bet · GC01FöU14 · 1988-12-31 00:00:00 — Motionernager utskottet anledning att betona hemvärnets betydelse för det svenskatotalförsvaret. De omfattande frivilliga insatser som utförs inom hemvärnet ochfrivilligorganisationerna bidrar till den svenska säkerhetspolitikenstrovärdighet. Hemvärnet har dessutom viktiga krigsuppgifter vars betydelsesannolikt kommer att öka . En önskvärd , modernisering av hemvärnetsutrustning anser utskottet måste övervägas tillsammans och i ett sammanhang medövriga markstridskrafters behov. Detta är en av uppgifterna för den tillsattaförsvarskommittén. Utskottet konstaterar emellertid att en avveckling av deäldre infanteribrigaderna m.m. skapar förutsättningar för att vissahemvärnsförband kan tilldelas modernare materiel. Utskottet erfar vidare attvissa hemvärnsenheter har erhållit kulsprutor, granatgevär,pansarskott och minor. Motionerna FÖ416 och FÖ418 (båda m) bör avslås avriksdagen. Ipartimotion FÖ203, yrkande 5, återkommer med ett tidigareframfört yrkande (FöU 1987/88: 11 s. 45) om att det skall utbildas flerbesättningar för Herculesplanen i syfte att förbättra förutsättningarna attanvända dessa plan för de värnpliktigas resor. Utskottethar inhämtat att det finns 10 besättningar till de 8 Hercules-plan somflygvapnet förfogar över. Antalet besättningar bedöms behöva vara 16 omplanen skall kunna utnyttjas fullt ut. Gränssättande för en ökning avflyguttaget är emellertid inte för få besättningar utan bristenpå tekniker. Enligt vad utskottet har inhämtat är rekryteringslägetbeträffande tekniker gott. Enligt flygvapnets prognoser bör detta leda tillatt det finns tillräckligt många tekniker , varefter flera besättningarkan utbildas ganska snabbt. Enligt utskottets mening finns det för närvarandeinte förutsättningar att i annan takt än som sker utbilda besättningar förHerculesplanen, och bör inte göra något uttalande i frågan. MotionFÖ203 bör avslås såvitt nu är i fråga. Underdenna rubrik behandlar utskottet vad föredragande statsrådet i propositionenhar redovisat om samt motionerna FÖ204, yrkande 5 (m), Fö210,yrkande 12 (mp), FÖ440 (vpk). Föl3 yrkande 10 (fp), och Fö 15, yrkande 6 (vpk).Här behandlas vidare motionerna Fö 11, yrkandena 3 4 (m), och FÖ16, yrkande4 (mp), till den del de innefattar en annan inriktning av än vadpropositionen förordar. Försvarsministerninleder sin redovisning med att erinra om de riksdags beslut som ligger till grund för . Han konstaterar därefter att konsekvenserna av det haveri som inträffade med det första provflygplanet kan komma att inverka på projektets framtid. Den tekniska värderingen av projektet anser han, med reservation för vad som kan ha orsakat have- 38 riet, visar att JAS-projekteti stort kommer att uppnå specificerade pre- 1988/89: FÖU14 standa. 1 dettasammanhang berör han på samma sätt som i tidigare redovisningar vissaförseningar som uppstått med projektet och uppger att tidpunkten för leveransav operativt användbara flygplan kommer att förskjutas. Försvarsministernförutsätter därvid att industrin i samverkan med myndigheterna fortsätter attpröva varje möjlig åtgärd för att förhindra ytterligare förseningar och att sålångt möjligt återta förlorad tid samt att även begränsa ogynnsam inverkan påprojektet av det beklagliga haveriet. Vidsin redovisning av de ekonomiska förutsättningarna för projektet konstaterarförsvarsministern att för de första 30 flygplanen följer dekostnadsramar som förutsattes i grundbeslutet. För delserie två och vissavapensystem kan ännu inte priset fastställas. Kraftiga kostnadsökningar haruppstått för delserie två liksom för delserie tre. Försvarsministern anser attdetta förhållande och det inträffade provflyg-planshaveriet geranledning att närmare studera projektets fortsättning. Han avser därvid attfortlöpande hålla försvarsutskottet orienterat om utvecklingen av projektet. Försvarsministernlämnar också vissa industripolitiska aspekter på projektet och erinrar om deutfästelser som (IG JAS) lämnade i samband med attJAS-kontraktet