bet · GC01UU5 · 1988-12-31 00:00:00 — Utrikesutskottetsbetänkande /89 :UU5 Regeringenhar med skrivelse 1987/88:177 lämnat en redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten . I skrivelsen redovisas inledningsvis vilkaregler som gäller för tillverkning och export ay krigsmateriel och vilken rollkrigsmaterielinspektören () har. Exportav krigsmateriel aktualiserar ständigt problem av principiell karaktär, ochtillståndsprövningen innebär ofta en synnerligen grannlaga uppgift, heter detbl.a. Det är inte möjligt att utforma riktlinjer förfillståndsprövningen så att alla svårigheter i tillämpningen kan undanröjas.Det är därför naturligt att prövningen av de enskilda tillståndsärendenafillmäts särskild betydelse. Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen (RF) skallregeringen i utrikesärenden av större vikt överlägga med utrikesnämnden föreavgörandet, om så kan ske. Vissa utförselärenden rörande krigsmateriel är avden arten att överläggning med nämnden skall äga rum. beslutade år1984 vidare att en rådgivande nämnd i krigsmaterielexportfrå-gor skulleinrättas (UU 1984/85:5, rskr. Nämnden,som består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund, inledde sinverksamhet . Den höll nio och tio sammanträden.Nämnden har till uppgift att lämna råd i enskilda krigsmate-rielexportfrågor.Nämnden sammanträder på kallelse av krigsmaterielinspektören som också ledersammanträdena. Det ankommer på inspektören att redovisa samrådet för detföredragande statsrådet. Nämndenstillkomst har inneburit att det antal ärenden som görs till föremål för samrådhar ökat väsentligt. Nämnden har självfallet inte ersatt utrikesnämnden isådana ärenden som regeringen enligt regeringsformen har att överlägga medutrikesnämnden om. Genom de relativt täta, regelbundna sammanträdena får denrådgivande nämndens ledamöter en fortlöpande insyn i regeringens handläggningav frågor som rör krigsmaterielexport. bilaga till skrivelsen lämnas statistik för krigsmaterielexporten under år1987. Därav framgår bl.a. att den svenska exporten av krigsmateriel under år1987 uppgick till 4 426,6 milj.kr. mot 3 242,9 milj.kr. Dettainnebären ökning med 31,i fasta priser (basår= 1968).Krigsmaterielex-portens andel av den totala varuexporten utgjorde 1,mot1,för . Genomsnittssiffran för den senaste tioårsperioden är 1,. Vadgäller krigsmaterielexportens geografiska spridning konstateras att Sverigeunder sålt krigsmateriel till ett fyrtiotal länder. leveranserskett till 40 stater. Till fem av dessa har dock uteslutande jakt- och 1988/89:UU5 sportskyttevapenoch/eller ammunition exporterats. dominerarVästeuropa med normalt cirka hälften av leveransvärdet. sjönkdenna andel något. svarade för 22,av den steg andel från 31 till , främst beroende på leveranser av artilleriutrustning till . Nordamerikasandel steg från . När det gäller krigsmaterielexportens värdemässigafördelning på olika huvudområden är vapen och ammunition den helt dominerandekategorin. Denna kategori omfattar ett brett register av den vapen- ochammunitions-fillverkning som förekommer i . Även flygmateriel samt"övrig materiel", vilken innefattar bl.a. elektronisk apparatur, ärbetydelsefulla exportvaror på den västeuropeiska marknaden. 1988/89:U1 av Per m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ökad restriktivitet vid tillståndsgivningen för krigsmaterielexport omgående bör tillämpas, 2. att hos regeringen begäratt utredningen om krigsmaterielexporten ges tilläggsdirektiv att presenteraen plan för avveckling av svensk krigsmaterielexport , med början1989, 3. att som sin mening gerregeringen till känna att samtliga riksdagspartier bör vara representerade iutredningen om krigsmaterielexporten, 4. att som sin mening gerregeringen till känna att fredsrörelsen bör vara företrädd i den , i första hand direkt genom att företrädare förfredsrörelsen utses, i andra hand genom att också partier med negativ syn påvapenexport ges representation i nämnden. I motionstexten framläggs bl.a.statistik som visar på en betydande ökning av den svenska krigsmaterielexportenunder samt . Motionärerna anseratt denna statistik inte tyder på någon restriktivitet i beviljandet avutförselfillstånd. fredsrykte har allvarligt skadats av vapenexporten,heter det i motionen, i vilken också föreslås att ochvänsterpartiet kommunisterna, som har plats i försvarsutskottet, ocksåborde vara representerade i den rådgivande . 