bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Avdet ovanstående framgår enligt utskottets mening att en höjning av ATP-avgiftenär påkallad och att avgiften bör bestämmas för den närmaste femårsperioden. Detär således inte nödvändigt att avvakta pensionsberedningens pågående arbete.Av det ovanstående följer även att avgiften bör höjas något mer än vad somerfordras för den långsiktiga finansieringen av systemet. Med hänsyn till attfolkpensionskostnadema har sjunkit och förväntas fortsätta sjunka är detmöjligt att sänka folkpensionsavgiften. Utskottet godtar därvid attavgiften för folkpensioneringen med nuvarande förmånsnivåer fastställs till7,av avgiftsunderlaget. Vid sådant förhållande anser utskottet attATP-avgiften bör bestämmas till för perioden 1990- 1994. Utskottet ärdäremot inte berett att tillstyrka en högre folkpensionsavgift och därmed ettsammanlagt ökat avgiftsuttag för ifrågavarande försäkringar - i syfte att finansieraen höjning av folkpensionens gmndnivå och pensionstillskottet. Utskottet har ingenerinran mot de upprättade lagförslagen. Vadgäller frågan om folkpensions- och ATP-avgiften föreslår utskottet således attfinansutskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker bifall tillmotionerna Eié4 yrkande 5, Fiö2 yrkande 10, EiöO yrkandena 7 8, Fi88 yrkandena3 4 och Eiöö yrkande 1. 1988/89: FiU30 Bilaga 6 Vadgäller frågan om höjda pensionsförmåner tar utskottet även upp motionerna Eiö4och Fi79. Imotion Fiö4 begär m. fl. i yrkande 24 ett tillkännagivande omatt basbeloppet vid beräkning av pensioner inte skall baseras på prisökningarpå gmnd av i motionen föreslagen höjning av indirekta skatter på energi,alkohol och tobak. Motionärerna begär även ett tillkännagivande om attpensionstillskottet skall höjas till av basbeloppet. Vidare begärs iyrkande 25 att beslutar att pensionstillskott skall utgå även tillundantagandepensionärer. 1motion Ei79 kritiserar och det svenskapensionssystemet som enligt motionärerna är komplicerat och byråkratiskt ochger kraftiga marginaleffekter. Motionärerna förordar i stället ett system medutbyggda grundpensioner kompletterat med inkomstrelate-rade pensioner.Grundpensionen, som skall ingå i ATP-systemet, skall utgöra av 4,5 xbasbeloppet. Den skall utgå lika till alla och utgå med samma belopp till giftaoch ogifta. Den skall inte vara knuten till tidigare inkomst. Gmndpensionenskall finansieras med de medel som finansierar såväl folkpensioneringensom tilläggspensioneringen. Den inkomst-relaterade pensionen som skall utgådärutöver skall utgå för inkomster mellan 4,5 och 7,5 basbelopp. Utskottethar tidigare och senast i sitt av godkända betänkande1988/89: SfU 13 behandlat motionsyrkanden om höjda pensionsförmåner. Utskottethar därvid konstaterat att en höjning av folkpensionens grundbelopp skulleinnebära en avsevärd framtida merkostnad på grund av det stora antaletpensionärer. Med hänsyn till de ökade kostnaderna är utskottet inte berett atttillstyrka vare sig en höjning av folkpensionsförmånerna eller en ny form avgrundpension på den nivå som förordas i motion Fi79. Utskottet vill dockerinra om pensionsberedningens pågående översyn av pensionssystemet.Finansutskottet bör således avstyrka bifall till motion Eiöö yrkande 2, Fié4yrkande 24 i motsvarande del och Fi79. Sättetför beräkning av basbeloppet behandlades av utskottet senast i betänkande1988/89: SfU 13. Utskottet anförde därvid att basbeloppet fram t.o.m. år 1980fastställdes för en månad i sänder med ledning av förändringarna ikonsumentprisindex, dvs. med hänsynstagande fullt ut till förändringar i detallmänna prisläget. beslöt (prop. 1980/81:20, SfU 14,rskr. 84) att ändra beräkningsgmnden för basbeloppet. Detta knöts då till ettsärskilt index, kallat basbeloppsindex. Ändringen innebar att man skullebortse från förändringar i energipriser och inte längre ta hänsyn till deninverkan som ändrade indirekta skatter, tullar och avgifter har på detallmänna prisläget samt att tillägg skulle göras för subventioner. De nyareglerna tillämpades första gången på basbeloppet för . Redan påhösten 1982 beslöt att de ur-spmngliga gmnderna för beräkning avbasbeloppet skulle återställas (prop. 1982/83:55, SfU 13, rskr. Särskildaregler skulle dock gälla för avräkning av priseffektema av 1982 årsdevalvering. Den fulla värdesäkringen av basbeloppsanknutna förmåner, somåtergången till de tidigare gällande gmnderna för beräkning av basbeloppetinnebar, var enligt utskottets upp- 1988/89: FiU30 Bilaga 6 fattning angelägen inteminst för att återskapa tilltron till ATP-systemet. 