bet · GC01AU12 · 1988-12-31 00:00:00 — Medhänvisningtilldettauppdragochtillatt-som sagts -det är önskvärt att dubbelarbete undviks avstyrker utskottet vpk-motionensyrkande om ett riksdagsinitiativ som syftar till tilläggsdirektiv tillarbetsmiljökommissionen. Med hänsyn till förra årets behandling ocharbetarskyddsstyrelsens uppdrag anser utskottet att det inte heller är påkallatmed tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionerna A804 (fp) ochA809 (c) i de nu redovisade delarna. m. fl. (s) yrkar i motion 1988/89:A250 attarbetsmiljökommissionen skall få i uppdrag ätt ingående analysera arbetsmiljöninom lantbruket. Motionärerna anser vidare att det kan finnas anledning förarbetsmiljöfonden att i samarbete med lantbruksforskningen undersöka nya:produktionsmetoder och arbetsredskap ur arbetsmiljösynpunkt. Motionärernabegär ett tillkännagivande härom. De anför att jordbruket är en av denäringsgrenar som är mest drabbad av olycksfall, och de belyser detta närmare imotionen. Direktiven lägger inte hinder i vägen förarbetsmiljökommissionen att ta sig an arbetsmiljöproblem inom lantbruket. Medden problembild som har tecknats i motionen utgår utskottet från attarbetsmiljöfrågorna inom lantbruket i någon form kommer att aktualiseras ikommissionens arbete. Det kan dock inte vara befogat att göra jordbrukare ochlantarbetare till den enda yrkesgrupp som uttryckligen omfattas avkommissionens uppdrag. På grund härav avstyrks motionen i motsvarande del. Inom bedrivs flera projekt omlantbrukets arbetsmil jöfrågor i samverkan med och Lantbrukshälsan. I viss omfattning sker detta med ekonomiskt stöd från arbetsmiljöfonden. Redan med hänsyn härtill anser utskottet att det inte är motiverat för att initiera ett forskningsuppdrag inom fonden beträffande den nya lantbruks tekniken ur arbetsskadesynpunkt. Mot ett sådant initiativ talar också att det ankommer på fondens styrelse att självständigt besluta om användningen av fondmedel för forsknings- och utvecklingsinsatser. Utskottet avstyrker sålunda motionen även i denna del. 1987/88 Utgift 352 220 000(1) " 1988/89Anslag 277 120 000 1989/90 Förslag 296 022 000 ' jj (1) Avser såväl somarbetsmiljöinstitutet. Av anslaget förinnevarande budgetår har . inte ställts tillarbetarskyddsstyrelsens disposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram.Regeringen föreslår under punkten C 1 (s. 121-125) att skall 1. godkänna föreslagen överföringfrån fonden för arbetsmiljöförbättringar till statsbudgetens inkomsttitel, 2. till Arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen för / 90 anvisa ett förslagsanslag av . 1988/89 Beräknadändring 1989/90 20 535 000 + 5 190 000 277120 ,000 + 18 902 000 m.fl. (m)föreslår i kommittémotion 1988/89;A248 ett tillkännagivande med anledning avvad som anförts i motionen om yrkesinspektionens roll. Motionärerna pekar påde förändringar och moderniseringar av tillsynsverksamheten som har blivit enföljd av att yrkesinspektionen har övertagit den tidigare kommunala tillsynenöver mindre arbetsställen. Nya metoder utarbetas i syfte att inrikta tillsynenpå arbetsgivarens eget arbetsmiljöarbete, varvid företagets organisation,planering och rutiner granskas närmare. Motionärerna framhåller i anslutninghärtill att en gränsdragning mellan myndighets- och egenkontroll måste göras. Imotionen föreslås härutöver ett tillkännagivande om statistikproduktionen inomarbetarskyddsverket. Motionärerna anser att styrelsens informationssystem förarbetsskador () är ett trögt och trubbigt system med dålig precision pågrund av den eftersläpande statistiken. Denna är gammal.ISA-systemets aktualitet skulle kunna förbättras, menar motionärerna, genomatt man släpper på kravet på samtidig redovisning av antalet arbetstimmar. Vadförst gäller yrkesinspektionens roll har denna också behandlats avarbetsmarknadsministern i ett inledande avsnitt av förevarande anslagspunkt ipropositionen. Hon erinrar därvid om att inspektionen under en följd av år harundantagits från besparingskravet inom