bet · GC01SfU16 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89: sa; 16 133/3, Vissa socialförsäkringsfrågor SfU 16 Proposition 1988/89:111 Regeringen() har i proposition 1988/89:111 om utlandssvenskarnasavgifter vid sjukvård i , m.m. föreslagit att anta ipropositionen framlagda förslag till 1. lagom ändring i lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 3. lag om ändring i lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 4. lag om ändring i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring, 5. lag om ändring i lagen(1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. Lagförslagenåterfinns i bilaga 1 till betänkandet. Vidarehar beretts tillfälle att ta del av vad som i propositionen anförtsom tjänstemannabeslut i vissa ärenden enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring. Proposition 1988/89:112 Regeringen() har i propositioii 1988/89:112 med förslag till ny lagom ersättning till smittbärare föreslagit att anta i propositionenframlagda förslag till 1. lag om ersättning tillsmittbärare, 2. lag om ändring istudiestödslagen (1973:349), 3. lag om ändring i lagen(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, 4. lag om ändring i lagen(1989:000) om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 5. lagom ändring i lagen(1989:000) om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 6. lag om ändring i lagen(1988:1468) om ändring i semesterlagen (1977:480), 7. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), I 1988/89. 8. lag om ändring i lagen(1988:1530) om ändring i kommunalskatte- 1988/89:SfU16 lagen (1928:370), 9. lag om ändring i lagen(1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i . Lagförslagenåterfinns i bilaga 2 till betänkandet. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /89 1988/89:Sf201av och (båda s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omarbetsgivarens "vetorätt" och om en översyn av reglerna fördelpension. 1988/89:SG14av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utlandsboende pensionärers sjukvårdskostnadervid besök i . 1988/89;S028av m. (c) vari yrkas 3. attriksdagen beslutar hos regeringen begära en översyn av reglerna om delpension för egenföretagare. 1988/89:S036av m. fl. (m) vari yrkas 2.att beslutar att för nytillkommande ersättningsnivån i delpensioneringenfr.o.m. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:Fi214. 1988/89;Sf349av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om ändrad utformning av lagen omdelpensionsförsäkring i syfte att underlätta politiskt arbete. 1988/89:Sf404av m. (fp) vari yrkas 4. attriksdagen hos regeringen begär en ändring i 3 kap. 5 § lagen om allmän försäkring enligt vad som i motionen anförts. Motioner väckta med anledning av proposition 1988/89:111 l988/89:Sf24av m.fl. (vpk) vari yrkas att hos regeringen begärförslag om att studerande med högre vilande SGl räknat jämfört medstudietids-SGI efter ansökan skall få aktivera en vilande SGI fr. o. m. denfemtonde dagen av sjukfallet under sommarferier. l988/89:Sf25av m.fl. (m) vari yrkas att hos regeringen begärförslag till särskilda avgiftsregler för utlandssvenska pensionärers sjukvårdi i enlighet med vad i motionen anförts. 1988/89:Sf26 av . (fp) vari yrkas 1988/89:SfU16 1. att avslårproposition 1988/89:111 i den del som avser utlandssvenskarnas avgifter vidsjukvård i , 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om en total översyn avsocialförsäkringssystemet. Motioner väckta med anledning av proposition 1988/89:112 1988/89:Sf27av m.fl. (m) vari yrkas att hos regeringen begärförslag som syftar till att även de fasta kostnaderna ersätts för egenföretagaresom hindras från att förvärvsarbeta på grund av smittskyddsbestämmelserna. 