slöts . Bl.a. utlovades industriell samverkan mellan IGJAS utländska leverantörer och svensk industri. Försvarsministern anmäler attde hittillsvarande resultaten kan anses motsvara förväntningarna. Vänsterpartietkommunisterna föreslår i två partimotioner, Fö 15 och FÖ440, en avveckling avJAS-projektet. Man anser att inte behöver flygstridskrafter av såavancerat slag för att hävda sitt oberoende och att samhället binder storaresurser om projektet fullföljs. Liknandetankegångar förs fram i motionerna FÖ210 och Fö 16 (båda mp). Motionärernaföreslår att stoppas och att man snabbt utreder om gjorda investeringarkan räddas inom billigare projekt eller om JAS Gripen helt skall utgå. Utskottethar i olika sammanhang behandlat och avstyrkt motionsyrkanden om avbrytande avJAS-projektet. Utskottet finner inte skäl till annat ställningstagande i frågaom nu behandlade motionsyrkanden. Det bör i sammanhanget erinras om attregeringen har givit ett uppdrag att senast under maj1989 redovisa konsekvenserna av det inträffade haveriet medprovflygplanet och därvid också närmare klariägga de ekonomiskaförutsättningarna för att gå vidare med projektet. MotionernaFÖI5, yrkande 6 (vpk), Föl6, yrkande 4 (mp) i denna del, FÖ440 (vpk) samtFö210, yrkande 12 (mp), som alla syftar till ett avbrytande av hela projektet,bör därför enligt utskottets mening avslås av . Avpropositionen framgår att särskilda medel har avsatts för att bibe hålla en handlingsfrihet vad avser JAS-projeklets utveckling 39 som krävs för attklariägga om det är möjligt att fortsätta projektet med 1988/89: FöU 14acceptabla villkor. Enligt vad utskottet erfar pågår förhandlingar och IG JAS om delserie två (110 flygplan). Förhandlingarnakommer att pågå och sannolikt även . 1folkpartiets partimotion Fö 13 erinras om de två grundläggande förhållandensom tillmättes stor vikt vid beslut om . Dels angavs nyteknik möjliggöra tillräckliga prestanda också för ett litet plan. Dels gav defyra stora koncernerna som stod bakom IG JAS stor trovärdighet åt sin förmågaatt fullfölja kontraktet. Motionen anger att de säkerhetspolitiska skälen fören svensk flygplansproduktion är starka, men självfallet får detta inte, framhållerde, leda till att staten kommer i underläge i förhandlingarna med industrin.Både industrin och staten måste, understryker motionären, visa ansvar i deförhandlingar som förestår. Detta bör enligt motionärerna vara utgångspunktenvid förnyade förhandlingar med industrin. Utskottetvill i linje med motion Föl3 (fp) erinra om de utgångsvärden och utfästelsersom var aktuella i samband med beslutet om utveckling och anskaffning avflygplanet och vill därvid särskilt framhålla parternas grundläggande ansvar idessa avseenden som en viktig förutsättning för fullföljandet av riksdagensbeslut om . Mot bakgrund av vad utskottet i det föregående anförtbehövs enligt utskottets mening inte något uttalande i frågan, varför yrkande10 i motion Fö 13 (fp) bör avslås. Utskottethar ingen erinran mot redovisningen av i propositionen. Utskottetsställningstagande innebär att utskottet inte kan stödja de båda moderatamotionerna Fö204, yrkande 5, och Föl 1, yrkandena 3 4, i denna del om enambitiösare inriktning av än regeringen förordat, bl. a.innefattande ett ställningstagande till utveckling av en tvåsitsig . Dessamotioner bör därför inte bifallas av . 1detta avsnitt behandlar utskottet vad försvarsministern i propositionen haranfört om ubåtsskyddsåtgärder (s. 51) samt motionerna Fö204, yrkande 3 (m),FÖ210, yrkande 13 (mp), och FÖ423 (m). Här behandlas vidare motionerna Fö8,yrkande 2 (m), Föl 1, yrkandena 3 och 4 (m), samt FÖ16, yrkande 3 (mp), tillden del de innefattar en annan inriktning av ubåtsskyddsåtgärder än vadpropositionen förordar. Försvarsministernuppger att ubåtsskyddsförmågan ökar successivt som följd av fattade beslut och att ansträngningarna för att få ett slut på kränk ningarna skall fortsätta. Fartyg och annan materiel tillförs och förbättras. Dessutom har personalen enligt försvarsministern