behövs och utskottetförutsätter att gällande riktlinjer följs. Utskottet avstyrker därför bifalltill motionerna Sf524 och Sf528. Med stöd av 9 § UtlL har regeringen föreskrivit skyldighetatt i vissa fall göra anmälan om anställning av en utlänning, 62 § () föreslog i betänkandet (SOU 1983:29)Invandringspolitiken - Förslag (s. 176 ff.) att denna anmälningsskyldighetskulle avskaffas. Kommittén åberopade att den sammanlagda nyttan inte var såstor att den motsvarade de resurser som åtgick. Härvid pekade kommitténsärskilt på att en arbetsgivare som anställer en utlänning som saknarerforderligt arbetstillstånd, dels kan ådömas böter eller fängelse, dels kanåläggas utge en särskild arbetsgivaravgift. och hänvisar i motion Sf513 tillIPOK:s förslag att avskaffa anmälningsskyldigheten och anser att det är hög tidatt göra detta. Enligt motionärerna är det stor risk att arbetsgivare oftabryter mot föreskriften om anmälningsskyldighet på grund av okunnighet antingenom att föreskriften finns eller om att den anställde är utlänning. Motionärernabegär därför i yrkande 1 att beslutar att avskaffa anmälningsskyldigheten.I andra hand, vid avslag på yrkande 1, begär motionärerna i yrkande 2 etttillkännagivande att skattemyndigheterna bör förse skattsedlar för utländskamedborgare med information om att den skattskyldige inte är svensk medborgare. Utskottet behandlade frågan om arbetsgivarahmälan senast isitt av godkända betänkande SfU 1987/88:9 (s. 10). Utskottethänvisade fill att frågan aktualiserats inom den pågående översynen avutlänningslagen och utgick med hänsyn därtill från att frågan skulle komma attövervägas inom i samband med beredningen av utredningens kommandebetänkande. I betänkandet (SOU 1988:1) Översyii av utlänningslagenanges (s.-172) att företagna undersökningar ger vid handen attanmälningsskyldigheten är av begränsat värde sorri de adrninistrativakostnaderna är höga. Det föreslås därför att anmälningsskyldigheten försöksvisavskaffas, men att regeringen alltjämt får möjlighet att föreskriva sådananmälningsskyldighet. Det nämnda utredningsbetänkandet är nu under beredninginom . Utskottet, som utgår från att frågan om arbetsgivaresanmäl- ningsskyldighet övervägs idetta sammanhang, finner med hänsyn härtill att 1988/89:SfU4 motion Sf513inte bör föranleda något uttalande. 1. beträffande uppehållstillstånd för gäststuderandeatt avslår motion 1987/88:Sf535, 2. beträffande arbetstillstånd vid specialistkompetensatt avslår motion 1987/88:Sf524, 3. beträffande arbetstillstånd för bärplockning attriksdagen avslår mofion 1987/88:Sf528, 4. beträffande arbetsgivaranmälningar att riksdagenavslår motion 1987/88:Sf513. Stockholmden På socialförsäkringsutskottets vägnar Närvarande:Doris (), (), (), (),(), (), (), IngegerdElm (s), (), (), (), MargöIngvardsson (vpk), (), (), ChristinaPettersson (s), () och (). Arbetsgivaranmälningar (mom. 4) GullanLindblad (m), (), (), (),(), (), () anför: Enligtyår mening visade redan invandrarpolitiska kommittén i sitt betänkande (SOU1983:29) Invandringspolifiken - Förslag på ett övertygande sätt att det intelängre finns skäl för att generellt ha arbetsgivaranmälningarna kvar utan attdet är tillräckligt med sfickprovskontroller. Frågan har därefter ävenbehandlats i betänkandet (SOU 1988:1) Översyn av utlänningslagen där detföreslås att anmälningsskyldigheten försöksvis skall tas bort. Eftersom dettabetänkande är föremål för beredning inom och vi utgår frånatt anmälningsskyldigheten kommer att avskaffas, avstår vi nu från attreservera oss i frågan.