statsverksamheten. I stället harinspektionen tillförts nya resurser när den kommunala tillsynen överfördes tillarbetarskyddsverket. Arbetsmarknadsministern påpekar att yrkesinspektionenshuvudsakliga tillsynsmedel är inspektionsbesök. Dessa bör planeras ochgenomföras så omsorgsfullt som möjligt och koncentreras till arbetsställen somhar många arbetsskador eller på annat sätt bedöms ha dåliga arbetsförhållanden. Arbetsmarknadsministernefterlyser en mer målmedveten styrning av inspektionsresurserna och anser attdet utvecklingsarbete som pågår inom verket bör leda till enomprioritering av insatserna för att öka besöksverk- 1988/89:AU12 samheten ochbättre styra den till de mest utsatta arbetsplatserna. Hon anmäler att honkommer att föreslå regeringen att ett belopp av 16 milj. kr. från fonden förarbetsmiljöförbättringar skall ställas till arbetarskyddsstyrelsens förfogandeför en särskild utvecklingsinsats för att moderniseratillsynsverksamheten. Medhänvisning till arbetsmarknadsministerns ovan i sammanfattning redovisadeuttalanden anser utskottet att det inte finns anledning för atthärutöver göra ett tillkännagivande om yrkesinspektionens roll på grund av vadsom anförts i motion A248, utan motionen avstyrks i den delen. Vadsedan beträffar yrkandet i samma motion om statistikproduktionen kan erinras omatt arbetarskyddsstyrelsen i sin anslagsframställning begärt och ibudgetpropositionen föreslås få 4,3 milj. kr. för att fortsätta avarbet-ningenav äldre material i och för bearbetning av det ökade antalet anmälningar.Det kan vidare nämnas att arbetsmiljökommissionen har i uppdrag att pröva hurbehovet av snabbt tillgänglig och aktuell information om arbetsskadornasutveckling skall kunna tillgodoses. Med hänsyn till det anförda avstyrkerutskottet motionen även i denna del. och (båda c) yrkar i motion 1988/ 89:A289 att medelur arbetsmiljöfonden skall ställas till förfogande för att bekostasäkerhetsdagar i skogsbruket. Motionärerna anför att arbetsmiljöfonden harbeviljat medel för verksamheten . Därefter har några ytterligaremedel för projektet inte beviljats. Liknandeyrkanden har /87 och 1987/riksmöten prövats avsocialutskottet. Detta har ansett att då föreliggande yrkanden inte påkalladenågon åtgärd med hänsyn till att det är arbetsmiljöfondens styrelsesom har att besluta om medelsanvändningen för forskning och utbildning. Det ärsåledes styrelsens sak att göra erforderliga prioriteringar. Socialutskottethar till detta fogat att det får förutsättas att yrkesinspektionen ägnararbetarskyddet i det självverksamma skogsbruket särskild uppmärksamhet om detär påkallat med hänsyn till olycksfallsfrekvensen. Arbetsmarknadsutskottetgör samma bedömning som socialutskottet och avstyrker motion A289 i förevarandedel. m.fl. (c) begär i motion 1988/89:A809 ett anslag med 2 milj. kr. föratt motverka arbetsmiljöproblem och arbetsskador som främst drabbar kvinnor. Utskottethänvisar till det förut nämnda uppdraget åt arbetarskyddsstyrelsen att utformaett handlingsprogram för vissa kvinnodominerade branscher och till att ettbelopp av 60 milj. kr. har ställts till förfogande för detta arbete. Någonytterligare medelsanvisning för det i motionen angivna ändamålet synes intevara motiverad, och utskottet avstyrker därför det aktuella motionsyrkandet. Arbetsmarknadsministernanmäler i ett inledande avsnitt av propositionen (s. 31) att hon avser att föreslå regeringen att bevilja de fackligahuvudorgani sationerna ett bidrag med sammanlagt 3,8 milj. kr. till facklig bevakning av integrationsarbetet inom EG att utbetalas från fonden för arbetsmiljöförbätt ringar. När det gäller fortsatt stöd till de fackliga organisationernas medver- 13 kan i deteuropeiska integrationsarbetet anser arbetsmarknadsministern att 1988/89:AU12 kostnaderna härför bör betalas ur arbetsmiljöfonden. Tom () ställer sig i motion 1988/89:A280 tveksamtill att den planerade fortsatta bidragsgivningen skall finansieras frånarbetsmiljöfonden. Han anser att det är viktigt att de fackligaorganisationerna aktivt deltar