bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — De för en fortsatt diskussion om förhållandetmellan den tänkta partiledaröverläggningen och arbetet i . Därvidunderstryks det tidigare ställningstagandet att partiledarna bör informerasinnan kommittén slutför arbetet med det delbetänkande som skulle avlämnas föredet instundande . KU 1988/89:30 Bilagedel C Statsministern och justitieministerndiskuterar tidpunkten för information De konstaterar att en sådan informationbör lämnas senast vid ett redan bestämt möte . Denna dag publicerar tidningen sin förstaartikel om . får statssekreterarenHeckscher kännedom om justitieministerns brev och om att det inte ärdiariefört. Justitieministern överlämnar en kopia av brevet till somlåter registrera och hemligstämpla handlingen. blir justitieministern informeradav rikspolischefen om att har stoppats vid en tullkontroll iHelsingborg, att tullen har hittat avlyssningsutrustning hos och attKarlsson är misstänkt för varusmuggling. Även statssekreterare informeras om händelsen. Haninformerar i sin tur statsministern per telefon till om detta och omatt det finns ett brev som justitieministern har skrivit åt . begär två olika journalister att få ta del avbrevet. Rättschefen beslutar att inte lämna ut handlingen med stödav 2 kap 1 § sekretesslagen (s. k.utrikessekretess). Frågan om sekretess begärs hänskjuten tilljustitieministern. Hon befann sig den dagen i Miinchen. återkommer statsministern från ochinformeras av statssekreteraren . informerar justitieministern deborgerliga partiledarna. Ett nytt partiledarmöte, medstatsministern närvarande, äger rum . tar statsministern del avjustitieministerns brev åt . Justitieministern beslutar efter gemensam beredning medstatsrådsberedningen och att brevet skall lämnas ut. 6juni KU 1988/89:30 Bilagedel C Justitieministern informerar ledningen förvänsterpartiet kommunisterna. informerar riksåklagarenoch rikspolischefen gemensamt justitieministern om läget i mordutredningen. Desäger att de diskuterat igenom situationen och beslutat att utfärdaen gemensam kommuniké. De upplyser vidare om att arbetet med att kontrolleraEbbe uppgifter pågår och om att de fortfarande bedömer hans teori somintressant. Justitieministern förklarar att hon avseratt lämna sin avskedsansökan till statsministern. Statsministern beviljarsenare hennes avskedsansökan. Upplysningar och kommentarer till vissa särskiltaktualiserade frågor 1 arbete med granskningen avärendet har vissa frågor särskilt tagits upp. I anledning av dessa frågorlämnas i det följande vissa upplysningar och kommentarer. 1 Har haft kontakter med isaken ? Från sida har under den aktuella periodenförekommit några enstaka kontakter med . Dessa har inte gällermordutredningen. namn har inte nämnts vid dessa kontakter. 2 Sakens förhållande titt vissa utredningar har haft sitt förlopp under en tiddå den parlamentariska kommissionen med anledning av mordet på sitt arbete. Detsamma gäller för . Den parlamentariska kommissionens huvuduppgift har varitatt värdera och dra slutsatser av det material som juristkommissionen tagitfram och att lägga fram de förslag för framtiden som materialet kan föranleda.Den parlamentariska kommissionens rapport lades fram (SOU1988:18). Av direktiven till dessa båda kommissioner framgår att kommissionsarbetettagit sikte på brottsutredningen för tiden fram till . Denparlamentariska kommissionen har dock enligt sina direktiv haft frihet attbehandla ämnet från ett vidare perspektiv vad gäller bl. a. de sakligafrågorna. Frågan om förhållandet till har belysts iredogörelsen för händelseförloppet. 