bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Ettställningstagande i sak till övriga här nämnda yrkanden bör anstå till dess attkommittén med uppdrag att utreda den indirekta beskattningens omfattning ochutformning (KIS) (dir. 1907:30 och 1988:34) presenterat sina förslag. Utskottetavstyrker motionema Ei64 yrkandena 6, 7, 12, 19 och 30, Sk652 yrkande 3 ochFi93 yrkande 2 i berörd del. Imotion Fi62 av m.fl. (c) yrkande 13 yrkas införande av uranskattmotsvarande per kWh insatt bränsle. I motion Fi64 av . (mp) yrkande 10 begärs ett uttalande av om att elskatten böromvandlas till en skatt på energiråvaror. Yrkandet omfattar även vattenkraft. Isitt yttrande till finansutskottet framhåller skatteutskottet att en beskattningav den primära energiråvaran för kämkraftverk, uranet, innebär vissa fördelar.Ett motiv för en sådan beskattning är att man härigenom skulle träffa ävensvinn och överföringsförluster med skatten, vilket borde vara ägnat attstimulera till en höjning av verkningsgraden. Mot denna bakgmnd finns detenligt finansutskottets mening skäl att med anledning av motion Fi62 (c)yrkande 13 skyndsamt utreda fömtsättningarna för införande av en skatt på deturan som används i kärnkraftverk. Denna utredningsuppgift bör enligtutskottets mening anförtros åt kommittén om ökad användning av ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken. Utskottet avstyrker däremot yrkande 10 i motionFi64 (mp). Utöver de yrkanden på energiskatteområdet somutskottet tidigare behandlat i betänkandet yrkas i motion Fi64 av IngerSchöriing m.fl. (mp) införande av miljöavgift på utsläpp och avfall av klor,svavel och kväve (yrkande 13) och införande av en förpaekningsskatt påförpackningar av aluminium och plast (yrkande 14). Likartade yrkanden ställs imotionerna Sk455 av m.fl. yrkande 15 (mp), Sk635 av () och Sk660 av och (båda mp) yrkandena 1 3. Slutligenyrkas i motionerna Fi64 av m. fl. (mp) yrkande 15, Sk455 av m.fl. (mp) yrkande 14 och Sk695 av m.fl. (mp) yrkande 2 en fördubbling av reklamskatten. närema anser att reklamendelvis är orsak till den rådande överhettningen 1988/89: FiU30 och att deninnebär ett omfattande slöseri med papper. Isitt yttrande till finansutskottet beträffande reklamskatten erinrar skatteutskottetom att reklamskatteutredningens betänkande Reklamskatt (SOU 1988:17) förnärvarande övervägs inom efter sedvanlig remissbehandling.Tidigare i vår (1988/89: SkU23) har skatteutskottet uttryckt uppfattningen bör invänta resuhatet av dessa överväganden innan ställning tas till olikaförslag till förändringar av reklamskatten. vidhåller dennaståndpunkt och avstyrker motionema Ei64 yrkande 15, Sk455 yrkande 14 och Sk695yrkande 2. är vad gäller här aktuella skatter av samma meningsom skatteutskottet. Tankenpå en allmän förpackningsskatt har tidigare aktualiserats i återkommandesammanhang men befunnits alltför komplicerad för att genomföra. Det finns,framhåller skatteutskottet i sitt yttrande, ingen anledning attaktualisera någon utvidgning av det skattepliktiga området. Finansutskottetdelar skatteutskottets uppfattning och avstyrker därför motionema Ei64 yrkande14, Sk455 yrkande 15, Sk635 och Sk660. motion Fi64 av m. fl. (mp) yrkande 13 väckta frågan om enmiljöavgift på utsläpp av svavel m. m. har tagits upp av miljöavgiftsutredningen(SOU 1989:21) i ett betänkande, som re-missbehandlas. 1 likhetmed skatteutskottet anser finansutskottet att det inte finns anledning attföregripa regeringens överväganden. Man bör därför avvakta resultatet häravinnan ställning tas till en pålaga av det slag som föreslagits i motionen.Motionsyrkandet avstyrks. Imotion Fi64 (mp) krävs även ett införande av en miljö- och kollektivtrafikavgifti storstadsområdena. Denna fråga tas upp till behandling i den pågåendeutredningen rörande storstadsområdenas trafik- och miljöfrågor (Dir. 1988:20).Utredningen skall presentera sitt betänkande . Medhänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motion Ei64 yrkande 18. Regeringenföreslår i proposition 151 en