i det europeiska integrationsarbetet och attorganisationerna får bidrag till det. Den framtida finansieringen bör dock skei sådan form att får möjlighet att följa kostnadsutvecklingen. Motionens syfte uppnås om bidragsgivningen finansierasöver statsbudgeten. Utskottet har dock inte övertygats om att en sådanfinansieringsform är att föredra utan avstyrker motionen. m.fl. (s) föreslår i motion1988/89:A252 att bildar ett yrkesinspektionsdistrikt. är indelad i 19 distrikt. I regel utgörvarje län ett distrikt, men i vissa fall bildar två län ett distrikt. fallet med och som bildar ett distrikt meddistriktskontoret förlagt till . Ett motsvarande yrkande behandlades avsocialutskottet (SoU 1987/88:9 s. 9). anfördesammanfattningsvis att distrikten bör ha en viss storlek för att kunna skaffaoch vidmakthålla erforderligt expertkunnande. Skall en stor del avexpertkompetensen hämtas utanför distriktet påverkas effektiviteten iinspektionsverksamheten negativt. hänvisade vidare till möjlighetenatt inrätta lokalkontor. har inte anledning att frångåsocialutskottets bedömningar utan avstyrker med hänvisning till dem motionA252. Regeringens anslagsberäkningar och den föreslagnamedelsöverföringen från fonden för arbetsmiljöförbättringar har i övrigt intemött några invändningar i de föreliggande motionerna. Utskottet lämnar vad somanförts och förordats i propositionen om de aktuella anslagsfrågorna utanerinran. 1987/88 Utgift 352 220 000(1) 1988/89 Anslag 67 143 000 1989/90 Förslag 78 036 000 (1) Avser såväl arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen som . Av anslaget för /89 har . inteställts till institutets förfogande till följd av tillämpandet av enutgiftsram. bildades genom ensammanslagning av forskningsavdelningen, större delen av utbildningsenhetensamt och dokumentationssektionen vid arbetarskyddsstyrelsen. Regeringenföreslår under punkten C 2 (s. 125-128) att skall 1. godkännaföreslagen överföring från fonden för arbetsmiljöförbättringar tillstatsbudgetens inkomsttitel, 2. tillArbetsmiljöinstitutet för /90 anvisa ett förslagsanslag ,. Beräknad ändring 1989/90 Inkoraster av avgifts-belagd verksamhet + 1 460 000 ± 0(1) + 10 893 000 (1) Beloppet kommer att justeras med hänsyn till utfalletav arbetarskyddsavgiften. Iinstitutets anslag ingår ett belopp, för innevarande budgetår fastställt till633 , avsett för delegationen för hybrid-DNA-frågor. Folkpartietföreslår i partimotionen 1988/89:So481 att ytterhgare 1 milj. kr. ställs tilldelegationens förfogande. Bakgrundentill yrkandet är att i motion 1988/89:Jo611 har föreslagit enparlamentarisk utredning med uppgift att studera olika frågor om bioteknik.Folkpartiet har förutsatt att utredningsarbetet skall komma i gång skyndsamt.Medan arbetet pågår bör dock utvecklingen inom biotekniken följas av ettlämpligt organ, och motionärerna tänker sig här delegationen förhybrid-DNA-frågor som bör få ökade resurser. Ävencenterpartiet och kommunisterna har väckt motioner ombiotekniken. Enligt vad utskottet har inhämtat avser jordbruksutskottet attskjuta upp behandlingen av motionerna till nästa . Någotställningstagande i huvudfrågan beträffande utredningsarbetet kan alltså inteväntas inom närmast överblickbar tid. Utskottet anser att detta ställningstagandeinte bör föregripas genom en medelsanvisning i enlighet med det föreliggandemotionsyrkandet, som för den skull avstyrks. Vadregeringen anfört och föreslagit under denna punkt godtas av utskottet. : Anskaffning av vetenskaplig apparatur 1987/88 Utgift 2 954 700 Reservation 1 729 5801988/89 Anslag 3 455 000 1989/90 Förslag 3 628 000 Regeringenföreslår under punkten C 3 (s. 128-129) att skall 1. godkännaytterligare överföringar av medel från fonden för arbetsmiljö förbättringar, 2. tillArbetsmiljöinstitutet: Anskaffning av vetenskaplig apparatur för /90 anvisa ett reservationsanslag på . Regeringens förslagtillstyrks av utskottet. I propositionen sägs med hänvisning till uppgifter frånAMS att ca 17 800 sökande med arbetshandikapp fick en anställning