utvecklat en väsentligt förbättrad förmåga i ubåtsskydd. Återigen konstaterar försvarsministern 40 att satsningen påubåtsskyddsverksamheten och incidentberedskapen in- 1988/89: FöU 14 nebär storapåfrestningar för berörd personal, ökade driftskostnader och slitage påmateriel med följd att andra viktiga verksamhetsområden blir eftersatta. Enligtförsvarsministern måste detta uppmärksammas ytterligare i den fortsattaplaneringen. Försvarsministern konstaterar vidare att den av överbefälhavareninplanerade ubåtsskyddsverksamheten sker i enlighet med inriktningen iriksdagsbeslutet om förstärkning av skyddet mot främmandeundervattensverksamhet (prop. 1987/88:150, FöU 13, rskr. Avslutningsvisanmäler försvarsministern sin avsikt att även fortsättningsvis särskilt följaupp ubåtsskyddsverksamheten. MotionFö8 (m) syftar till upprättande av vad motionärerna kallar en andraubåtsjaktstyrka. 1motion FÖ204 (m) finner motionärerna att de åtgärder som vidtagits motkränkningarna inte varit tillräckliga och att ett skyndsamt upprättande av enandra ubåtsjaktstyrka är av avgörande betydelse för trovärdigheten i vårasträvanden att värna våra gränser. Vilken typ av stridsfartyg som är lämpligmåste snabbt prövas. Imoderaternas partimotion Föll redovisas liknande uppfattningar. 1 denna motionföreslår motionärerna en förlängning av kustkorvettserien och att ny radaranskaffas till ubåtsjaktflygplan. Ävenmotion FÖ423 (m) anmäler ett behov av ytterligare en ubåtsjaktstyrka ochföreslår att denna stationeras till Marinkommando Nord. 1miljöpartiets partimotion FÖ210, yrkande 13, anser motionärerna att ordentligabevakningslinjer mot ubåtar bör tillkomma i skärgården som skydd mot främmandeubåtar. Marinen bör därför tilldelas ytterligare 200 milj. kr. Utskottetvill inledningsvis erinra om att försvarsbeslut lade fastmålen för ubåtsskyddsverksamheten i fred. 1 beslutet betonades att motverkanmot främmande undervattenskränkningar skulle ägnas fortsatt uppmärksamhet.Riksdagen beslutade därefter (prop. 1987/88:150 bil. 8, FöU 1987/88:13, rskr. 386) om förstärkning av ubåtsskyddet, bl.a. forcerades utbyggnadenav den fasta bevakningen av våra viktigaste basområden och av inloppenmot . Vidare innebar beslutet att ytteriigare ett minröjningsfartygskulle anskaffas. Totalt förstärktes de planerade resurserna för ubåtsskyddetmed 700 milj. kr. under den resterande försvarsbeslutsperioden. Utskottetkonstaterar vidare att regeringen givit överbefälhavaren i uppdrag att lämnaförslag om det fredstida ubåtsskyddet som underiag inför nästa försvarsbeslut.Utskottet utgår därvid ifrån att den pariamentariska försvarskommittén kommeratt behandla dessa frågor. Utskottetföreslår med hänvisning till det anförda att lämnar utan erinran vad försvarsministern anfört om ubåtsskyddsåtgärder. Mo tionerna FÖ204, yrkande 3 (m), och FÖ423 (m) bör avslås liksom Fö8, yr kande 2 (m), Föl 1, yrkandena 3 och 4 (m), såvitt nu är i fråga. De i dessa motioner framförda yrkandena rörande ubåtsskyddets utbyggnad har 41 nämligen som förutsättningde resursförstärkningar som utskottet av- 1988/89: FÖU14 styrkte i sambandmed behandlingen av ramfrågorna. Utskottetavstyrker också förslagen i motionerna FÖ210, yrkande 13 (mp), och FÖ16,yrkande 3 i denna del (mp), om extra resurser för att förstärka den fastaubåtsbevakningen i . Vissa frågor rörande anställd personal Föredragande statsrådet 1propositionen behandlar försvarsministern inledningsvis det långsiktiga behovetav anställd personal. Bl.a. redovisar han om att överbefälhavarens syn påpersonallägets utveckling t.o.m. /97 i förhållande tilltidigare planering innebär en minskning av antalet yrkesofficerare budgetåret1996/97 med ca . Denna minskning hänger huvudsakligen samman medatt överbefälhavaren anpassat planeringen för armén till sitt förslag omorganisationsändringar inom denna försvarsgren. 