tidsbegränsad höjning av den allmännalöneavgiften . Enligtförslaget skall löneavgiften höjas generellt till 2,34 %.I - definierat som utom kommun skall avgiften höjas med . Den extra höjningenomfattar dock inte ersättningar som utges av kommun, landstingskommun ellerkyrklig kommun. Regeringsförslagettas upp i sammanlagt 16 motioner. Moderata sam lingspartiet, , och de gröna avvisar förslaget i sin helhet. kommunisterna avvisar den extra höj ningen i , men godtar den generella höjningen under 64 fömtsättning av att kommuneroch landsting befrias från höjningen och att 1988/89: FiU30 inkomstema användstill en skatterabatt till de lågavlönade. Förslaget avvisas också i ett antalenskilda motioner. I fyra motioner begärs att man skall undanta eller på annatsätt uppmärksamma förhållandena för folkhögskolor, folkrörelser, studieförbundsamt olika former av religiösa och ideella organisationer. Några motioner tarsärskilt upp förslagets effekter på , och i en motion Fi95av m. fl. (s) begärs jämkning av avgiftsuttaget inom dennaregion samt skärpt uppmärksamhet från regeringens sida på den socialautvecklingen i . I en annan motion Fil07 av m.fl. (m) begärs att propositionen avslås oeh att uttalar sig motåtgärder riktade enbart mot . I motion Fi64 föreslår miljöpartietde gröna att det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter minskas med 10procentenheter inom och vissa andra regioner samt för verksamhetermed anknytning till vård och omsorg. Finansutskottetfår för sin del anföra följande. Liksom förslagen i kompletteringspropositionenär syftet med höjningen av den allmänna löneavgiften stabiliseringspolitiskt.Såsom utskottet tidigare framhållit är kapacitetsutnyttjandet högt och bristenpå arbetskraft utbredd inom stora delar av ekonomin. Särskilt märkbara ochallvarliga är överhettningstenden-sema och bristen på arbetskraft iStockholmsområdet, ett förhållande som också påtalas i motion Ei62 av OlofJohansson m. fl. (c). Utskottet delar därför den uppfattning som kommer tilluttryck i propositionen och i motion Fi62 (c) om att stabiliseringspolitiskaåtgärder bör vidtas riktade mot bl. Enligt utskottetsmening bör dock åtgärdema utformas på ett sådant sätt att även andra syften änrent stabiliseringspolitiska kan tillgodoses. Det vore därför lämpligare omandra lösningar än dem som förs fram i propositionen kunde väljas. Utskottetbiträder således den uppfattning som kommit till uttryck i flertalet av demotioner som väckts i frågan och som förordar att den föreslagna höjningen avden allmänna löneavgiften inte genomförs. bör således inte anta förslagetom höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av . Därmed tillgodoseseller bortfaller också övriga motionsyrkanden som väckts med anledning avförslaget. här anfört innebär således att utskottet biträder de avslagsyrkandenpå proposition 151 som framförts i motionerna Fi62 av m.fl. (e)yrkande 9 i berörd del, Fi63 av m.fl. (vpk) yrkande 14, Fi96 avBengt m. fl. (fp), Fi97 av m.fl. (m), F(9(S av GunnarBjörk m.fl. (c), f/99 av m. fl. (vpk) yrkandena 3 och 4, FilOO avInger Schöriing m. fl. (mp), FilOl av och (bådam), FiI03 av () yrkande I, Fil06 av m.fl.(fp) oeh Fil07 av m.fl. (m)yrkande 1. Utskottetavstyrker bifall till de motionsyrkanden som genom detta ställningstagande blivit tillgodosedda eller bortfallit. Det gäller mo tionerna Fi63 av m. fl. (vpk) yrkandena 10 och 11, Fi95 av m. fl. (s) yrkande 1, Fi99 av m. fl. (vpk) yrk- 55 5 1988/89. andena I oeh 2, Fil02 avNils m. fl. (s), Fil03 av 1988/89: FiU30 (c) yrkande2, Fil04 av m. fl. (s) och Fil05 av m. (s). Ilikhet med vad som framhålls i motion Fi95 av m. fl. (s) anserutskottet det angeläget att regeringen uppmärksamt följer den socialautvecklingen i . Utskottet vill erinra om att regeringentillkallat en särskild utredare med uppdrag att lägga framförslag till åtgärder för att förbättra livsmiljön i storstäderna. Utskottetutgår ifrån att de problem som motionärerna pekat på kommer att uppmärksammas idetta sammanhang. