bet · GC01JoU14 · 1988-12-31 00:00:00 — När skogen håller på att dö,eller när det händer någonting annat med den, avger den en annan färg. Friskskog avger en färg. Professor vid Institut får Strahlenhygiene påstår kan göra likadant med grönsaker. Om ledamöterna är intresserade av denelektronspinnmetod som finns eller de andra metodema, kan jag nämna att jag harmaterialet tillgängligt här. gav ett löfte 1987 om att man snabbt skullesätta i gång med att forska både nationellt och internationellt. Jag hoppas atthan inleder samarbete med Institut får Strahlenhygiene, som faktiskt har forskatsedan 1958, då efter det att man hade bestrålat kryddor fattadebeslut om att inte göra det. bedriver man en forskning på detta område somhar kommit långt. Jag tror att det är en fråga om att avsätta pengar ochverkligen få till stånd en forskning. Säkerligen finns det inte någon enkel metodsom kan tillämpas på alla livsmedel, men enligt vissa professorer skall dettainte utgöra något problem. ; När det gäller denna fråga är detlivsmedelsverket som skall ge allmänna råd eller foreskrifter till kommunernasmiljö- och hälsoskyddsnämnder. (): Jag vill rikta mig tillLivsmedelsindustriförbundet. Det har sagts att man allmänt bedömer det som attbestrålning av livsmedel har en starkt expansiv marknad. Gör man denbedömningen också inom ? : Vi har sagt att i behövs inte denhär metoden för livsmedlen. Vi har ju ett annat distributionssystem i det härlandet med djupfryst, kylförvaring och liknande, och det går snabbt mellanlivsmedelsindustri och konsumenten. Som tidigare nämndes här finns det emellertid en produktsom man kanske skall överväga huruvida den behöver bestrålas, nämligen kryddor. Kryddor uppfyller ju intekraven på färskhet, vilka anges i propositionen. 1988/89: JoU14 En kryddabehöver ju inte vara färsk, utan den har andra funktioner. Om Bilaga 2 detfattas något beslut bör man se till att kryddor undantas. Det är i så fall detenda fallet. På det sättet klarar man sig från en annan metod att behandlakryddor som kanske är värre än bestrålning. AstridMäkitalo: Jag instämmer. Kryddor borde undantas från bestrålningsförbud,eftersom just kryddor har orsakat flera epidemier. Om man inte hittar en annanlika bra hantering bör kryddor från smittskyddssynpunkt bestrålas för attförhindra sjukdom. MargaretaWinberg (s): I fråga om bestrålning har vi inom de olika partierna i stortsett samma uppfattning, men det finns dock vissa nyansskillnader. Jag villbörja med att ställa en mycket elementär fråga till strålskydds-insfitutet: Vadäregenfligen bestrålning? JanOlof Snihs: Bestrålning av livsmedel innebär att man utsätter livsmedlet förstrålning från en radioakfiv strålkälla. För sådana här ändamål används ettradioaktivt ämne som heter kobolt 60. Bestrålning kan också ske genom att manproducerar strålning från en särskild maskin som kallas för accelerator. Manutsätter alltså livsmedlet för denna strålning, och då påverkas bl.a. sådanaämnen som olika bakterier så att de förstörs. I vilken omfattning dessabakterier förstörs beror på hur stor stråldos man ger livsmedlet. Det finnsvissa riktlinjer för hur mycket livsmedlet bör bestrålas. Man bör alltså inteöverskrida vissa tal. På samma sätt bör man också begränsa den energi som användsnär ämnet bestrålas. Om man har för höga energier kan detta leda till enproduktion av radioaktiva ämnen i livsmedlet. Så blir emellertid inte fallet omman håller sig under vissa energier. Detta är en beskrivning av vad som i stortsett sker. JonasKarlberg: Rent allmänt måste vi nog betrakta bestrålning som en bland andrametoder att ta vara på livsmedel det må röra sig om stekning, kokning,frysning, torkning, rökning. Det är inte något särskilt märkvärdigt medbestrålning annat än att man använder en sådan här "hemsk" strålning.Det "hemska" med strålningen är bl. a. att den är så skonsam motlivsmedlet att den inte lämnar några spår. Omman behandlar ett livsmedel med maxgränsen tio kilogray i dos åstadkommer manbara en temperaturhöjning