1988/89:Sf28av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar att ettgarantibelopp skall finnas som ersättningsform till smittbärare, 2. att beslutar att allamed frivillig sjukförsäkring också skall kunna tillerkännas smittbärarpenning. Utskottet Proposition 1988/89:111 Utlandssvenskarnasavgifter för sjukvård i 1I kap. 3 § lagen om allmän försäkring (AFL) föreskrivs att försäkrad enligtdenna lag är dels svenska medborgare, dels personer som utan att vara svenskamedborgare är bosatta i riket. En försäkrad som lämnar skallfortfarande anses vara bosatt i riket, om utlandsvistelsen är avsedd att varalängst . Vidare anges att, om regeringen inte föreskriver annat, den somav en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete förarbetsgivarens räkning skall anses bosatt i riket under hela utsändningstidenäven om denna är avsedd att vara längre än . Detta gäller ävenmedföljande make samt barn som inte fyllt . 12 kap. AFL regleras den allmänna försäkringens sjukvårdsförmåner. 1 kapitlets 8§ anges att om en försäkrad som inte är bosatt i har erhållit sådanvård som avses i 3 5 §§, dvs. tandvård, sjukhusvård, läkarvård eller annansjukvårdande behandling, utges sjukvårdsersättning endast om vårdbehovet haruppkommit under vistelse i . Iandra fall än som avses i 2 kap. 8 § AFL har en utlandssvensk således inte rätttill sjukvårdsförmåner enligt AFL. Enligt en rekommendation frånLandstingsförbundet kan de dock i vissa fall erhålla sjukhusvård mot en avgiftav . per dag i sitt tidigare hemlandsting. Någon motsvaranderekommendation avseende öppen vård och tandvård finns inte. Ipropositionen anges att nuvarande regler är svåröverskådliga och i många fallhar kommit att uppfattas som orättvisa. Föredragande statsrådet anför att detinte är adekvat att utge förmåner från den svenska sjukförsäkringen förpersoner som inte är bosatta i och för vilka Han anför vidare att det saknas sociala skäl /89:SfU 16 attgenerellt ge svenska medborgare bosatta utomlands vård i på den svenskaförsäkringens bekostnad. Dessutom kan medborgare i vissa andra länder göraanspråk på sjukvårdsförmåner enligt svensk lagstiftning. Mot denna bakgrundföreslås att utlandssvenskamas rätt till sjukvårdsförmåner vid vistelse iSverige inte längre skall regleras i AFL utan gmndas på en överenskommelsemellan staten och sjukvårdshuvudmännen. Tillpropositionen har fogats en överenskommelse som harträifats mellan företrädare för regeringen och Landstingsförbundet.Överenskommelsen, som avser förmåner för svenska medborgare som är bosattautomlands och som inte enligt 1 kap. 3 § AFL eller enligt socialkonvention medfrämmande makt skall anses bosatta i , innebär i huvudsak följande. Huvudmännenåtar sig att utanför den allmänna försäkringens ram ge utlandssvenskar, sominte har sina sjukvårdskostnader i täckta på annat sätt, vård påvillkor som skall intas i en rekommendation från tillsjukvårdshuvudmännen. Rekommendationen skall i allt väsentligt överensstämma medett förslag som har bifogats överenskommelsen och gälla fr.o.m. den I juli1989. Enligt den nya ordningen skall för akut öppen sjukvård tillämpas sammapatientavgift som för inomlänspatienter, högst . För akut sluten vård skall avgiften motsvara det högstasjukpenningavdraget för sjukpenningförsäkrade, dvs. Dessaavgifter gäller under förutsättning att vården söks inom det landsting därvårdbehovet uppkommer. Vid vårdbehov som uppkommit utomlands eller som inte ärav akut slag skall patientavgiften vid öppen vård normalt vara sex gångerinomlänspatientens avgift och vid sluten sådan vård, om vården söks inom dettidigare hemlandstinget, normalt tio gånger det högsta sjukpenningavdraget försjukpenningförsäkrade. Ävenutlandssvenskarnas tandvårdsavgifter