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet bifall till motionEi95 (s) yrkande 2. Avvad utskottet anfört framgår att utskottet anser att stabiliseringspolitiskaåtgärder bör vidtas för att minska överhettningen i Stockholmsområdet.Utskottet delar således inte den uppfattning som framkommer i motion Fil07 (m)yrkande 2 om att skall uttala sig mot åtgärder riktade enbart motStockholmsområdet och avstyrker följaktligen detta motionsyrkande. Vadbeträffar det i motion Fi64 av m. fl. (mp) framförda förslagetom en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för vissa regioner och verksamheterhar ett snarlikt motionsyrkande prövats av (1988/89: AU 13,rskr. Enligt arbetsmarknadsutskottets i det sammanhanget framfördauppfattning ankommer det på regionalpolitiska kommittén att lämna förslag omdet framtida företagsstödet, och kommitténs utredningsarbete bör, ansågutskottet, slutföras enligt givna direktiv. Detta blev också beslut,och finansutskottet ser ingen anledning att , , omprövadetta ställningstagande. Utskottet avstyrker således motion Ei64 (mp)yrkandena 20 och 21. Tillfälliginvesteringsavgift och tillfälligt höjd fastighetsskatt i Uppsala-området Utskottetövergår därmed till att behandla de alternativ till en höjning av den allmännalöneavgiften som utskottet övervägt. Skatteutskottetoch bostadsutskotten har i sina yttranden över proposition 150 (SkU4y ochBoU3y) som alternativ till den extra höjningen av den allmänna löneavgiften iStockholmsområdet förordat att man i samma område inför eninvesteringsavgift för vissa byggnadsarbeten. De båda utskotten pekar också påmöjligheten att i ändra den statliga fastighetsskatten föratt uppnå den eftersträvade effekten. Denav skatte- och bostadsutskotten framförda idén om en investeringsavgift harsitt ursprung i fyra motioner, av vilka tre har det gemensamt att nivån påavgiften föreslås uppgå till av byggkostnaderna. 1 den fjärde motionenförs avgiftsnivån inte på tal. Imotion Fi62 av m. fl. (c) yrkande 16 föreslås att inve steringsavgiften skall belasta nyproduktion av lokalytor för industrier och kontor samt tas ut fr.o.m. den inom det område som be nämns "Stockholm-Uppsala-korridoren". Imotion Fi63 av m. fl. (vpk) yrkande 15 föreslås att avgif- 1988/89:FiU30 ten skall utgå på kostnaden för allt byggande utom bostäder ochkommunal/landstingskommunal service. Den skall vidare ges en regionalpolitiskprofil och kunna differentieras i förhållande till graden av överhettning.Byggverksamhet särskilt i och bandet ut mot börenligt motionärerna träffas av avgiften. Imotion Fi64 av m.fl. (mp) yrkande 17 föreslås att avgiften tasut på oprioriterade byggen i storstadsområdena för att därigenom ge utrymmeför bostadsbyggande. Imotion Fi92 av m. fl. (s) i nu berörd del förordas bl. a. i ekonomiskt överhettade regioner tar ut en till nivån ospecificeradinvesteringsavgift. Motionärerna anser att denna åtgärd i kombination medvissa andra är bättre än de generella åtstramningsåtgärder som regeringen föreslagitoch som enligt motionärema drabbar människor med låga inkomster hårdast. Investeringsavgifteri olika former har tagits ut på byggnadsarbeten under tre perioder sedan1950-talet. Senast detta förekom var 1977, då åtgärden vidtogs för att dämpaden snabba kostnadsutvecklingen inom byggnadssektorn och frigöra resurser förbostadsbyggande och för industrins byggnadsinvesteringar. Avgiften utgick dåmed på s. k. oprioriterade byggnadsarbeten som sattes i gång underperioden . Som oprioriterade byggnadsarbetenräknades bl.a. bensinstationer, bilverkstäder, butiks-, kontors-, bank-,hotell- och restauranglokaler samt sporthallar och kommunalaförvaltningsbyggnader. Skatteutskottetpekar i sitt yttrande bl. a. på möjligheten att återinföra eninvesteringsavgift för vissa byggnadsarbeten som ett sätt att dämpa tendensernatill överhettning. För att frigöra resurser för bostadsbyggande och underlättaför den viktiga offentliga vård- och servicesektorn bör anser skatteutskottet dessa områden undantas från avgiften. Enligt skatteutskottet