på några grader. Bestrålning är precis som stekning,kokning eller mikrovågsanvändning - en överföring av energi till livsmedlet.Denna energi åstadkommer sedan olika kemiska och mikrobiologiska förändringar.Det är bara mediet som skiljer. I det här fallet rör det sig om bestrålning sominnebär att man tillför förhållandevis mindre energi än i andra sammanhang.Detta gör att livsmedlet makroskopiskt sett blir mycket litet påverkat. Det ärdärför man kan ha dessa fräscha jordgubbar i . Man kan inte se att dehar påverkats, men genom bestrålningen har man givit dem ett något längre livän vad de annars skulle ha fått. Ordföranden:Är bestrålade jordgubbar ungefär likadana som kokt jord- gubbssylt,men det syns inte på dem? ():lät ju väldigt positiv. Menar du att 1988/89: JoU 14 enligt dinbedömning är riskerna med bestrålning lika stora eller lika små Bilaga 2 somriskerna med grillning, stekning, rökning osv.? Detta är en följdfråga. Detförekommer uppgifter att man i planerar att använda cesium från upparbetatkärnbränsle i det här sammanhanget. Är detta någonting som ni känner till? Kanni bekräfta eller dementera? Detta ger ju i så fall en vidare och, enligt minmening, betydligt allvarligare dimension åt hela den här frågan. JanOlof Snihs: När det gäller den första frågan kan man nog säga att det i mångaavseenden är ungefär samma risk, eftersom det är samma mikrobiologiska och kemiskaföroreningar som kan uppkomma. Men det är mycket svårt att ange dettakvantitativt. Man kanske kan tillåta sig den jämförelsen, eftersom man i bådafallen har åsikten att riskerna är mycket små. Jagkänner inte till någonting om cesium från upparbetat kärnbränsle i . Vadvi däremot känner till är att man diskuterade huruvidaman eventuellt skulle kunna använda cesium från kärnbränsle och från bränslesom också används vid kärnvapenproduktion till nyttiga saker. a. om cesium kunde användas för bestrålningsändamål i olika sammanhang. Mendet blev inte särskilt mycket av dessa diskussioner. Det har kanskeproducerats några få strålkällor med cesium som har använts, men det har inteförekommit i . Detfinns ett fåtal cesiumstrålkällor inom sjukvården för behandling av patienter,men de används inte längre. använder man inom sjukvården och när detgäller bestrålning av livsmedel ett annat ämne som heter kobolt 60. Detframställs inte från kärnbränsle utan på annat sätt genom direkt bestrålning avett stabilt ämne. Användning av cesium från kärnbränsle är således inte aktuellav tekniska och även av ekonomiska skäl, därför att cesium blir mycket dyrareatt producera och det blir också mera ohanterligt vid användningen. Det krävsen ganska stor aktivitet för bestrålning och om man använder cesium skulle manbehöva hundratals kilo, kanske upp emot ett ton av ett sådant radioaktivt ämne.Alla förstår ju att det skulle bli helt ohanterligt. Använder man däremotkobolt räcker det med betydligt mindre mängder, i storleksordningen kilo. RagnarOhlson: Om man rent vetenskapligt bedömer den här frågan, måste man nog till frågeställarna säga att de stora riskerna med livsmedel är ju - och de kan också andra vittna om de mikrobiologiska. Men genom forskning står det också klart att det sannolikt för vår folkhälsa och för enskilda individer är betydligt större risker med grillning och stekning än vad det är med bestrålning som påverkansmetod. Vi har alla konstaterat att detta är en metod som inte behövs i , och därför behöver den ju inte tillåtas. Det finns emellertid en part som inte är närvarande här och som sannolikt har ett ökat intresse för detta, nämligen . I rela tion till andra tekniker som man kan använda för att underlätta sin livsme delsexport - t.ex. räkor från är bestrålning en billig och bra metod, medan man annars får ta till djupfrysning som är dyrt - trans portvägarna är långa. Man får ta till kemiska konserveringsmedel som av de flesta bedömare också anses vara ett sämre alternativ. Jagtror att det på lång sikt är som kommer att öka använd- 1988/89:JoU 14 ningen av bestrålning. Sannolikt