3 Sakens förgreningar åt andra håll? Påståenden har kastats fram att ha förgreningar åt olika håll i samhället. Bl.a. har det påståtts attEbbe haft anknytning till en särskild och hemlig"säkerhetspolis" inom det socialdemokratiska partiet. Någon sådanorganisation existerar inte. KU1988/89:30 Bilagedel C 4 tillgång till sekretesskyddat material Frågan har ställts om man inom haft skälatt reagera med anledning av antaganden eller uppgifter om att del av sekretesskyddat material rörande förundersökningen från någon inompolisen. Rikspolischefen var informerad om verksamhetlångt före någon i . Justitieministern hade försäkrat sig omatt även förundersökningsledaren skulle få sådan kunskap. Hon ochrikspolischefen var också ense om att rikspolischefen hade ansvaret för hurEbbe uppgifter fördes in i utredningen. Bestämmelserna om sekretess äruppbyggda så att de ger utrymme för att under en förundersökning i vissasituationer lämna ut uppgifter till enskild person. Det har inte funnitsanledning att inom före riksåklagarens samtal medjustitieministern anta annat än att sekretessbestämmelsernatillämpats korrekt. Justitieministerns brev till gäller hansplanerade resa till . Inom har frågorrests som rör vad som gäller för en svensk polis när han skall fullgöra uppdragi ett främmande land. Om en svensk polis skall verka i tjänsten i någotutomnordiskt land måste han få tillstånd till detta från interpolsektionen vidrikspolisstyrelsen. Bestämmelser härom finns i föreskrifter somrikspolisstyrelsen har utfärdat. Däremot är det inte alltid så att det behövs någotsärskilt tillstånd från myndighet i det land där den svenska polisen skallutföra sitt uppdrag. T. ex. kan ett förhör med en person som medverkarfrivilligt och som genomförs vid en svensk utlandsmyndighet ske utan attformellt tillstånd ges. Hänsyn måste naturligtvis tas till nationelllagstiftning som kan ställa krav på ett sådant tillstånd. Det bör dockpoängteras att om sådant förhör genomförs, kontaktas ändå regelmässigt statenifråga som ett led i "comity between nations". Om förhöret avser enför brott misstänkt person eller tvångsåtgärder är påkallade, är detnödvändigt med ett formellt tillstånd. De rent praktiska detaljerna kring en utrikes tjänsteresaför en polis ombesörjs via interpolsektionen. UD kopplas ofta bara in t. ex. dåkonventioner kräver att framställningar skall vidarebefordras på diplomatiskväg eller då problem uppstår eller kan förutses. Om det gäller åtgärder som skall vidtas i annat nordisktland, sker kontakterna direkt via berörda polismyndigheter. Detta betyder attvarken interpolisektionen eller UD blir inkopplade annat än i undantagsfall. Kring detta brev, daterat , har ställtsvissa frågor av bl. a. konstitutionell natur. Brevet bör med hänsyn till omständigheterna vid desstillkomst inte betraktas som annat än ett rekommendations- ellerintroduktionsbrev. Att ett statsråd i tjänsten utfärdar ett rekommendations-eller introduktionsbrev för en enskild person möter i sig inte något formellthinder. Ett sådant brev kan dock som varje annan åtgärd i ett statsrådstjänsteutövning bli föremål för en konstitutionell granskning där åtgärdenslämplighet behandlas. Emellertid ger brevet uttryck för bl. a. att på justitieministerns vägnar ("on my behalf"). Det var fel avjustitieministern att underteckna ett brev som var avfattat på det sättet. KU1988/89:30 Bilagedel C När det gäller frågan om diarieföringen av brevet ijustitiedepartementet är det närmast, vid sidan av de allmänna regler fördiarieföring som finns i sekretesslagen, rutinerna för diarieföring idepartementet som är av intresse. Inom departementet har utfärdats ingåenderiktlinjer på området. Riktlinjerna tar i första hand sikte på handlingar somkommer in till departementet. De ger därför bara i förhållandevis begränsadutsträckning direkt vägledning för diarieföringen av handlingar som upprättatsinom departementet. I de allra flesta fall råder det dock inte någon tvekan omatt inom departementet upprättade handlingar skall diarieföras. För det mestaär ju en upprättad handling knuten till något visst ärende i departementet. Det nu aktuella brevet borde ha diarieförts utan dröjsmål.Att så inte skedde berodde på obetänksamhet. Bilageförteckning KU 1988/89:30 Bilagedel C Bilaga 1 Regeringsuppdrag tilljustitiekanslern Bilaga 2 Justitieministerns brev åt Bilaga 3 