bör möjlighetenatt införa en investeringsavgift med denna utformning undersökas närmare. anser att det kan finnas skäl att pröva förutsättningarna fören investeringsavgift på visst byggande i landet; inte minst inomStockholmsområdet och där i synnerhet i vad som kallas Uppsala-korridoren. Istället för den extra höjningen av löneavgiften anser såväl skatte- sombostadsutskottet att man också bör undersöka fömtsättningarna att uppnå deeftersträvade effekterna genom förändringar i den statliga fastighetsskatten.Vad skatteutskottet närmast åsyftar med sitt förslag är att man skall höjaskatteuttaget för andra fastigheter än sådana som används för bostadsändamålinom den berörda regionen. framhåller i sitt yttrande att detfrån de utgångspunkter bostadsutskottet närmast har att bedöma får ansesmotiverat att införa en särskild/extra fastighetsskatt på kontorslokaler m.m. iStockholmsområdet. Finansutskottetfår för sin del anföra följande. De åtgärder som skatte- och bostadsutskottet föreslårför kan delvis ses som kom- 67 plement till varandra.Investeringsavgiften är avsedd att träffa nybyggna- 1988/89: FiU30 tion av kontorslokaler ochandra oprioriterade byggnadsarbeten. syfte är således att dämpaöverhettningen på byggmarknaden och att vidga utrymmet för produktion avnya bostäder. Den föreslagna skärpningen av fastighetsskatten riktarsig mot d'et befintliga beståndet av kontorslokaler, butiker, hotell m.m. ochfår bl.a. till effekt att prisutvecklingen på sådana mening bör därför båda åtgärderna Regionaltbör åtgärderna avgränsas till de delar av med omgivningar däröverhettningstendenser gjort sig märkbara. I bör sålundaNorrtälje och kommuner undantas eftersom man där har de störstasysselsättningsproblemen i länet. Å andra sidan bör , dvs.Uppsala och kommuner, omfattas av åtgärderna eftersom man även där har enöverhettad arbetsmarknad. Finansutskottetföreslår således att en tidsbegränsad investeringsavgift införs. Avgiften böruppgå till av byggkostnaden och omfatta byggen som påbörjas påbyggnadsplatsen fram till utgången av 1990. Avgiften, som inte bör varaavdragsgill vid inkomstbeskattningen, skall erläggas av byggherren och tas utom arbetet utförs i Stockholms- och , dvs. i utomNorrtälje och kommuner samt i och kommuner. Någradispensmöjligheter bör inte ges. Å andra sidan bör undantag göras för bl. Någon avgift bör således inte tas ut på byggnadsarbeten med entotal byggnadskostnad understigande 5 milj. kr. I byggkostnaden inräknasdärvid även markarbeten. Investeringsavgiftenbör träffa i huvudsak samma typ av oprioriterade projekt som berörts avtidigare investeringsavgifter. Kretsen av avgiftsbe-lagda byggnadsarbeten börsålunda omfatta bensinstationer, bilverkstäder, parkeringshus samt butiks-,kontors-, bank-, hotell- och restauranglokaler. Även förvaltningsbyggnader,kyrkor, samlingslokaler, nöjeslokaler, sporthallar och andraidrottsanläggningar bör räknas in i denna krets. Om byggkostnaden överstigerden avgiftsfria gränsen bör avgift också utgå på bostadshus som uppförs utanstatligt stöd såvida det inte är fråga om fritidshus. Avgift bör också utgå påmindre fritidshus om de ingår i projekt som omfattar mer än ett hus. Innefattarbyggnadsarbetet såväl avgiftsbelagt som avgiftsfritt byggnadsarbete bör liksomvid tidigare tillfällen den ordningen gälla att projektet anses vara tillövervägande del avgiftsbelagt byggande om detta utgör av helabyggnadsarbetet. Fråganom avgift skall påföras eller inte bör prövas av länsskattemyndighet. Talanmot länsskattemyndighets beslut förs hos länsrätt. Länsrättens beslut kanöverklagas hos kammarrätt. Detav utskottet föreslagna regelverket är i väsentlig utsträckning utformatenligt samma principer som låg till gmnd investeringsavgift. Vidtolkningen och tillämpningen av de nya reglerna kan man således i mycket storutsträckning få vägledning av den praxis som utbildats då äldrelagstiftning tillämpats. Såsom utskottet tidigareframhållit har investeringsavgiften det dubbla 68 syftet att dämpaöverhettningen på