på den öppnaarbetsmarknaden under /88. Utvecklingen harinneburit att antalet arbetshandikappade som placerats i arbete på den öppnaarbetsmarknaden har ökat. Det är fler arbetshandikappade i arbetsmarknadsutbildning. Medan antalet sökande hos arbetsförmedlingarna totalt setttenderar att minska är tendensen den motsatta när detgäller de arbetshandikappade. Detta framgår av följande tabell, vars siffror ärett månatligt genomsnittstal resp. år. Antal sökande vid arbetsförmedlingen Den följande tabellen redovisar antalet arbetshandikappadesysselsatta i olika former av arbetsmarknadspolitiska stödåtgärder. Även dessauppgifter utgör medeltal resp. år. Arbetshandikappade i olika stödformer Tabellen visar en fortsatt uppgång av antalet personer somfår anställning genom lönebidragen eller hos . Såsom sägs ipropositionen får fler arbetshandikappade utbildning. Antalet handikappadeungdomar i ungdomslag är trots att totalantalet ungdomar somsysselsätts i denna stödform har gått ned mycket starkt och endast varen tredjedel av nivå. Allmännafrågor 1988/89: AU12 yrkar i partimotionen 1988/89;A204 attriksdagen skall göra ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder för ökadsysselsättning ät handikappade. I motionen sägs bl.a. att det är viktigt avbåde allmänna skäl och mot bakgrund av arbetskraftsbristen att intensifieraansträngningarna att ge de handikappade tillträde till arbetsmarknaden. Frånden utgångspunkten beklagar motionärerna att handikapputredningen fått s.k.O-direktiv. Vidare förordas att tillförs ytterligare platser.Resurserna för att bereda handikappade arbete är starkt begränsade, fortsättermotionärerna, men detta gäller inte om resurserna för förtidspensionering.Möjligheterna till resursöverföring behandlas i en annan motion. Slutligenefterlyses en effektivare rehabilitering, framför allt beträffande samordningenav olika åtgärder. Även detta utvecklas i en annan mofion. Yrkande om tillkännagivande till regeringen beträffandeomfördelning av resurser från socialförsäkringssektorn förarbetsmarknadsåtgärder framställs imotion 1988/89;A225 av m.fl.(fp). En sådan överföring avses finansiera fler lönebidragsplatser hosallmännyttiga organisationer. Härutöver föreslås i folkpartimotionen1988/89:A246 att skall begära förslag av regeringen om möjlighet förutvecklingsstörda att uppbära lön i stället för pension vid arbete pådagcenter. Såsom motionärerna säger är det självfallet önskvärt attanvända det gynnsamma arbetsmarknadsläget för att förbättra dearbetshandikappades möjligheter att få tillträde till arbetsmarknaden. Sammasak understryks också av arbetsmarknadsministern i propositionen (s. 32). Medhänvisning till det goda placeringsresultatet under förra budgetåret när detgäller handikappade framhåller hon att det är angeläget att arbetsförmedlingenfortsätter detta ambitiösa och effektiva arbete så att arbetshandikappadesökande kan få varaktiga placeringar på arbetsmarknaden. Några skiljaktigheter i fråga om själva målsättningensynes alltså inte föreligga. När det gäller de uppslag som förs fram i deaktuella folkpartimotionerna för att målsättningen skall uppfyllas villutskottet hänvisa till att flertalet av dem kommer att prövas i andrasammanhang. Frågan om ökat antal platser i kommersålunda att behandlas av utskottet i senare avsnitt i detta betänkande medanledning av yrkanden från bl.a. . De s.k. O-direktiven tillhandikapputredningen prövas av socialutskottet med anledning av ett särskiltyrkande härom i folkpartimotionen 1988/89:So255. Effektivare rehabiliteringför personer som står inför förtidspensionering är huvudfrågan irehabiliteringsberedningens avgivna betänkande (SOU 1988:41) som förnärvarande är under remissbehandling. Vad beträffar förslaget i motion A225 om överföring avresurser från socialförsäkringssektorn för arbetsmarknadsåtgärder kan påpekas att reha biliteringsberedningen i ett visst avseende är inne på liknande tankegångar. Beredningen har nämligen förordat att särskilda platser vid arbetsmarknads instituten