1samband med en redogörelse för vidtagna och planerade åtgärder för attförbättra pilotsituationen konstaterar försvarsministern att det avtal somvåren 1986 slöts mellan och personalorganisationernaom löne- och anställningsvillkor för flygförarna liksom andra redovisadeåtgärder uppenbarligen givit positiva resultat. Försvarsministern pekar vidarepå att såsom anmäldes i anslutning till försvarsbeslutet försvaretsforskningsanstalt har fått i uppdrag att närmare kartlägga orsakerna tillavgångsbenägenheten bland den anställda personalen inom försvarsmakten. Hanpåminner också om att reservofficerssystemen översetts och att statensarbetsgivarverk har påbörjat förhandlingar med arbetstagarorganisationerna isyfte att åstadkomma en överenskommelse om vilka villkor som skall tillämpasför personal som kommer att bli berörd av eventuella förändringar iförsvarsmaktens organisation. Utskottethar i olika sammanhang behandlat frågan om de ökande avgångarna bland denflygande personalen vid flygvapnet (prop. 1984/85:100 bil. 6 och skr.1984/85:148, FöU 1984/85:9, prop. 1985/86:100 bil. 6 och skr. 1985/86:156, FöU1985/86:9, prop. 1986/87:100 bil. 6, FöU 5, rskr. 143 och prop. 1987/88:100bil. 6, FöUl 1, rskr. Utskottet ser i likhet med försvarsministern medtillfredsställelse att avgångarna bland den flygande personalen har kunnatstävjas genom tillämpningen av det avtal som slöts mellan statensarbetsgivarverk och personalorganisationerna (pilotavtalet) och andra vidtagnaåtgärder. Utskottethar inte heller i övrigt något att erinra mot vad föredragande statsrådet har anfört om den anställda personalen. Beträffande den av överbefälhavaren utifrån överväganden rörande arméns organisation av det framtida behovet av yrkesofficerare vill utskot- 42 tet erinra om att dennaorganisationsfråga är under över- 1988/89: FöU 14 vägandenav försvarskommitté. Utskottetövergår att i detta sammanhang behandla några motioner från den allmännamotionstiden FÖ4I3 (fp), FÖ420 (fp), FÖ429 (s) och FÖ442 (m) som tar uppolika personalfrågor till behandling. Imotion FÖ413 (fp) lägger motionärerna fram förslagom användning av något äldreofTicerare för hemvärnsutbildning och andra uppgifter inom resp. kommun.Motionärerna konstaterar att hemvärnet har behov av utbildare ochutbildningsförbanden av en större grupp yngre officerare till förbandensvärnpliktsutbildning. Enligt motionen skulle dessa behov kunna kombineras omman kunde finna former för att stimulera officerare kring och en bit över 50 åratt i huvudsak verka inom en viss kommun och där ta ansvar för utbildningeninom hemvärnet. Kostnaderna för dessa officerare borde, anför motionärerna,finansieras i särskild ordning varigenom det skulle skapas utrymme förrekrytering av fler yngre officerare vid utbildningsmyndigheterna. I den månofficerare på detta sätt knyts till en kommun skapas en bonuseffekt genommöjligheten att utnyttja vederbö-randes kapacitet också som samtalspartner ifrågor som gäller operativa bedömningar samt fördelning mellan civil ochmilitär krigsorganisation av kommunernas resurser. Utskottetbedömer förslaget som en möjlig väg att tillgodose angelägna personalbehov inomtotalförsvaret. Det kan i sammanhanget erinras om att överbefälhavaren i FU88har framfört tanken på att det i varje kommun skall finnas en militär chef sombl.a. härtill uppgift att samverka med kommunledningen och i fred öva denna samverkan.Det i motionen framförda förslaget kan ses som stöd för kommunerna i dettaarbete och bör bedömas i ljuset av den fortsatta behandlingen avöverbefälhavarens förslag. Frågan bör enligt utskottets mening också föras ini bilden vid FK 88:s arbete med personalfrågorna inom försvarsmakten. MotionFÖ413 (fp) bör i avvaktan på ytterligare överväganden i frågan i olika sammanhanginte bifallas av . MotionFÖ420 aktualiserar en tidigare av framförd synpunkt att det ärviktigt med samlevnadsundervisning i den militära befdlsutbild-ningen (FöU1985/86:9 s. 8, FöU 1986/87:11 s. 66 och FöU 1987/88:11 s. 39). Utskottetkonstaterar liksom vid tidigare behandling av yrkanden av denna innebörd attkönsrollsfrågor och därmed sammanhängande attityder och värderingar ingår iden ledarskapsutbildning som är ett led i befälsutbildningen. Motion FÖ420(fp) får därmed anses tillgodosedd och bör avslås av . 