Departementsprotokoll med beslut omatt lämna ut brevet Bilaga 5 Den parlamentariska kommissionensdirektiv Bilaga 7 Regeringsuppdrag åt riksåklagaren Bilaga 8 Regeringsuppdrag åtrikspolisstyrelsen Bilaga 9 Regeringsbeslut om organisationen av utredningen avmordet på statsminister Bilaga 10 Riksåklagarensoch rikspolischefens gemensamma uttalande REGERINGSBESLUT KU 1988/89:30 Box 2308 Underbilaga 1 103 17 Rikspolischefen har begärt attjustitiekanslern utreder omständigheterna kring att en polisman vid inresa tillSverige i gripits vid tullkontroll. Ärendet harsamband med viss verksamhet som bokförläggare har bedrivittillsammans med polisen i syfte att klarlägga förhållandena kring mordet påstatsminister . Regeringen uppdrar åt justitiekanslern att utredaomständigheterna kring och, i förekommande fall, andramyndigheters handlande i samband med verksamhet. Uppdragetomfattar inte sådan granskning av statsrådens tjänsteutövning som avses i 12kap. 1 § regeringsformen. TheMinister of 33 , Telephone: 763 47 28 To the relevant British Authority is a Swedish book publisher with aprevious career in journalism, politics and central government. On my behalf hehandles certain very delicate fact-finding missions in connection with themurder of the late Prime Minister . On my authority, has contacted you throughinofficial channels to try and confirm some information regarding thebackground to the murder. We believe your Service possesses such information. As is not only an old personal friend but alsohas experience in this field, I can guarantee that he will handle anyinformation given to him according to your instructions as regards confidentialityetc. He will also be able and authorized to answer any of yourquestions in this case. I amgrateful for all help you can give to . KU1988/89:30 Bilagedel C Bilaga B 1 Underbilaga 2 Utdrag KU 1988/89:30 BilagedelC DEPARTEMENTSPROTOKOLL 88-2024 Bilaga Bl o ,, j. Underbilaga 3 Fråga om utlämnande av allmän handling Frågahar uppkommit om utlämnande av bifogade handling (dnr 88-2024), som inomjustitiedepartementet har bedömts vara hemlig enligt 2 kap. 1 §sekretesslagen (1980:100). Justitiedepartementet- som finner att det inte föreligger skäl att hemlighålla handlingen -beslutar att den får lämnas ut. Beslutet har fattats av statsrådet . KU1988/89:30 Bilagedel C Bilaga B 1 Underbilaga 4 Tillsättande av en juristkommission med anledning avmordet på statsminister Mordet på statsminister den 28 februari 1986aktualiserar frågor om hur våldsdåd av detta slag skall förebyggas i ettsamhälle av vår typ och om hur samhällets beredskap för att hantera sådanahändelser bör vara utformad, om de ändå inträffar. Till underiag förstatsmakternas bedömning av dessa frågor bör en granskning ske av hur berördamyndigheter och andra samhällsorgan utfört sina uppgifter. Regeringen beslutar därför att tillkalla enjuristkommission. Kommissionen skall bestå av justitieombudsmannen , ordförande, hovrättspresidenten och ordföranden . Kommissionens uppgift är att genomföra nämnda granskning.Kommissionen bör till en början studera hur säkerhetsskyddet för statsråd ochandra offentliga personer, liksom den nuvarande organisationen för attförebygga terrorism och liknande angrepp, har fungerat i praktiken. Enväsentlig del av uppdraget består vidare i att undersöka de frågor som berörtde centrala samhällsfunktionerna efter mordet och att därviduppmärksamma bl. a. rutinerna för beredskap och säkerhetsskydd. Sambands- ochinformationsfrågorna i det sammanhanget bör även studeras. En annan viktig delav uppdraget är att granska brottsutredningen. Kommissionen bör i övrigt ha stor frihet när det gällergranskningsarbetets närmare inriktning och uppläggning. Resultatet avkommissionens arbete bör så långt möjligt redovisas öppet. Chefen för justitiedepartementetbeslutar om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åtkommissionen. Kostnaderna skall belasta andra huvudtitelns kommittéanslag. Fortsatt granskningsarbete