1988beräknades folkpensions- oeh tilläggspensionsförmåner på basbeloppet ochsärskilda tilläggsbelopp. I proposition 1987/88:121 föreslog regeringen enextra höjning av basbeloppet fr.o.m. för att sambandetmellan konsumentprisindex och basbeloppet inom ramen för lagen om allmänförsäkring skulle återställas. Förslaget bifölls av på hemställan avsocialförsäkringsutskottet (SfU 1987/88:31, rskr. Utskottet anförde vidarei betänkande 1988/89: SfU 13 att de nackdelar som i olika sammanhangframhållits med ett urholkat basbelopp fortfarande ägde giltighet. Utskotteterinrade vidare om att frågan om värdesäkring av pensioner och om för- ochnackdelar med olika metoder för värdesäkring ligger inom pensionsberedningensuppdrag. Utskottetanser med hänvisning till det anförda att finansutskottet bör avstyrka bifalltill motion Fié4 yrkande 24 i motsvarande del. Förden som haft undantagande från tilläggspensioneringen gäller attpensionslillskollel minskas i förhållande till den ATP som skulle ha utgivitsom undantagande inte skett. Frågan om en förändring av denna bestämmelse harutskottet behandlat under en följd av år. Senast skedde detta i utskottets avriksdagen godkända betänkande 1988/89: SfU 13. Utskottet konstateradedärvid att det i direktiven till pensionsberedningen har angivits att någonändring vad gäller rätten till pensionstillskott inte bör komma i fråga när detgäller pensionstillskott till den som begärt undantagande från ATP och intebetalat sin ATP-avgift. Med hänsyn till osäkerheten om levnadsvillkoren förpensionärer som på grund av att de begärt undantagande från ATP inte kundeerhålla pensionstillskott har emellertid under 198é/riksmötepå utskottets hemställan beslutat att det finns skäl att närmare undersökadessa pensionärers behov av ekonomiskt stöd och att en sådan undersökning bordekunna ske inom pensionsberedningen. 1 avvaktan på resultatet av dennaundersökning var utskottet inte berett att förorda någon ändring av gällandebestämmelser för ifrågavarande pensionärer. Utskottet,som har erfarit att pensionsberedningen avser att under innevarande årpublicera resultatet av undersökningen, vidhåller sin tidigare bedömning ochföreslår att finansutskottet avstyrker bifall till motion Fiö4 yrkande 25. 1988/89: FiU30 Bilaga 6 Bilaga 7() Studiebidragutgår som studiehjälp till studerande mellan 1 é och som går i gymnasialutbildning. Bidraget är beloppsmässigt samordnat med det allmänna barnbidragetoch utgår med . Ipropositionen (bil. 4, 1 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m.) harföreslagits att barnbidraget skall höjas med ö5 kr. permånad fr.o.m. den . 1 bilaga 7 föreslås att motsvarande höjningskall göras av studiebidraget och att till studiehjälp m.m. utöver vad somföreslagits i proposition 1988/89:100, bil. 10, för /90 anvisasytteriigare . SåvälCarl Bildt m. fl. som m. fl. yrkar i motionerna FiöOyrkande 13 resp. Ub37 yrkande 5 avslag på propositionens förslag om en höjningav studiebidraget och om ytterligare medelsanvisning. Motionärerna anser, motbakgrund av att moderata samlingspartiet har motsatt sig såväl en höjning avmomsen som ett slopande av mjölkprisstödet, atf någon höjning avbarnbidraget inte behövs och atf i konsekvens härmed ingen förändring bör skeav studiebidraget. Utskottetanser att studiebidraget bör följa barnbidragets nivå och föreslår attfinansutskottet vid en tillstyrkan till den föreslagna barnbidragshöjningenäven tillstyrker propositionens förslag till höjning av studiebidraget ochmedelsanvisning. Motionerna FiöO yrkande 13 och Ub37 yrkande 5 bör därvidavslås. Utskottet har ingen erinran mot det upprättade förslaget till lag omändring av studiestödslagen (1973:349). 