1den tillsatta utredningen om krigsmaterielexporten bör i första handfredsrörelsen och i andra hand partier med negativ syn på vapenexport vararepresenterade. Utskottet har tagit del av regeringens skrivelse och denutförselstatistik som bifogats skrivelsen. Av statistiken framgår att värdet av krigsmaterielexporteni fasta priser mer än fördubblats . Dennas andel av totalexportenhar varierat mellan ca 0,8 och 1,6%.Fördelningen av krigsmaterielexportenmellan länder har varit relativt stabil under tioårspe- 1988/89;UU5 rioden;omkring hälften har gått till , en tredjedel till och återstodentill , och . Ett fåtal länder tar ensammaemot av det som exporteras (, , , ,, , , och ). 1987 varIndien det i särklass dominerande mottagarlandet; landet stod ensamt förnästan hela den ökning av exportvärdet som skedde mellan åren 1986 och1987 och tog sistnämnda år emot av vår krigsmaterielexport. Uppgifterna i motion Ul måste ses mot denna bakgrund. Utanden stora exportordern till hade krigsmaterielexportens andel avtotalexporten varit ungefär den genomsnittliga för den gångnatioårsperioden, dvs omkring en procent. Utskottet föreslår att lägger regeringensskrivelse till handlingarna utan erinran. Utskottet vill med anledning av yrkande 1 i motionenanföra följande. De svenska reglerna för krigsmaterielexport tar framför alltsikte på situationen i köparländerna och är restriktiva när fråga uppkommer omnya köparländer. Som framgår av regeringens skrivelse har det undertioårsperioden inte skett någon ökning av antalet mottagarländer; de var 38 år1978, ökade till något över 40 och var 35 under år1987. Den volymmässiga ökning som ägt rum hänför sig till ett mycket begränsatantal länder, bland dem . När ett land bedömts vara helt godtagbart sommottagarland kräver gällande regler i sig inte någon restriktivitet. Det rörsig således inte om någon allmän och okontrollerad utvidgning av svenskkrigsmaterielexport. I sitt betänkande UU 1987/88:30 med anledning avregeringens proposifion 1987/88:154 om ny lag om förbud mot utförsel avkrigsmateriel framhöll utskottet bl a följande: "I väntan på attresultatet av utredningen föreligger bör gällande riktlinjer och de principersom anges i propositionen tillämpas restriktivt och i enlighet med vadutskottet här anför." Den sittande utredningen om krigsmaterielexporten (Dir.1988:41) har bl.a. till uppgift att bedöma möjligheterna att ytterligarebegränsa, eller helt avbryta, den svenska krigsmaterielexporten. I uppdragetingår också att ge underlag för en bedömning av om riktlinjerna för svenskkrigsmaterielexport bör förändras. Den fråga som behandlas i yrkande 1 i motionen är sålundaföremål för utredning. Utskottet anser därför inte att det nu bör föreslå någotuttalande i frågan och avstyrker yrkande 1 i motion Ul. I yrkande 2 i motionen föreslås att utredningen skall få iuppgift att presentera en plan för avvecklingen av svensk krigsmaterielexportmed början . Utredningen skall vara förutsättningslös. Om utredningenskulle,komma fram till att det är möjligt att ytterligare begränsa den svenskakrigsmaterielexporten blir det regeringens sak att ta ställning till frågan omfortsatta åtgärder. Yrkande 2 i motionen avstyrks därför. är tillsatt av regeringen, ochden skall avge sitt betänkande till regeringen. Utskottet anser inte att det ärriksdagen som skall avgöra vilken sammansättning utredningen skall ha. Yrkande3 avslås därför. Vad beträffar sammansättningen av.den rådgivande nämnden,som berörs 1988/89:UU5 i yrkande 4, vill utskottet erinra att denna nämndtillkommit för att regeringen skulle ha tillgång fill ett forum för löpandesamråd i krigsmate-rielärenden utöver behandlingen i utrikesnämnden av vissaärenden av större betydelse. Samma partier är därför företrädda i de bådaorganen. Folkrörelser