1motion FÖ429 (s) riktas kritik mot ersättningssystemet jÖr jörbandslä-kare.Motionären hävdaratt förbandsläkaren får ersättning avförbandet i form av lön och patientavgift (/patient) och frånförsäkringskassan enligt försäkringskassetaxan. Utskonethar inhämtat att i motionen avsedda läkare anställs på heltids- eller deltidstjänster mot avtalsenlig lön. Med tjänsterna är förenade medi cinsk ledningsverksamhet, flyg- och navalmedicin, värnpliktigas hälso- och sjukvård, rådgivning till förbandschef, utbildning i hälso- och sjuk- 43 vård, medverkan imobiliserings- och krigsförberedelsearbete samt in- 1988/89: FöU 14skrivningsverksamhet. Läkaren har inte rätt att inom ramen för sin tjänstutnyttjas för den anställda personalens hälso- och sjukvård. Är han uppförd påav upprättad förteckning kan myndigheten dock träffa avtalmed läkaren enligt 4 § förordningen om sjukvård m. m. i statlig anställning(1984: 1013). Ett sådant avtal innebär bl.a. att arbetstagarna får anlitaläkaren utanför dennes tjänst vid myndigheten och att myndigheten betalarpatientavgiften direkt till läkaren. Avdet anförda framgår att förbandsläkare under sin tjänstgöringstid äger uppbäraendast avtalad lön. Uppgiften att enligt avtal ombesörja också de anställdashälso- och sjukvård skall fullgöras utöver den med tjänsten förbundnatjänstgöringstiden. Det i motionen beskrivna förhållandet strider sålunda motgällande föreskrifter. Utskottet utgår från att en oriktig tillämpning avgällande bestämmelser kommer att påtalas i vederbörlig ordning. börinte göra något uttalande i frågan. MotionFÖ442 (m) innehåller ett tidigare framfört yrkande om slopande av .samordningav ATP och reservpension. senast behandlade ett motionsförslag om bl. a. slopandet avifrågavarande samordning (FöU 1987/88:11 s. 40) räknade utskottet med attfrågan möjligen skulle bli behandlad i en då pågående översyn avreservofficerssystemet även om den primärt skulle avgöras genom förhandlingarmellan arbetsmarknadens parter. Resultatet av denna översyn har numeraredovisats för regeringen (Ds 1989:15). Utredningsmannen bedömer att dennasamordningsfråga faller utom ramen för översynen. Utskottet vill ånyo hänvisatill att frågan om samordning av reservpension och ATP är av den art att denbör regleras genom förhandlingar mellan berörda parter. Utskottet vill dock idetta sammanhang erinra om att regeringen genom förordningen (1988:722) omengångsbelopp som svarar mot en-gångspension fr.o.m. låtiträkna upp engångsbeloppen till aktuell prisnivå och gjort dem värdebeständigagenom anknytning till utgående pensioner. Vissa frågor rörande värnpliktig personal Underdenna rubrik behandlar utskottet vad föredragande statsrådet i propositionenhar anfört om värnpliktig personal (s. 56) jämte motionerna Fö7, yrkande 1 (c),Föl 1, yrkande 2 (m), Föl3, yrkandena 7 och 9 (fp), FÖ203, yrkandena 3 och 4(c), FÖ207, yrkande 4 (fp), Fö410 (m), Fö414 (s), FÖ425 (fp), FÖ43I, yrkandena1 och 2 (vpk, c, mp), FÖ433 (s), FÖ434 (s), FÖ435 (s) och FÖ437 (c). 1988/89: FöU 14 Beträffandemarinens utbildning.ssystem erinrar försvarsministern om att principer för ettnytt utbildningssystem för marinen redovisades för i samband med1987 års försvarsbeslut och att vad föredragande statsrådet därvid anfördelämnades utan erinran av . Avpropositionens redogörelse framgår att förberedelserna för införandet av detnya systemet därefter har fortsatt. Försvarsministern förordar att ett nyttutbildningssystem för flottan införs i enlighet med av godtagnariktlinjer och ett av överbefälhavaren framlagt preciserat förslag. Förslagetinnebär att vissa ändringar måste göras i värnpliktslagen (1941:967). Det nyasystemet medför att grundutbildningstiden för värnpliktiga i flottan förlängsmed för vissa värnpliktskategorier 85 . minskasskyldigheten att fullgöra repetitionsutbildning från fem till tvåkrigsförbandsövningar. Dessutom sänks det högsta