1988/89: FiU30 Bilaga 6 Bilaga 9() Chefenför anger i propositionen att den s. k.arbetslinjen bör gälla som mål även i gränslandet mellan arbetsmarknadspolitikenoch socialförsäkringssektorn. Hon anför bl. a. att en interdepartementalarbetsgrupp har inlett en översyn av de åtgärder som krävs för att via samspelmellan arbetsmarknadspolitiken och socialförsäkringssystemen skapa incitamenttill och underlätta för den enskilde att snabbt återvända till arbetslivet.Hon avser att senare, och efter samråd med socialministern, återkomma tillregeringen med de förslag som kan bli aktuella inom arbetsmarknadspolitiken.Vad gäller arbete åt förtidspensionerade anges vidare attarbetsmarknadsstyrelsen har förordat att pensionen sätts ned med ett belopp sommotsvarar den arbetade tiden och atf förtidspensionen omvandlas till ettlönebidrag som lämnas till arbetsgivaren i relation till den anställdesarbetsförmåga. Den som får en sådan lönebidragsanställning skall kunna ha sinpension vilande anställningen varar. Departementschefenkonstaterar att styrelsens förslag ligger principiellt i linje med deninställning hon förordar. Emellertid behöver olika frågor utredas ytterligare.De förslag som lagts fram av rehabiliteringsberedningen i betänkandet (SOU1988:41) Tidig och samordnad rehabilitering kan också få betydelse i sammanhanget.Betänkandet är föremål för remissbehandling. Enligtdepartementschefen kan det finnas anledning att återkomma till idessa frågor. 1motion Fi80 instämmer i att arbetslinjen bör gälla som mål såvälvad gäller arbetsmarknadsåtgärder som socialförsäkringssystemet. Hon har dockvissa invändningar mot en lösning där förtidspension skulle kunna utbetalastill arbetsgivaren som lönebidrag. Hon anser för det första att medel förförtidspensioner som i huvudsak är avgiftsfinansierade inte bör användas tilllönebidrag som är skattefinansierade. En omfördelning av medel bör i så fallske. För det andra finns det en risk att, om förtidspensionen förs över somersättning till arbetsgivaren, denne väljer den arbetstagare som har den högstapensionen. Härigenom kommer många av de handikappade ungdomar som ofta ärutestängda från arbetsmarknaden att stå utanför även i en sådan modell.Motionären anser att remissbehandlingen avrehabiliteringsberedningens betänkande och resultatet avarbetsmiljökommissionens arbete bör avvaktas innan man tar definitiv ställningtill olika metoder. Hon begär att vad som sålunda anförts ges regeringen tillkänna. Utskottetvill hänvisa till att arbetsmarknadsministern enligt ovan har uttalat attfrågan om möjligheten att låta förtidspensionen omvandlas till ett lönebidragbehöver utredas ytterligare. Hon har även angivit att förslag som lagts fram avrehabiliteringsberedningen kan vara av betydelse i sammanhanget. Utskottetvill även hänvisa til! den översyn som pågår inom den nämnda arbetsgruppen.Utskottet anser att resultatet av det fortsatta utredningsarbetet bör avvaktasoch föreslår att finansutskottet avstyrker bifall till motion Ei80. 1motion Fiö 1 anför m.fl. att asylsökande bör beredas möjlighetatt ta tillfälligt arbete han väntar på uppehållstillstånd. Dettaär enligt motionärerna främst motiverat av humanitära skäl men en sådan möjlighetskulle också kunna få positiva effekter på arbetskraftsutbudet. De begär iyrkande 12 alt regeringen återkommer med förslag i frågan. Utskottethar tidigare, och senast i sitt av godkända betänkande SfU1987/88:27, behandlat frågan om en utlänning skall få rätt att arbeta under dentid han väntar på besked om tillstånd att stanna i . Utskottet hardärvid framhållit att man i första hand måste komma till rätta med de problemsom uppkommer genom att hålla nere handläggningstiderna.Utskottet har vidhållit att arbetstillstånd bör beviljas först då beslut omuppehållstillstånd ges. En annan ordning kan befaras leda till en uppluckringav principen om den reglerade invandringen. Utskottet har också hänvisat tillatt kommande förslag om ändrad utlänningslag m. m., liksom den nyaorganisationen av invandrarverket, kan antas få stor betydelse för att faktisktnedbringa väntetiderna i asylärenden avsevärt. Utskottet har även pekat på desvårigheter som föreligger att placera flyktingar och invandrare meduppehållstillstånd i arbetslivet och på behovet att i första hand satsaarbetsmarknadsresurser på dessa. Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning oeh anser att finansutskottet bör avstyrkabifall till motion Fiél yrkande 12. 1988/89: FiU30 Bilaga 6 Närvarande: (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), MargöIngvardsson (vpk), (), (), ChristinaPettersson (s) och (). Avvikandemeningar Bilaga 1.2 (långtidsbudget) 1.Gullan (), (), (), () ochBertil () anser aft den del av utskottets yttrande under mbriken"Bilaga 1.2 (långtidsbudget)" som börjar med "Utskottethar" och slutar med "yrkande 9." bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att har en kraftig ökning skett av kostnaderna försocialförsäkringen, och utgifterna förväntas fortsätta öka. Utskottet anser medanledning härav att åtgärder måste vidtas för att komma till rätta med deökande kostnaderna för i första hand sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen. bör föreslå att med bifalltill motion Ei88 yrkande 9 som sin mening ger regeringen detta till känna. 1988/89:FiU30 Bilaga 6 Bilaga 4() GullanLindblad, och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande under mbriken "Bilaga 4 ()" som börjar med "I propositionen anges att regeringens förslag" ochslutar med "Eiöö yrkande 1." bort ha följande lydelse: Regeringenhar föreslagit att ATP-avgiften höjs till av avgiftsunderlaget.Utskottet konstaterar att ATP-systemets hållfasthet inte påverkas avatt medel transfereras från statsbudgeten. Det medför bara att den tidpunktsenareläggs, då avgifter och avkastning inte längre räcker för att täckaATP-pensionema. Ett beslut om hur ATP-försäkringen i fortsättningen skallfinansieras bör bygga på en noggrann utredning och en grundlig remissomgång.Utskottet anser därför att pensionsberedningens översyn av folkpensions- resp.ATP-systemets konstmktion bör avvaktas och att det nu framlagda förslaget om enhöjning av ATP-avgiften och en sänkning av folkpensionsavgiften bör avslås ienlighet med vad som begärts i motionema FiöO yrkandena 7 och 8 samt Fi88yrkandena 3 och 4. och (båda c) anser att den del av ut skottets yttrande under mbriken "Bilaga 4 ()" som börjar med "I propositionen anges att regeringens förslag" och slutarmed "Eiéé yrkande 1." bort ha följande lydelse: Regeringenhar föreslagit att folkpensionsavgiften fastställs till 7,45 %av avgiftsunderlaget. Utskottet konstaterar emellertid att kostnaderna förfolkpensioneringen inte har den gynnsamma utveckling som regeringen anför somskäl för den föreslagna åtgärden. Genom förslaget skulle därför ytterligare 11miljarder kronor komma att belasta statsbudgeten. Utskottet anser ilikhet med vad som anförts i motion Eié2 yrkande 10 att förslaget till sänkningav folkpensionsavgiften bör avslås och till följd därav även förslaget tillhöjning av ATP-avgiften. (vpk) anser att de delar av utskottets yttrande under mbriken "Bilaga 4 ()Av det ovanståendeframgår" och slutar med "Eiéé yrkande 1. ", dels börjar med"Utskottet har tidigare" och slutar med "och Fi79." bort haföljande lydelse: Utskottettillstyrker regeringens förslag om höjning av ATP-avgiften. Vad gällerfolkpensionsavgiften konstaterar utskottet att förslaget bygger på enoförändrad nivå av folkpensionens gmndbelopp. Ar 1990/91 beräknas ca Ö17 000pensionärer ha ingen eller så låg ATP att de har rätt till pensionstillskott.De lever därför under knappa ekonomiska villkor. Utskottet anser mot dennabakgmnd att den gmndläggande pensionsnivån måste höjas. Enligt utskottetsmening skulle en sänkning av folkpensions-avgiften till avavgiftsunderlaget ge utrymme för en höjning av folkpensionens gmndbelopp från9ö % till av basbeloppet för ogifta och motsvarande för gifta samt enhöjning av pensionstillskottet från till . Motion Fiéé yrkandena I och2 bör därför bifallas. 