av olika slag är inte företrädda i nämnden. Utskottetanser denna ordning naturlig och avstyrker därför yrkande 4 i motion Ul.Utskottet vill därtill erinra om att krigsmaterielutredningen en|igt sinadirektiv har att se över nämndens arbetsformer. attriksdagen lägger regeringens skrivelse 1987/88:177 till handlingarna, 2. beträffande tillståndsgivning vidkrigsmaterielexport att avslår yrkande 1 i motion 1988/89:U1, 3. beträffande plan för avveckling av krigsmaterielexporten att avslår yrkande 2 i motion 1988/89:U1, 4. beträffande sammansättning avutredningen om krigstitaterielex-port attriksdagen avslår yrkande 3 i motion 1988/89:U1, 5. beträffanderådgivande nämnden attriksdagen avslår yrkande 4 i motion 1988/89:Ul. Närvarande: (), (),(), (), (), AlfWennerfors (m), Axel (), (), Berfil Måbrink (vpk), PerGahrton (mp), (). Krisfina (), (),(), (), () och (). Tillståndsgivning vid krigsmaterielexport m.m. (mom. 2-5) (vpk) och Per () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjarmed "Dennas andel" och på s. 2 slutar med "nämnderisarbetsformer." bort ha följande lydelse: Exportsiffrorna för visar på enfortsatt ökning av 1988/89;UU5 vapenförsäljningarna till utlandet. Denna utveckling är enligt utskottets mening mycketbeklaglig. Den äger rum i ett läge då omvärldens ögon, på grund av de många smuggelaffärerna,är riktade mot och dén strider mot regeringens uttalanden omrestrikfivitet i fillämpningen den sittande utredningen pågår.Det finns en uppenbar risk att rykte som en nation som strävar efterfred och nedrustning skadas av att vi uppträder som betydandeförsäljare på den internationella vapenmarknaden. Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund yrkande 1 imotion Ul (mp) vari föreslås att regeringen omgående bör tillämpa ökadrestrikfivitet vid tillståndsgivning för krigsmaterielexport. har till uppgift att bedömamöjligheterna att helt avbryta den svenska krigsmaterielexporten. Utskottetanser att det finns många skäl som talar för att utredningen kommer fram tillståndpunkten att den svenska krigsmaterielexporten kan och bör avvecklas. Detär därför följdriktigt att utredningen också, såsom föreslås i motion Ul (mp),presenterar en plan för en avveckling av svensk krigsmaterielexport. Utskottettillstyrker motionens förslag i detta avseende. Det finns enligt utskottets åsikt ingen anledning att intesamtliga de i riksdag invalda partierna också skall vara företrädda ikrigsmaterielutredningen. Vapenexporten spelar en stor roll i den allmännadebatten i och är en av huvudfrågorna för de gröna och förvänsterpartiet kommunisterna. Utskottet ansluter sig därför till uppfattningen i motionUl och föreslår att ger regeringen till känna att samtligariksdagspartier bör vara representerade i utredningen. Av liknande skäl anser utskottet att sammansättningen avden rådgivande breddas så att även de grupperoch partier som har en på krigsmaterielexporten kritisk syn blir företrädda inämnden. Därmed tillstyrks även yrkande 4 i motion Ul (mp). dels att utskottets hemställan i punkterna 2-5 bort haföljande lydelse: 2. beträffandetillståndsgivning vid krigsmaterielexport attriksdagen med bifall till yrkande 1 i motion 1988/89:U1 som sin mening gerregeringen till kännavad utskottet anfört, 3. beträffandeplan för avveckling av krigsmaterielexporten attriksdagen med bifall till yrkande 2 i motion I988/89:U1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 4. beträffande sammansättning av utredningen omkrigsmaterielex port attriksdagen med bifall till yrkande 3 i motion 1988/89:U1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 5. beträffanderådgivande nämnden attriksdagen med bifall till yrkande 4 i motion 1988/89:Ul som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Särskiltyttrande 1988/89;UU5 Margarethaaf (), (), (), () ochSören () anför: Detär vår uppfattning att samrådet i den rådgivande nämnden kan leda fill oklarhetsåväl vad beträffar beslutsansvaret som vad gäller innehav av information. Närsamråd av särskilda skäl bör ske, kan det enligt vår uppfattning bättre äga rumi utrikesnämnden.