är det då inte de radioaktivastrålkällorna Bilaga 2 som blir den ökade källan, utan det ärelektronacceleratorerna, vilka ger en annan typ av strålning. AinoBlomqvist: När det gäller användningen av cesium 137 finns det fyraanläggningar i . Vi har inte någon vetskap om hur många det finns iSovjetunionen. Ijuni hände en mycket stor olycka nere i , där de kapslar sominnehöll cesium 137 började läcka. Hemförd, som har tillverkat kapslarna, vetinte hur man skall komma till rätta med problemet. Jag har med mig protokolletfrån den utfrågning som ägde rum i i anledning av detta. Jaghar också med mig dokument från i , där man förespråkardenna upparbetning av avfall, eftersom man anser att cesium 137 är mycketeffektivare än vad kobolt är. Dessutomhar jag med mig handlingar som visar att bördan på kärnkraftsindustrin när detgäller det radioaktiva avfallet är så stor, att det vore bra om man kunde fåbort en del av cesiumet. Man skriver: Bara att få bort cesiumet gör attgammastrålningen sjunker i det radioaktiva avfallet, det högaktivaavfallet. MaritPaulsen; Jag tror att det i finns en stark enighet om att bestråladelivsmedel icke är önskvärda. Det finns nog också en bred överenskommelse om attett rikt land med vår teknik inte behöver bestrålning av livsmedel, utommöjligtvis när det gäller svartpeppar. Jagskulle bara vilja vädja om respekt för de sammanhang som aldrig kommer upp iförsamlingar av den här typen. Snälla ni, det är faktiskt vetenskapligt bevisatatt det också finns psykosomatiska sjukdomar och att ångesten, rädslan ochosäkerheten inför maten utgör ett hälsoproblem. Bestrålade livsmedel, sommänniskor upplever som evigt hållbara, är sådant som instinktivt skrämmer oss.Låt oss därför respektera att mat är mer än näringslära och att människor ärmer än en informerad maskin. SvenEric Lorentzon (m): Jag vill anknyta fill det som avslutade med.1 propositionens föreslagna lydelse av 11 § införs det någonting som kallas förkonsumentintresset. Detta är ett nytt begrepp för svensk lagstiftning. Man kanfråga sig vad "konsumentintresse" innebär. Är det över huvud tagetanvändbart inom lagstiftningen? Visserligen har vi inga forskare här, mensocialstyrelsen bör nog kunna svara på denna fråga. Bestrålningär ett annat område i propositionen som det råder delade meningar om. Det harframförts olika synpunkter, inte minst från forskningshåll. Ministern avseratt i förordningen införa ett generellt förbud mot bestrålning. Jag vill dåfråga Kemicentrum och livsmedelsverket: Kommer bestrålning av kryddor atttillåtas? Finns det inom livsmedelsverket någon kompetens för att klaraytterligare dispensgivningar? Vad finns det för kompetens inomlivsmedelsverket? Lagrådetavvisar förslaget med hänvisning till bristfälliga kontrollmöjlig heter. tog i sitt första inlägg upp redlighetskravet - ett krav ,,c som han vid ett flertaltillfallen starkt har betonat. Kan vi uppfylla redlig- 1988/89: JoU14hetskravet när det gäller urspmngsmärkning? Kan man gå ut och tala om Bilaga2 vilka metoder som används i olika länder? Dettamed redlighetskravet och utvecklingen inom EG har diskuterats. Om tiden räckertill, kan vi ta upp den frågan . AgnetaGillbach; Det är svårt att rent juridiskt förklara vad konsumentintressetinnebär. I det här avseendet menas naturligtvis att det inte ligger ikonsumenternas intresse att ha bestrålade livsmedel. Det finns säkert andraexempel på vad som menas med konsumentintresse. Vi har här tidigare talat omproduktionsmetoder. Jag kan inte prestera någon juridisk och lagenligdefinition av begreppet konsumentintresse. GunillaKrantz; Visserligen är jag industrirepresentant, men jag tror ändå att jag veten del om konsumentintresse mot bakgmnd av diskussioner och debatter som harförts samt attitydundersökningar som vi har gjort. Vi vet attkonsumentintresset när det gäller livsmedel är i mycket hög grad färska,fräscha livsmedel, och det intresset vill vi också kunna tillgodose. ArneKardell: Enligt förslaget i propositionen skall det ju inte