byggmarknaden och vidga utrymmet /89: FiU30 förproduktion av nya bostäder. För att förstärka denna utjämnande effekt bör detövervägas om inte intäkterna från avgiften senare kan återföras till regionenför bl. a. produktion av bostäder. Ett förslag av denna innebörd finns i motionEi62 av (). Det bör ankomma på regeringen att närmare Övervägadenna fråga och till återkomma med förslag. Utskottetsförslag till föreskrifter bör tas in i en särskild lag om investeringsavgiftför vissa byggnadsarbeten. Utskottet har med anledning av motionema Ei62 (c)yrkande 16, Ei63 (vpk) yrkande 15, Ei64(mp) yrkande 17 och Fi92 (s) i berörddel i betänkande 1988/89: FiU36 lagt fram ett förslag till sådan lag. Utskottethar i det sammanhanget också föreslagit en mindre ändring i skattebrottslagen(1971:69). Vidareföreslår finansutskottet att en tillfällig jdstighetsskatt tas ut på fastighetersom är belägna i samma område, dvs. i och kommuner samt iStockholms län utom och kommuner. Denstatliga fastighetsskatten träffar småhus, hyreshus och bostadsbyggnader pålantbmk. Däremot omfattar den inte industrifastigheter. Med hyreshus avses idetta sammanhang inte bara byggnader som är inrättade till bostad åt minst trefamiljer utan också sådana byggnader som används till kontor, butik, hotell,restaurang eller liknande. Allmännabyggnader är i princip undantagna från skatteplikt. Dock är statliga ochkommunala byggnader avsedda för affarsdrivande verksamhet inte undantagna frånskatteplikt. Underlagetför fastighetsskatten är för småhus en tredjedel av taxeringsvärdet och förhyreshusenhet av taxeringsvärdet. För hyreshus på lantbmksenhet gällerdock att underlaget motsvaras av hela bostadsbyggnadsvärdet ochtomtmarksvärdet. Dentillfälliga fastighetsskatten bör lagtekniskt knyta an till de föreskriftersom gäller för den statliga fasfighetsskatten. Höjningen bör därvid avgränsastill sådana hyreshusenheter som främst används till kontor, butiker, hotell,restauranger eller liknande. Begreppet hyreshusenhet innefattar i dettasammanhang både hyreshus och tomtmark för sådan byggnad. Dengjorda avgränsningen innebär att hyreshusenheter som till övervägande delbestår av bostäder inte berörs av förslaget. Detta undantag gäller oavsett ombostädema är hyreslägenheter eller bostadsrättslägenheter. Skattehöjningenbör genomföras på så sätt att man för de berörda fastig-hetema höjer underlagetför fastighetsskatten från nuvarande av taxeringsvärdet till helataxeringsvärdet. En sådan förändring leder till en ökad skattebelastning pådrygt . Avgränsningenav de fastigheter som skall omfattas av den nya skatten bör följa den indelning som tillämpas vid fastighetstaxeringen. Defini tionsmässigt överensstämmer denna också med de beteckningar som an vänds i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. Den närmare av gränsningen torde därvid kunna göras med hjälp av de kodbeteckningar som använt sig av vid allmänna fastighetstax ering av hyreshus. De fastigheter som bör omfattas av den särskilda fastig- 69 hetsskatten är i huvudsakde som vid denna fastighetstaxering givits typ- 1988/89: FiU30 koderna 322,323, 324, 325 och 326, dvs. hyreshusenheter bestående av hotell ellerrestaurang, hyreshusenheter bestående av kiosk, hyreshusenheter bestående avparkeringshus, hyreshusenheter bestående huvudsakligen av lokaler samthyreshusenheter bestående av kontor e. d. belägna inom industrimark. Eftersomde vid fastighetstaxeringen åsatta typkodema kan få avgörande betydelse idetta sammanhang bör en inkomsttaxeringsnämnd kunna frångå en klart oriktigkodning. Höjningen,som skall vara tillfällig, bör tillämpas endast vid taxering.Utskottets förslag till lag om viss tillfällig höjning av uttaget av statligfastighetsskatt framgår av bilaga 4. Denna lag bör träda i kraft den I juli1989. Äldre bestämmelser bör emellertid gälla i fråga om fastighetsskatt förbeskattningsår som har påbörjats före ikraftträdandet. Statensintäkter från fastighetsskatten från de nu aktuella kategorierna iStockholm-Uppsala-området kan