med anledning av mordet på OlofPalme Beslut vid regeringssammanträde1987-03-19. Chefen för , statsrådet anför. Jag föreslår att en parlamentariskt sammansatt kommissiontillkallas för att genomföra den fortsatta granskning som bör ske med anledningav mordet på statsminister . Huvuduppgiften för kommissionen bör varaatt dra slutsatser av det material som den nu arbetande juristkommissionen inomkort kommer att presentera samt att lägga fram de förslag som kan föranledasdärav. Regeringen beslöt att tillkalla enjuristkommission med anledning av mordet på statsminister den 28februari 1986. I beslutet konstaterades att mordet aktualiserar frågor om hurvåldsdåd av detta slag skall förebyggas i ett samhälle av vår typ och om hursamhällets beredskap för att hantera sådana händelser bör vara utformad, om deändå inträffar. Till underlag för statsmakternas bedömning av dessa frågorborde en granskning ske av hur berörda myndigheter och andra samhällsorganutfört sina uppgifter. Angående kommissionens uppgifter uttalades följande. Kommissionen bör till en början studera hursäkerhetsskyddet för statsråd och andra offentliga personer, liksom dennuvarande organisationen för att förebygga terrorism och liknande angrepp, harfungerat i praktiken. En väsentlig del av uppdraget består vidare i att undersökade frågor som berört de centrala samhällsfunktionerna eftermordet och att därvid uppmärksamma bl.a. rutinerna för beredskap ochsäkerhetsskydd. Sambands- och informationsfrågorna i det sammanhanget bör ävenstuderas. En annan viktig del av uppdraget är att granska brottsutredningen. KU1988/89:30 Bilagedel C Bilaga B 1 Underbilaga 5 Juristkommissionensarbete m. m. Enligtvad jag har inhämtat har kommissionens arbete numera fortskridit så långt attden kommer att presentera resultat av sin granskning i en förstaetapp. Denna är avsedd att omfatta den del av uppdraget som rör frågor omsäkerhetsskydd, den nuvarande organisationen för att förebygga terrorism ochliknande angrepp samt de centrala samhällsfunktionerna. Vidare kommer eningående belysning att ges av bl. a. polisarbetet fram eftermordet. andra etapp avser kommissionen att redovisa resultatet av sin granskning avbrottsutredningen för tiden fram till , ett datum somkommissionen valt som slutpunkt för sin granskning med hänsyn till att vissaorganisatoriska beslut beträffande förundersökningen då meddelades avregeringen. Detbör här anmärkas att en granskning av vissa frågor med anknytning till brottsutredningenhar inletts även av konstitutionsutskott. KU 1988/89:30 Bilagedel C BilagaB 1 Underbilaga 5 En parlamentariskkommission bör tillkallas Redannär juristkommissionen tillkaHades stod det klart att en fortsatt granskningborde ske under parlamentarisk medverkan. Jag bedömer tidpunkten vara lämpligför att nu ta upp denna fråga. Enhuvuduppgift för det fortsatta arbetet bör vara att värdera och dra slutsatserav det material som kommissionen tar fram och att lägga fram de förslag förframtiden som materialet kan föranleda. En lämplig form för arbetet är enligtmin mening en parlamentariskt sammansatt kommission, och jag förordar alltsåatt en sådan kommission tillkallas. Deöverväganden som i enlighet med det förut anförda bör ankomma på den nyakommissionen torde få följa två huvudlinjer. Den ena avser de frågor omsäkerhetsskydd och andra förebyggande åtgärder samt beredskap som mordet ochhändelserna kring detta har aktualiserat. Den andra gäller de olika principieHafrågor rörande bl. a. ansvarsförhållandena mellan berörda myndigheter sommordet och brottsutredningen har gett upphov till. Det bör ankomma påkommissionen att själv bestämma om en samlad redovisning av uppdraget bör skeeller om detta bör redovisas i etapper. Kommissionenbör också själv avgöra i vad mån de ställningstaganden för framtiden som denkommer fram till bör ta sig uttryck i utarbetade förslag angående t. ex.organisation och lagstiftning eller stanna vid förslag till fortsatta meraspecialinriktade undersökningar enligt riktlinjer som kommissionen i så fallbör föreslå. Jag vill förutskicka att vissa av de frågor som juristkommissionentar upp kan vara av den arten att de antingen redan är åtgärdade eller ocksåbör åtgärdas . Det är min avsikt att hålla den parlamentariskakommissionen underrättad om de bedömningar som kommer att göras i dettahänseende. 