ges några dispenser- ett förslag som vi stödjer till fullo och som vi också har tillstyrkt i vårtremissyttrande. Därför fömtsätter vi att det inte blir några störte problem meddispenser. mån eller regeringen beslutar om att livsmedelsverket skall varatillståndsgivande myndighet när det gäller bestrålning, får vi naturligtvis setill att skaffa oss den kompetens som behövs. Om vi skulle sakna kompetens inomhuset, kommer vi att låna personal utifrån. Vi har ju SSI och olikaforskningsinsututioner, bl. a. , där man hartillfredsställande kompetens på det här området. SvenEric Lorentzon (m); Vi har tidigare talat om kryddor. I 5 §, som utgörportalparagrafen i den föreslagna lagtexten, sägs att livsmedel som saluförsskall ha en sammansättning eller beskaffenhet i övrigt så att det inte får varaskadligt att förtära, smittförande eller eljest otjänligt som människoföda.Menar livsmedelsverket att man med berått mod avsäger sig möjligheten attfölja upp portalparagrafen? Mig veterligt är det inte någon som anser attkryddor inte skall behandlas. ArneKardell: Jag utgår ifrån att de metoder som används och som kan utvecklas närdet gäller avdödning av mikroorganismer i torkade kryddor är sådana att någrahälsorisker för konsumenterna inte skall uppkomma. BertilEkberg: Det ställdes en fråga om konsumentintresset. Inom konsumentkooperationenhar vi ju mycket kontakter med våra medlemmar genom sammankomster iföreningarna och dessutom naturligtvis genom dessa otaliga besök i butikerna.Vår uppfattning är att konsumenterna känner en mycket stark motvilja motbestrålade livsmedel. Därom behöver det inte råda några tvivel. Ivåra remissyttranden och i andra sammanhang har vi sagt att det inte finnsnågot behov av bestrålade livsmedel i det här landet. Det är klarlagt attkonsumentintresset är negativt när det gäller bestrålade livsmedel. : Det ärinte alla kryddor i ett parti som bestrålas. Det rör 1988/89: JoU 14 sig omungefär av all vitpeppar, där man har påvisat att det förekom- Bilaga 2mer mikroorganismer. Det skulle bli alldeles för dyrt att bestråla allt vadpeppar heter. Kostnaden utgör alltså en begränsande faktor. AstridMäkitalo; Jag vill säga något om människors oro, eftersom den togs upp här.Ofta ger man inte människor korrekt informafion i strålningssammanhang. Detförs många diskussioner av olika gmpper som företräder sina egna intressen,vilket är en självklar rättighet i ett fritt land. Därför är det mycket viktigtatt den information som lämnas är komekt. Närdet t. ex. gäller Tjernobyl har det förts många diskussioner och allinformation har inte varit korrekt. All information om bestrålning av mat harinte heller varit korrekt. Om man ger människor en korrekt information, har demöjlighet att ta ställning till olika frågor. Med tanke på den radonstrålningvi har, skulle stora delar av vara obebodda, om strålning verkligen varså farligt. AgnetaGillbach; Jag vill förtydliga mitt förta inlägg. Jag uppfattade frågan så, attden gällde en definition av begreppet konsumentintresse. Det är entydigt bådenationellt och internationellt att alla konsumentorganisationer ifrågasätterdenna metod och menar att bestrålning inte ligger i konsumentens intresse. JanOlof Snihs; Jag vill anknyta till det som nämnde ominformation. Frågan om information är mycket väsentlig. När man talar om attfolkviljan är emot bestrålade livsmedel, kan då detta vara baserat påmissförstånd. Förnågra år sedan gjordes en undersökning om hur folk uppfattade detta medbestrålade livsmedel. Så många som av de tillfrågade trodde att livsmedletskulle bh radioaktivt, vilket ju är felakfigt. trodde att livsmedlet skullebli mer farligt, mer radioaktivt än vad radonet i våra bostäder är. Detta visarlitet grand hur mycket man vet om det hela. Närdet gäller de kontrollmöjligheter som finns beträffande livsmedel nämndes härnågra i termer av licens, värmefotografering och elektron-spinnmetoder. Dessametoder fungerar nog vid laboratorietester, men att använda dem för kontroll avimporterade livsmedel