reserveras för försäkringskassorna och betalas av dem, dvs. Vidare har arbetsmiljökommissionen uppdragit åt den s.k. generaldirektörsgruppen (cheferna för arbetsmarknads-, arbetar- -j 2 1988/89. skydds-och riksförsäkringsverken) att studera om medel för förtidspensio- 1988/89:AU12,ner och sjukförsäkring kan användas till rehabilitering och utbildning så attsjuka och skadade kan återgå i arbete. Yrkandet om lön i stället för pension vid arbete pådagcenter tar enligt motionärernas motivering sikte på en ändring i lagen omallmän försäkring som möjliggör koordinering av pension och lön irehabiliteringssyfte. Såväl lagen om allmän försäkring somdagcenterverksamheten faller utanför utskottets vanliga beredningsområde.Utskottet, begränsar sig därför till att konstatera att motsvarande problem medsamordning av lön och pension har aktualiserats av rehabiliteringsberedningennär det gäller anställda i . Mot den angivna bakgrundenär utskottet inte berett att föreslå något initiativ i frågan.Utskottets sammanfattande bedömning av de behandlade folkpartiyrkandena är attdesamma inte påkallar någon åtgärd. föreslår i partimotionen 1988/89:A245åtgärder för att underlätta handikappades tillgång till arbetsmarknaden. Motionärernauttalar att arbetsmarknaden måste bli öppen i ordets egentliga mening för dehandikappade, vilket ställer krav på insatser bl.a. från skolan. Motionärernaunderstryker att skolan bör ha skyldighet att tillsammans med dearbetsvår-dande myndigheterna underlätta övergången från skola till arbetsliv.Vidare framhålls att alla unga handikappade och nyhandikappade bör haalternativ försörjning till förtidspension så länge de deltar i rehabilitering.Motionärerna förespråkar härvidlag införandet av en rehabiliteringslön. Deefterlyser vidare bättre möjligheter för unga att pröva möjliga arbetsområden.Slutligen berörs frågor om lönebidragen och verksamheten vid . Därjämte förordas i kommittémotionen 1988/89: A281 avBörje m.fl. (c) att det görs en samhällsekonomisk studie av effekternaav en arbetsgaranti för handikappade. Motionärerna anger som sin uppfattningatt de samhällsekonomiska effekterna i form av minskat behov av pensioneringoch minskad belastning på sjukförsäkringen genom att alla får arbete ärpositiva. De önskemål som framställs i partimotion tarsärskilt sikte på unga handikappade. Utskottet vill därför hänvisa till attsamarbetet mellan arbetsförmedling och skola ingår i projektet åt ungahandikappade som ett viktigt bidrag för att lösa de av motionärema påtaladeproblemen för unga vid övergången från skola till arbetsliv och för att ökamöjligheterna för unga förtidspensionerade att få arbete. Frågan om förbättraderehabiliteringsinsatser och om ersättning till den enskilde vid rehabiliteringbör enligt utskottets mening anstå till statsmakternas prövning av hithörandefrågor med anledning av rehabiliteringsberedningens förslag. Utskottet är inteberett att på grundval av motionen föreslå att göra några uttalandeni dessa frågor. Till frågorna om lönebidragen och verksamheten vid Samhallåterkommer utskottet i den följande framställningen. När det gäller kravet på samhällsekonomiska studier avhandikappåtgär der hänvisar utskottet till den samhällsekonomiska utvärdering av effekterna av lönebidragen som har gjorts inom nationalekonomiska institutionen vid i och som publicerades . Huvudresultaten av denna studie sammanfattas i det följande avsnittet om lönebidragen. Rehabiliteringsberedningenhar i sitt betänkande också gjort samhällsekono- 1988/89AU12 miska kalkylerbeträffande värdet av rehabiliteringsinsatser i förhållande tillförtidspension. Med hänsyn till det material som redan föreligger och varsresultat kan behöva närmare övervägas är det inte påkallat att föranstalta omnya studier av likartad karaktär. Medhänsyn till det ovan anförda anser utskottet att inte heller de bådacenterpartimotionerna bör föranleda någon åtgärd. Itre motioner begärs en skärpt tillämpning av främjandelagen, dvs. lagen(1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder. De