5.Ragnhild Pohanka (mp) anser aft den del av utskottets yttrande under mbriken"Bilaga 4 ()" som börjar med "1 propositionenanges att regeringens förslag" och slutar med "Fiéé yrkande I. "bort ha följande lydelse: Utskottetanser att förslaget till höjning av ATP-avgiften knappast är påkallat avomedelbara finansieringsproblem för ATP-systemet utan främst syftar till att endel av de pengar som tas in genom regeringens åtstramningspaket kan slussasöver till AP-fondema. Utskottet anser också att ATP-systemets fortsattafinansiering måste bedömas i ett större sammanhang där även förslag från densittande pensionsberedningen bör vägas in. Förslaget till såväl höjning avATP-avgiften som sänkning av folkpensionsavgiften bör därför avslås i enlighetmed vad som begärts i motion Eiö4 yrkande 5. é.Karin och (båda c) anser att den del av utskottetsyttrande under rubriken som börjarmed "Utskottet har fidigare" och slutar med "och Ei79." bortha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att det svenska pensionssystemet är komplicerat och byråkratisktoch ger kraftiga marginaleffekter. Utskottet anser därför attpensionsberedningen bör få till uppgift att utreda det förslag som förs fram imotion Fi79, nämligen ett system med utbyggda gmndpensioner kompletterat medinkomstrelaterade pensioner. Enligt förslaget skall grundpensionen, som skallingå i ATP-systemet, utgöra é8 % av 4,5 X basbeloppet.Den skall utgå lika till alla och utgå med samma belopp till gifta och ogifta.Den skall inte vara knuten till tidigare inkomst. Grundpensionen skallfinansieras med de medel som finansierar såväl folkpensioneringen somtilläggspensioneringen. Den inkomstrelaterade pensionen som skall utgådärutöver skall utgå för inkomster mellan 4,5 och 7,5 basbelopp. 7.Ragnhild Pohanka (mp) anser att den del av utskottets yttrande under rubrikensom börjar med "Utskottet hartidigare" och slutar med "och Ei79." bort ha följande lydelse: 1988/89: FiU30 Bilaga 6 Utskottetanser att det är viktigt att den ekonomiska situationen förbättras för depensionärer som har ingen eller endast obetydlig ATP. Utskottet anser därföratt pensionstillskottet skall höjas till av basbeloppet. Detta börfinansutskottet föreslå att med anledning av motion Fi64 yrkande 24 idenna del som sin mening ger regeringen till känna. RagnhildPohanka (mp) anser atf den del av utskottefs yttrande under mbriken "Bilaga 4 ()" som börjar med "Sättetför be räkning" och slutar med "Fi64 yrkande 24 i motsvarande del. "bort ha följande lydelse: Utskottetanser att vid beräkning av basbeloppet skall undantas prisökningar på gmnd avi motion Fiö4 föreslagen höjning av indirekta skatter på energi, alkohol ochtobak. De sämst ställda pensionärerna bör dock kompenseras genom en höjning avpensionstillskottet. Vad som sålunda anförts om basbeloppet bör finansutskottetföreslå att med bifall till motion Fié4 yrkande 24 i denna del somsin mening ger regeringen till känna. GullanLindblad (m), (), (), (), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande under rubri ken "Bilaga 4 ()" som börjar med "För den somhaft undantagande" och slutar med "Fié4 yrkande 25." bort ha följandelyd else: Utskottetanser att skillnaderna i disponibel inkomst är alltför stora mellanpensionärer i allmänhet och det fåtal som till följd av undantagande från ATPinte får del av pensionsfillskott. Många s. k. undantagandepensionärer har en bekymmersam situation. Utskottet vill erinra om att åtskilliga avpensionärerna i denna gmpp begärde undantagande från ATP innan reformen medpensionstillskott genomfördes år 19é9. Enligt utskottets mening bör allapensionärer med låg eller ingen ATP få rätt till pensionstillskott. Riksdagenbör med bifall till motion Fié4 yrkande 25 besluta i enlighet härmed. 