förefaller mig helt orealistiskt. AinoBlomqvist: Det finns ytterligare en metod när det gäller kryddor.Socialstyrelsen säger att man skall gå ut och ge en total information. I detsammanhanget bör vi på Konsument-Forum få tillfälle att ge den information somvi har tagit reda på. ISverige har vi salmonellaproblem med kryddor, främst peppar. Vi skallnaturligtvis gå ifrån den metod som framkallar cancer hos livsmedelsarbetarna.Det finns emellertid en annan metod än bestrålning, nämligen ång-ning avkryddor. Vi behöver bara gå fill vårt grannland . Där finns det ettstort företag som heter och som har enfullskaleanläggning. Direktör vid denna fabrik hälsar välkommetatt ånga de kryddor som vi behöver. Detta är en mycket billigare metod än bestrålning. Deenda kryddor man inte har lyckats med är dill, 1988/89: JoU14 paprika och curry. Men för vår del handlar det ju om peppar. Jaganser nog att tjänstemännen inom såväl livsmedelsverket som socialstyrelsenborde ha tagit reda på att det faktiskt finns en tredje metod som är nog så braoch helt godkänd i . ångades 350- ton kryddor på . AkeNatt och Dag: Innan vi lämnar detta ämne vill jag tillägga att jag håller medom att det finns ett stort konsumentmotstånd mot bestrålade produkter. Meninnan ett förbud mot bestrålade livsmedel införs i måste vi varamedvetna om att man inom EG, som vi sitter här, håller på att införatillstånd för att bestråla vissa produkter, under förutsättning att dessaprodukter åtföljs av information ända fram till konsumenterna om att de ärbestrålade. : Jag nämnde fidigare att när man skall vidta åtgärder skall manförsöka vidta åtgärder som är internationellt sanktionerade. I CodexAlimentarius Commission håller man på att utarbeta ett förslag som innebär attbestrålade livsmedel måste märkas. Jag tycker att det är relevant att dettaberörs. 1 propositionen uttrycks det klart att man skall bevara möjlighetenför konsumenterna att själva välja livsmedel på grundval av egna bedömningar.Och jag anser att kravet på märkning av bestrålade livsmedel vältillfredsställer detta. Ordföranden;Detta var en intressant diskussion som visar att det inte finns några storamotsättningar i fråga om bestrålning av livsmedel. De flesta synpunkterna påbestrålningen är negativa. Då kanske vi kan lämna detta ämne och gå vidare tillfrågan om märkning. GretheLundblad (s); Herr ordförande! 1 den proposition som utskottet behandlar sägsdet ganska klart att märkningen av livsmedel skall ändras så att den blir tillbättre hjälp för konsumenterna när de skall välja livsmedel. a. bli tydligare och enklare. Det är mycket bra. I nuvarande läge med ökadpriskonkurrens har nämligen en tendens blivit att, om jag får användauttrycket, man vill sälja konserverad gröt med mördande reklam. Därför skullejag vilja ställa följande fråga till myndigheter. , LRF ochKF; Kommer vi nu att slippa fantasinamnen, t. ex. ApUtring, som är en dåligfalukorv, gammaldags mjölk, som är fet mjölk och kärnlimpa, som inte har såmånga korn i sig? När det gäller kvantitetsdeklarationerna: kommer vi att fåveta t. ex. hur mycket hallon det är i hallonsylten? Jagär emellertid ibland litet tveksam till hur pass mycket informationen kanförenklas. är det nämligen bra att få veta t.ex. hur mycket socker detär i sylten. När det gäller hållbarhetsmärkningen har jag oroats av att en heldel av hållbarheten uppnås med hjälp av kemiska medel, och man har mycket svårtatt få veta hur mycket av dessa konserveringsmedel som används i svenskalivsmedel. Det skulle därför varaintressant att få veta hur de olika marknadsförar- na av livsmedel, LRF, , tänker leva upp till 1988/89: JoU 14 bestämmelsernaom en tydlig och enkel informafion som verkligen hjälper Bilaga 2konsumenterna. GunillaKrantz; Jag skall försöka besvara frågan mycket enkelt. Självklart inte baraförsöker vi utan lever också upp till de krav som ställs i livsmedelslagstiftningennär det gäller märkning av livsmedel. Det är en självklarhet att vi försökergöra denna märkning så bra, tydlig och enkel