motioner det gäller ärpartimotionen 1988/89:A254 (vpk) samt motionerna 1988/89:A207 av MargaretaPersson m.fl. (s) och 1988/89:A272 av och (bådafp). Ivpk-motionen sägs att det finns en allmän uppfattning om att brister i lagenstillämpningsföreskrifter gör den ohanterlig. De socialdemokratiska motionärernamenar att lagen måste användas mer, annars blir det nödvändigt att tillgripakvotlagstiftning. De båda folkpartimotionärerna anser att arbetsförmedlingensverksamhetsplaner också bör innefatta en redovisning av hur främjandelagenskall användas. Utskottetgav i förra årets arbetsmarknadsbetänkande (AU 1987/88:11 s. 63-64) en utförligbehandling av frågan om främjandelagens tillämpning med anledning av dåföreliggande motioner i ämnet. Utskottet hänvisar till den framställningen ochnoterar att arbetsmarknadsministern i årets budgetproposition (s. 32)understryker att det nuvarande arbetsmarknadsläget bör innebära godamöjligheter att få till stånd en aktiv tillämpning av främjandelagen i syfteatt placera handikappade i fasta anställningar på den öppna arbetsmarknaden.Detta är ett uttalande som utskottet biträder. Utskottet utgår från attsignaler av detta slag från statsmakternas sida också leder till faktiskaresultat i arbetsförmedlingarnas verksamhet. Det rent praktiskatillvägagångssättet i de enskilda fallen måste det dock varaarbetsmarknadsverkets sak att fastställa inom de ramar som ges av främjandelagensjälv men också av den allmänna skyldighet att ägna särskild uppmärksamhet åtåtgärder för att främja anställning åt äldre och åt handikappade arbetstagaresom ålagts verket i regeringens förordning om den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten. Därav följer att utskottet inte anser det behövligt att föreslånågon åtgärd med anledning av de nu behandlade motionerna. 1987/88 Utgift 557 066 000 Reservation 41 022 0001988/89 Anslag 607 083 000 1989/90 Förslag646 324 000 Anslagetfinansierar verksamheten vid arbetsmarknadsinstituten () samtmetodutveckling, forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktaderehabiliteringen. Avanslaget för innevarande budgetår har 4,2 milj. kr. inte ställts till AMSdisposition till följd av tillämpningen av en utgiftsram. I propositionen lämnararbetsmarknadsministern en utförlig redovisning 19 för den konsultverksamhetpå anpassnings- och rehabiliteringsområdet som AMS bedrivit på försök /87. Försöksverksamheten föreslås fortsätta nästa budgetår föratt bl.a. möjliggöra ytteriigare utvärdering av den ekonomiska redovisningenoch effekterna på den reguljära Ami-verksamheten. Idet anslag som föreslås av regeringen för nästa budgetår ingår ett belopp om10,6 milj. kr. för att fortsätta projektet åt unga handikappade. Vänsterpartietkommunisterna begär i partimotionen 1988/89:A254 en anslagsuppräkning med 10milj. i förhållande till regeringens förslag. Beloppet avses föranskaffning av mikrodatorutrustning och för personalutbildning om mikrodatoreri enlighet med vad AMS har föreslagit i sin anslagsframställning. Nästaårs anslag innefattar enligt regeringens förslag en uppräkning med 39,2 milj.kr. Utskottet godtar den utgiftsprioritering som innefattas i denna uppräkning.Med avstyrkande av motionen föreslår utskottet följaktligen att anslaget försupp med det belopp som regeringen har begärt. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning 1987/88 Utgift 3 543 463 000 1988/89 Anslag 3 623 748 0001989/90 Förslag 3 826 282 000 Anslaget bekostararbetshjälpmedel åt handikappade, näringshjälp och lönebidrag. Beräknad ändring1989/90 Föredraganden Arbetshjälpmedelåt handikappade och Näringshjälp Anställning med lönebidrag 157 494 000 + 20 924 000 3 466 254 000 + 181 610 000 3 623 748 000 + 202 534000 Arbetshjälpmedel åthandikappade och näringsl\jälp (Teknikupphandling för funktionshindrade inom arbetslivet)syftar till att ta fram datorbaserade hjälpmedel och arbetsplatsutrustningarför handikappade. Innevarande budgetår disponerar AMS 20 milj. kr. föravancerade datorbaserade hjälpmedel.