dagantalet för varjekrigsförbandsövning för meniga och gruppbefäl. Försvarsministernuppger vidare att den bestämmelse i värnpliktslagen som medger en förlängningav krigsförbandsövningarna för vissa värnpliktiga intebehöver tillämpas inomramen fördet nya utbildningssystemet vid flottan och därför kan upphävas. Propositionensförslag till lag om ändring av värnpliktslagen (1941:967) fogas som bilaga(bilaga 1) till detta betänkande. Försvarsministernredogör därefter för ett förslag från överbefälhavaren om försök med förkortadgrundutbildning av värnpliktiga. Försvarsministernerinrar därvid bl. a. om att frågan om arméns utbildningssystem skallbehandlas av försvarskommittén. Han förordar dock att i avvaktan på nästa försvarsbeslutförsök med förkortad grundutbildning får genomföras inom armén och marinenunder budgetåren 1989/ 90 1990/91. För en mycket begränsad del avslutasförsöken dock tidigast vid utgången av augusti . Han anger vidare att devärnpliktiga som deltar i försöken skall efter fullgjord grundutbildningkrigsplaceras i försvarsområdesförband. Av försvarsministerns redogörelseframgår att försöken inom armén föreslås omfatta värnpliktiga som enligtnuvarande planer främst är avsedda att grundutbildas och ingå i krigsförbandsom skall avvecklas eller omorganiseras. Enligtdet förslag till lag om försök med förkortad grundutbildning somförsvarsministern redovisar framgår att försöken får omfatta högst 5500 värnpliktiga vid armén och högst 500 värnpliktiga vid marinen. Försökenomfattar inte befälsuttagna värnpliktiga och innebär, med vissa smärreundantag, en grundutbildningstid . Försvarsministern anser vidareatt det bör ankomma på regeringen att ange de närmare villkoren förförsöksverksamheten. Propositionensförslag till lag om försök med förkortad grundutbildning för värnpliktiga fogassom bilaga (bilaga 2) till detta betänkande. Propositionensredogörelse för vissa värnpliktsfrågor behandlar därefter värnpliktsfönnåncr. Försvarsministern erinrar inledningsvis om fjolårets budgetproposition där han angav att kontantförmånerna till värnpliktiga hade höjts i en takt som avsevärt översteg den allmänna 45 Hankonstaterar därefter att förra årets beskrivning 1988/89: FöU 14 harstyrkts av en undersökning redovisad av överbefälhavaren . /90 beräknar försvarsministern utrymmet för höjning av devärnpliktigas förmåner till ca 35 milj. kr. De förordade förbättringarna avförmånerna gäller höjningav dagersättningen med . höjningav den behovsprövade familjepenningens maximibelopp för hustru med . Dessaredovisade förbättringar beräknar försvarsministern till ca 25 milj. kr. Detresterande utrymmet bör enligt försvarsministern avsättas för att finansieraökade kostnader för bostadsbidrag till följd av hyreshöjningar m. m. Deföreslagna förbättringarna av värnpliktsförmånerna föreslås genomföras den 1juli 1989. Denföreslagna höjningen av familjepenningen kräver ändring av familjebidragslagen(19'78:520). Propositionens förslag till lagändring fogas som bilaga (bilaga 3)till detta betänkande. Beträffandemarinens utbildningssystem som såsom framgår av redogörelsen i detföregående enligt propositionen avses införas vid flottan föreslårmotionärerna i motion Fö 13 (fp) att hos regeringen begär ett samlatförslag för hela marinen. Genomförandet av principbeslut bör därförenligt motionärerna anstå. Utskottethar inhämtat att det är regeringens avsikt att det nya utbildningssystemetskall införas /92 för både kustartilleriet och flottan. Överbefälhavarenkommer därför att överlämna ett förslag till regeringen avseendekustartilleriet. Båda systemen avses alltså införas i ett sammanhang. mening tillgodoses den önskade samordningen genom planeradeåtgärder, och bör därför avslå motion Föl3, yrkande 9 (fp). Utskottetanser sålunda att bör anta det framlagda förslaget till lag omändring i värnpliktslagen. Itvå partimotioner, Föl3 och FÖ207, betonar betydelsen av attförsöken med förkortad grundutbildning av värnpliktiga kan genomföras enligtöverbefälhavarens förslag.