som möjligt. Efter diskussionernai livsmedelsverket vet vi hur svårt det kan vara att balanseramellan å ena sidan önskemålet om en så komplett, fullständig och detaljrikinformation som möjligt och å andra sidan en så enkel och lättillgängliginformation som möjligt. Ettaktuellt exempel är att man för att hjälpa konsumenterna skall förse hvsmedelsom har låg fetthalt och livsmedel som innehåller mycket fibrer med en symbol.Och jag vet att företagen i gemen är angelägna om att så snart som möjligtinföra denna symbol som förhoppningsvis skall vara till hjälp förkonsumenterna. BertilEkberg: frågade om vi kommer att slippafantasinamnen. En hel del av dessa fantasinamn är mycket inarbetade, och jagtror knappast att dessa namn kommer att tas bort. Däremot har vi inomkonsumentkooperationen vidtagit en hel del åtgärder. a. införde vi, långtinnan det lagstiftades om detta, datummärkning av bröd, vilket är en braupplysning. Dessutom finns det på charkuterivarorna en deklarafion därköttandelen och fettandelen i varorna anges. Vad denna deklaration innebär kankonsumenterna få klart för sig genom en enkel information. Närde bestämmelser som vi nu diskuterar skall införas kommer självfalletytterligare åtgärder att vidtas. Man måste då konstatera att informationen ären svår fråga i sammanhanget, inte minst när det gäller symbolerna. Det finnsredan nu väldigt många olika slags symboler och fler är på väg att införas. Närman diskuterar informationen till konsumenterna tror jag att det är viktigt mycket noga tänker på antalet symboler, så att man inte misslederkonsumenterna i stället för att leda dem rätt. I vissa fall kan det faktisktbli så att en konsument tror att han får en bra kost om han köper bara varormed en speciell symbol. Men så är det ju fakfiskt inte, utan det är ju maten påtallriken som är avgörande. Detta tror jag att alla som sysslar medmatinformation skall ha som ett riktmärke, det har åtminstone vi i vårverksamhet. NilsErik : Jag vill bara komplettera svar på genom att säga att det inte finns några motsättningar mellan handelns ochkonsumenternas intressen när det gäller en tydlig och klar märkning avlivsmedelsprodukterna. Att produkterna är försedda med en tydlig och klarmärkning är ju bra även för handelsleden och butikspersonalen som skallhantera produkterna och svara på frågor om dem. Närdet gäller fantasinamnen delar jag uppfattning. Det kan vara svårt att definiera vad som är fantasinamn. Munsökorv och Gustafskorv t.ex. säger ju inte så mycket mer om korven än var den ..q kommer ifrån, men dessanamn är inarbetade produktnamn, och jag kan 1988/89: JoU14 inte finna någon anledning att dessa namn inte skulle få finnas kvar. Hållbarhetenär en fråga med många dimensioner och infallsvinklar. Men utvecklingen undersenare år har, till stor del som en följd av den debatt som har förts iSverige, gått i riktning mot att kortare hållbarhetstider anges påprodukterna. Och strävan måste ju vara att den hållbarhetstid som anges påprodukterna inte skall vara längre än nödvändigt, men det finns många aspekterpå denna fråga. AgnetaGillbach: Jag vill kort kommentera fantasinamnen. Det vanligaste klagomåletfrån konsumenterna till livsmedelsverket i fråga om märkningen av produktergäller just fantasinamnen. Med den erfarenhet som jag har avmarknadsföringsfrågor och märkningsfrågor, tror jag inte att någon förbättringkommer till stånd av sig själv. Om en förbättring skall ske tror jag att detkrävs att livsmedelsverket tillför resurser för detta ändamål, dvs. att agerastädgumma, vilket kanske inte är den riktiga vägen att gå. Ordföranden;Det skulle kanske inte skada med litet mer fantasi, men det skall ju inte gällabara namnen. GretheLundhlad (s); Visst tycker jag att vi skall ha trevligt i livsmedelshandeln.Men det står i propositionen att om varans namn inte tillräckligt tydligt angervarans slag skall ett beskrivande uttryck ingå i varubeteckningen. Jagtycker att ni som representerar handeln och produktionen nu smiter undan. fårni ta ert ansvar.