vid nuvarande skatteuttag beräknas till ca 0,7miljarder kronor . Merintäkterna för på gmnd av det höjdaskatteuttaget väntas därmed uppgå till ca . här anfört överensstämmer med de synpunkter som skatteutskottet(1988/89: SkU4y) och bostadsutskottet (1988/89: BoU3y) fört fram i sinayttranden till finansutskottet. Med stöd av initiativrätten enligt RO 3:7föreslår utskottet att antar det i bilaga 4 intagna förslaget tilllag om viss tillfällig höjning av uttaget av statlig fastighetsskatt samt somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om tillfälligfastighetsskatt i Stockholm-Uppsala-området. Skatteutskottethar i sitt yttrande över proposition 151 (SkU5y) föreslagit att en tillfälligarbetsmiljöavgift införs. Intäkterna från denna avgift skall i sin helhetanvändas till insatser för rehabiliteringsåtgärder för anställda med långvarigtnedsatt hälsa, åtgärder för att nedbringa de anställdas sjukfrånvaro liksomåtgärder som kan aktualiseras av arbetsmiljökommissionens arbete samt därmedsammanhängande ändamål. Fömtom att kunna bidra till rehabilitering och bättrehälsa bör dessa insatser också kunna medföra ett ökat utbud av arbetskraft,framhåller skatteutskottet. Skatteutskottetanser att finansutskottet bör överväga möjligheten att införa en tillfälligarbetsmiljöavgift av detta slag och de riktlinjer som skall gälla för medlensanvändning. Finansutskottetvill med anledning härav anföra följande. Den förda poli tiken på arbetsmarknadsområdet har kommit att karakteriseras som ar betslinjen. Innebörden härav är att att man i första hand eftersträvat att ge arbetslösa arbete, utbildning eller andra arbetsförberedande åtgärder i stäl let för att passivt betala ut kontantstöd. Som en följd härav har både ar betslösheten och de därmed förknippade kostnaderna kunnat hållas nere. Antalet långtidssjukskrivna och förtidspensionärer har emellertid ökat kraftigt. Pågående långvariga sjukfall har näst intill fördubblats mellan 70 Dessasjukfall tog i anspråk ungefär 16 miljarder kro- 1988/89: FiU30 nor eller 50 %av de totala kostnaderna för sjukpenningen. En av gjordundersökning tyder på att det endast är 10 av de långvarigasjukskrivningsfallen som har omfattats av yrkesinriktad rehabilitering. Mindreän hälften av de långtidssjukskrivna återvänder till arbete i någon form, ochmer än var tredje får förtidspension. Andelen som återgår i arbete efter ettårs sjukskrivning är mycket låg. Samtidigtgäller att mer än 50 000 personer får förtidspension och att antaletförtidspensionärer ökar med ca 10 000 . Sammanlagt finns det nu närmare350 000 förtidspensionärer, och mer än 100 000 av dessa är . Enperson som beviljas förtidspension har kvar tillålderspension. Det medför att varje beslut om förtidspension i genomsnittföranleder framtida utbetalningar/uteblivna inbetalningar på ca 1,5 milj. kr.Kostnaden för samtliga förtidspensioner uppgick till ca 22 miljarderkronor. Förnärvarande står över en halv miljon personer utanför arbetsmarknaden på gmndav arbetsskador, förtidspension och långvarig sjukskrivning. Samhälletskostnader för dessa gmpper är betydande, men viktigare ändå är att det bakom deenskilda individema döljer sig mänskliga problem och lidanden av betydandemått. Denav skatteutskottet föreslagna arbetsmiljöavgiften skall ses mot denna bakgmnd.En snabbt införd avgift och en tillfällig låsning av de indragna medlen kanockså bidra till att dämpa överhettningen i ekonomin. Avgiften får därmed enstabiliseringspolitisk effekt. En styrning av medlen till de områden somskatteutskottet angett ger dem som slagits ut från arbetsmarknaden chans tillett nytt liv och eventuellt också möjlighet till nytt arbete. Ettproblem i svensk ekonomi är den brist på arbetskraft som föreligger i storadelar av landet. Det är angeläget såväl i nuvarande överhettningsläge som iett längre tidsperspektiv att på olika sätt öka utbudet av arbetskraft. Skerinte detta riskerar svensk exportindustri att hamna i svårigheter somangelägna behov inom vård och omsorg inte kan tillgodoses.