1vad jag redan har sagt ligger att det material som juristkommissionen kommeratt presentera bildar en naturlig utgångspunkt för arbetet. Som nämnts beräknasen första rapport från denna kommission föreligga och dessslutredovisning vara klar . nen böräven arbete har avslutats stå till den parlamentariska KU1988/89:30 kommissionens förfogande för det fall den skulle finna detändamålsenligt att Bilagedel C uppdra eventuella kompletterandeundersökningar åt juristkommissionen. Den parlamentariska kommissionens uppdrag bör inte varabegränsat till Underbilaga 5 de frågor som jag förut har berört, utan den börha frihet att behandla ämnet även från andra infallsvinklar. Mordet på OlofPalme saknar motsvarighet i vår moderna historia och har inneburitpåfrestningar för vårt samhälle. Det har berört medborgarna, myndigheterna,rättsapparaten, massmedierna och åtskilliga andra grupper och organ. Vi behöverfå perspektiv på det inträffade. Det är en fördel om kommissionen söker belysade långsiktiga återverkningarna för ett öppet och demokratiskt samhälle somvårt av ett händelseförlopp av det slag som vi har upplevt. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för - att tillkallaen kommission - med ställning av kommitté enligt kommittéförordningen(1976:119) - med högst åtta ledamöter och med uppdrag att genomföra ettfortsatt granskningsarbete med anledning av mordet på - att utse en avledamöterna att vara ordförande samt - att besluta omsakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt kommissionen. Vidarehemställer jag att regeringen beslutar - attkostnaderna skall belasta andra huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. KU 1988/89:30 Bilagedel C BilagaB 1 Underbilaga 6 översyn av säkerhetspolisen Dir. 1987:41 Beslut vid regeringssammanträde Chefenför , statsrådet anför. Jagföreslår att en parlamentariskt sammansatt kommitté tillkallas för att se överden svenska säkerhetspolisen. Huvuduppgiften skall vara att se efter i vad månförändringar behöver göras för att säkerhetspolisens inriktning ochorganisation skall bli rätt avvägda med hänsyn till dagens krav. Särskiltviktigt är att kommittén lägger fram förslag som är ägnade att stärkaverksamhetens demokratiska förankring. Iuppdraget ingår också att förutsättningslöst pröva vilket system vi bör ha förkontroll av medborgerlig pålitlighet hos personer som innehar eller avsestillträda säkerhetskänsliga befattningar (s. k. personalkontroll). Termensäkerhetspolis är inte något officiellt begrepp, men den har sedan lång tidtillbaka i allmänt språkbruk använts som beteckning för den särskildapoHsverksamhet som syftar till att hindra och uppdaga brott mot riketssäkerhet. Ianslutning till att polisväsendet förstatligades lades ansvaret försäkerhetspolisen på . Verksamheten har där organiserats inomen särskild avdelning, avdelningen för säkerhetsfrågor (RPS/Säk). RPS/Säkleds under styrelse och rikspolischefen av enavdelningschef. Till skillnad från vad som med vissa undantag gäller för denöppna polisverksamheten står all säkerhetspolisens verksamhet, således ävendess regionala organisation, under direkt ledning av . Någramera allmänna överväganden rörande säkerhetspolisens inriktning ochorganisation gjordes inte i samband med polisväsendets förstatligande. Dennadel av polisverksamheten har också varit undantagen från den ingående översynav det svenska polisväsendet som har pågått under det senastedecenniet genom polisutredning och polisberedning och somavslutats med de reformer som genomförts . Detta betyder emellertid inte att säkerhetspolisensverksamhet har bedrivits i oförändrade former eller