1988/89:FiU30 Bilaga 6 Bilaga 4() , och (alla m) anför: Problemetmed utformningen av index har funnits . Bristema i basbeloppsindex framkommycket tydligt i samband med de stora fluktuationerna av oljepriserna motslutet av . Det är mot denna bakgmnd man måste se regeringensförslag till förändring av basbeloppet . En av huvudprinciperna är dockatt index bör vara relativt oföränderligt. De eventuella förändringar som kankomma att erfordras bör ske i ett större sammanhang. Eftersompensionsberedningen har i uppdrag att göra en översyn av pensionssystemetföreslår vi ingen ändring i utskottets yttrande. Bilaga 7() 2.Gullan , och (alla m) anför: Medhänsyn till utskottets skrivning att studiebidraget bör följa barnbidragetsnivå finner vi inte anledning att i detta sammanhang föreslå annan lydelse avyttrandet. Vi vill emellertid erinra om vad som anförts i motion EiöO, nämligenatt en höjning av barnbidraget inte behövs om regeringens förslag att höjamomsen och slopa mjölkprisstödet avslås. 1988/89: FiU30 Bilaga 6 Bilaga 9() 3.Gullan (), (), (), (),() och () anför: Vianser att en asylsökande bör beredas möjlighet att tatillfälligt arbete. Vi utvecklar dock vår syn på detta i andra sammanhang ochavstår därför från att nu föreslå annan lydelse av utskottets yttrande. Socialutskottetsyttrande 3 '« 1988/89:SoU6y socialutskottets Finansutskottethar berett socialutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1988/89:150 Reviderad finansplan 1989 (kompletteringspropositionen) jämte demotioner som har väckts med anledning av denna, såvitt propositionen ochmotionerna rör socialutskottets beredningsområde. Följande motioner berörsocialutskottets beredningsområde: EiöO (yrkandena ö och 9), Eiöl (yrkande 9),Eiö2 (yrkandena 11 och 12), Fié4 (yrkande 23), Fié5 (yrkandena 1 och 2), Fiö7(yrkandena 14), Fi72, Ei77 (yrkandena I -é), Fi78, Fi83, Fi88 (yrkandena 1, 2och 5-8) och Ei94. Utskottetkonstaterar att de frågor i propositionen som ligger inom utskottetsberedningsområde endast är en begränsad del av mer omfattandeekonomisk-politiska förslag. Det ankommer på finansutskottet att göra deslutliga avvägningarna under beredningen av ärendet. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer Riksdagenhar under femte huvudtiteln till allmänna barnbidrag för /90anvisat ett förslagsanslag på 10 . 1988/89:100, bil. 7,SoU17, rskr. Iproposition 1988/89:150, bil. 4, har regeringen () föreslagitriksdagen dels att anta förslagen till 1. lag om ändring ilagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 2. lag om ändring ilagen (198ö: 378) om förlängt barnbidrag, dels att utöver vad som redan beslutats 3. tillAllmänna barnbidrag för /90 anvisa ett med 1 . Ipropositionen föreslås att def allmänna barnbidraget höjs med . fr. o. m. . En motsvarande höjning bör enligt propo sitionen ske av det förlängda barnbidraget för elever i . Moti vet till höjningarna är att kompensera barnfamiljerna för vissa ekonomisk politiska åtgärder som också föreslås i propositionen och som innebär åt stramning av bl.a. den privata konsumtionen. Kostnaderna för bidragshöjningarna beräknas till 1 395 milj. kr. för /90. I motion Fi60 av CarlBildt m.fl. (m) yrkas avslag på förslagen om ändring i lagen om allmännabarnbidrag, ändring i lagen om förlängt barnbidrag och ytteriigaremedelsanvisning {yrkande 6). Yrkanden om avslag på lagförslagen finns också imotion Fi88 av m.fl. (m) (yrkande 1 delvis och yrkande 2) ivilken det vidare föreslås att i stället begär förslag frånregeringen om att barnfamiljerna medges gmndavdrag för barn vid den kommunalabeskattningen i enlighet med vad som föreslås i motionen (yrkande 1 delvis). 1motion Fi61 av m.fl. (fp) yrkas att beslutar höjabarnbidraget med 9éO kr. per barn och år och att kvarvarandelivsmedelssubventioner därmed avskaffas {yrkande 9). I motion Fi62 av OlofJohansson m.fl. (c) yrkas avslag på de föreslagna lagändringarna samt attallmänt barnbidrag skall utgå med é . per barn och år och det föriängdabarnbidraget med 5ö5 kr. per barn och månad {yrkandena II och12).