att den har varitundantagen från granskning och insyn. Till en början gäller sålunda att olikainträffade händelser har föranlett mer eller mindre långtgående översyner. Idetta avseende kan främst hänvisas till de båda stora spionaffärerna efterandra världskriget. (jfr den parlamentariska nämndensbetänkande SOU 1968:4 Handläggningen av säkerhetsfrågor) och Bergling-affären(jfr särskilda juristkommissions betänkanden Ds Ju 1979:18 och 1980:2Fallet ). Flera av de författningar som har betydelse för verksamhetenhar undergått väsentliga förändringar. Åtskilliga interna organisationsöversynerhar dessutom genomförts och en successiv utveckling har skett i fråga ominriktning och arbetsmetoder. Till detta kommer att säkerhetspolisens verksamhet, som avnaturliga skäl till stor del måste bedrivas under sekretess, fortlöpande harstått under granskning av flera olika samhällsorgan. Av särskild betydelse ärden insyn som utövas av parlamentariska sammansattastyrelse. Säkerhetspolisens verksamhet har vidare vid åtskilliga tillfällengranskats av justitieutskott, ombudsmän ochjustitiekanslern. Dessutom lämnas regelbundet rapporter om verksamheten tillchefen för . KU1988/89:30 Bilagedel C Bilaga B 1 Underbilaga 6 En allmän översyn bör äga rum Det ligger i sakens natur att vissa mera grundläggandefrågor rörande verksamheten endast i mindre utsträckning har kunnat tas uppinom ramen för de partiella översyner och det fortlöpande granskningsarbete somjag i all korthet har berört. års juristkommission uttalade också, efter attha genomfört sin granskning med anledning av spioneriverksamhet, attorganisationen borde bli föremål för en förutsättningslösutvärdering (Ds Ju 1980:2 s. 36, jfr även Ju U 198.3/84:22 s. 7). Inte minst från effektivitetssynpunkt är det numera enuttalad målsättning att all statlig verksamhet från tid till annan blir föremålför en allmän översyn och omprövning med avseende på inriktning ochorganisation. En sådan målsättning måste ha särskilt stark giltighet för ettorgan som säkerhetspolisen med hänsyn till dess utomordentligt stora betydelseför totalförsvaret. Till detta kommer att säkerhetspolisens uppgifter i frågaom terrorismbe-kätnpningen starkt har ökat i betydelse . Enöversyn framstår som motiverad också mot bakgrund av det särskilt starkaintresse av demokratisk förankring som följer av den aktuella verksamhetensspeciella karaktär. Jag anser att tiden nu är mogen för en översyn avsäkerhetspolisen. Översynen bör anförtros åt en parlamentariskt sammansattkommitté. Huvuduppgifterna för kommittén bör vara att bedöma omsäkerhetspolisens inriktning och organisation är rätt avvägda eller omförändringar bör ske. Därvid bör kommittén särskilt se efter vilka möjlighetersom finns att stärka verksamhetens demokratiska förankring. Jag skall i detföljande närmare beröra vad översynsarbetet enligt min mening främst bör tasikte på i dessa hänseenden. Ytterligare en huvudfråga, som har beröringspunktermed.både säkerhetspolisens inriktning och dess organisation, gäller systemetför personalkontroll, en fråga som jag behandlar i ett särskilt avsnitt i detföljande. KU1988/89:30 Bilagedel C Bilaga B 1 Underbilaga 6 De yttre ramar som gäller för säkerhetspolisens verksamhetkan beskrivas på olika sätt beroende på syftet med redovisningen. Dels styrsverksamheten av olika författningsbestämmelser, bl. a. polislagen (1984:387)och förordningen (1984:731) med instruktion för . Delsbestäms inriktningen av de funktioner som traditionellt brukar inbegripas isäkerhetstjänsten, främst säkerhetsskyddstjänst ochsäkerhetsunderrättelsetjänst (kontraspionage). Terrorismbekämpningen hartillkommit som en mycket viktig ny funktion. Det bör ankomma på kommittén att bedöma i vad mån de ramarsom gäller för verksamheten ur rättslig och funktionell synvinkel är lämpligaoch motsvarar dagens behov. Här möter åtskilliga avvägningsfrågor som behöverbelysas och närmare analyseras för att verksamheten skall få denstabilitet som är önskvärd.