regleras genom överenskommelsen. Vid akuttandvård skall patientavgiften motsvara den avgift som gäller för försäkradepatienter och vid annan tandvård den som gäller för oförsäkrade. Frånovanstående regler görs undantag för vissa personer, nämligen för medföljandesvenska familjemedlemmar till den som omfattas av utsändningsregel isocialförsäkringskonvention, för svensk missionär eller präst som är anställd iett utvecklingsland och för personer som är anställda på volontärvillkor ellermotsvarande för biståndsarbete i utvecklingsland genom enskild svenskorganisation eller folkrörelse. Dessa personer har rätt till sjukvård mot sammaavgift som gäller för inomlänspatienter om vården söks inom denlandstingskommun där personen i fråga var kyrkobok-förd vid utflyttningen frånSverige. Imotion Sf26 riktar m. fl. kritik mot regeringens förslag tilländrade regler om utlandssvenskarnas sjukvårdsförmåner. Motionärerna anser början att det kan uppfattas som en trygghetsmässig försämring att enlagreglerad förmån ersätts av en avtalsgmndad. Vidare saknas entydigadefinitioner av en rad använda begrepp. De ifrågasätter även avgränsningen avde grupper som enligt avtalet skall särbehandlas, t.ex. präster, missionärer ochvolontärer. Det är enligt motionärema dessutom /89:SfU16 svårt att få enuppfattning om hur avgiftsförändringarna kommer att slå, och de framhåller attkontakter och utbyte mellan ländema inte får försvåras genomsjukvårdsavgiftema. De begär därför i yrkande 1 att det nu föreliggandeförslaget avslås och att regeringen skall återkomma med ett mer genomarbetatförslag om utlandssvenskamas sjukvårdsavgifter. m.fl. anser i motion Sf25 att svenska pensionärer som är bosatta iutlandet och inte omfattas av utländska försäkringar eller av konventioner börerhålla sjukvård i på samma villkor som en här bosatt pensionär.Motionärerna framhåller att pensionärerna i regel under sin aktiva tid harbetalat sjukförsäkringsavgifter och landstingsskatt som skall bidra tillsjukvårdskostnaderna även . Pensionärer som bosätter sigutomlands i samband med pensioneringen har i allmänhet ingen möjlighet atterhålla sjukförsäkring på privat väg. Till detta kommer att svenska pensioner inyare dubbelbeskattningsavtal beskattas i med full statlig skatt samt10 procents kommunal- och landstingsskatt. Motionärerna begär att regeringenåterkommer med förslag om pensionärernas rätt till sådana sjukvårdsförmåner.Även anser i motion SG14 a v nämnda skäl att utlandsboendepensionärer bör få sjukvård i på samma villkor som pensionärer bosattahär, och hon begär ett tillkännagivande härom. Utskottetdelar statsrådets uppfattning att utlandssvenskarnas sjukvårdsförmåner ifortsättningen bör regleras genom en överenskommelse mellan regeringen ochsjukvårdshuvudmännen. Utformningen av den träffade överenskommelsen bör enligtutskottet inte medföra några nämnvärda tillämpningsproblem. I motion Sf26 harifrågasatts avgränsningen av den grupp (missionärer, volontärer m. somenligt avtalet i vissa fall skall erlägga lägre vårdavgifter. Utskottet har förnärvarande ingen erinran mot avgränsningen av denna gmpp men vill erinra om attriksförsäkringsverket har i uppdrag att kartlägga möjligheterna att förbättrahemvändande volontärers och andra gmppers sociala skydd. Uppdraget skallredovisas till regeringen . Enutökning av utlandssvenska pensionärers sjukvårdsförmåner i i enlighetmed vad som föreslås i motionerna Sf25 och SOM måste enligt utskottets meninginnebära ökade kostnader för sjukförsäkringen eller statsbudgeten. Utskottet ärdärför inte berett förorda att svenska pensionärer som är bosatta utomlandsskall erhålla sjukvård i på samma villkor som en pensionär bosatt iriket. Meddet anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag att utlandssvenskarnassjukvårdsförmåner i inte längre skall regleras i AFL utan genom enöverenskommelse med sjukvårdshuvudmännen. Lagtekniskt bör detta emellertidkomma till uttryck genom en ändring av 2 kap. 8 § AFL, av vilken bör framgå attersättning enligt 2 kap. AFL inte utges för annan försäkrad än den som ärbosatt i riket. Utskottet godtar vidare att utlandssvenskarnassjukvårdsförmåner i huvudsak får den omfattning som framgår av propositionen.Eftersom en utlandssvensk fortfarande skall ha rätt till förmåner i vissa fallenligt lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m., föreslårutskottet i förtydligande syfte en förändring i denna lags 8§. Utskottet avstyrker således bifall till motioner- 1988/89:SfU 16 na Sf26yrkande 1, Sf25 och SOM. Beräkningav sjukpenning för vissa studerande Enstuderande som uppbär studiestöd får vid sjukdom behålla sittstudiestöd. Enligt3 kap. 5 § tredje stycket 1 AFL får den sjukpenninggmndande inkomsten intesänkas under tid då den försäkrade bedriver studier för vilka han uppbärstudiehjälp, studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd enligtstudiestödslagen, studiestöd enligt lagen om särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa eller bidrag enligt förordningen om utbildningsbidrag för doktorander.Sjukpenning får dock inte utges på grundval av denna SGl(vilande SGI). 1 5 § Ijärde stycket föreskrivs däremot att en försäkrad somavses i tredje stycket 1 skall vid sjukdom få sinsjukpenning beräknad på gmndval av enbart den inkomst av eget arbete som denförsäkrade kan antas få , s.k. studietids-SGI. Vid sjukdom undersommarferier kan sjukpenning fr.o.m. den femtonde sjukdagen i stället utges pågrundval av den vilande SGl-n om denna SGl är högre. Den vilande SGI-naktiveras även när studietiden är avslutad eller när ett definitivtstudieavbrott görs. Ipropositionen föreslås att sjukpenning (och tillfällig föräldrapenning) förstuderande med studiestöd av administrativa skäl skall timberäknas för helasjukperioden och inte endast . 1 konsekvens härmedskall möjligheten att under sommarferier aktivera en vilande SGl slopas fördenna kategori. Däremot bör den vilande SGl-n aktiveras för en försäkradstuderande som blir sjuk och därför under sommarferierna inte kan uppbäraföräldrapenning eller som är arbetslös och inte kan stå tillarbetsmarknadens förfogande på grund av sjukdom, eftersom sjukpenningen i dessafall alltid skall kalenderdagbe-räknas. LarsWerner m.fl. påpekar i motion Sf24 att vissa studerande kommer att få sämresjukersättning genom förslaget. Det gäller t.ex. studerande som under ferietidväljer ett arbete som är bra ur praktiksynpunkt men som ger lägre inkomst.Motionärerna begär därför att regeringen skall återkomma med förslag om att enstuderande med högre vilande SGI räknat jämfört med studietids-SGIefter ansökan skall få aktivera den vilande SGl-n fr. o. m. den femtonde dagenav sjukfallet. Utskottetkonstaterar att de föreslagna reglerna medför att en studerande undersommarferierna kommer att få sjukpenning motsvarande i huvudsak av sittfaktiska inkomstbortfall. Utskottet är inte berett förorda att högresjukersättning skall utgå i de fall motionärerna avser, och utskottet avstyrkerdärför bifall till motion Sf24. Imotion Sf404 yrkande 4 begär m. fl. sådan ändring i 3 kap. 5 §AFL att även den som inte uppbär studiestöd utan själv finansierar sinastudier skall ha rätt att ha sin sjukpenninggmndande inkomst vilande. Utskottetkonstaterar aU reglerna om vilande SGI och studietids-SGI 1988/89:SfU16 byggerpå rätten för en studerande att under sjukdom behålla sitt studiestöd.Utskottet är därför inte berett att tillstyrka ett frångående av kravet på attden studerande skall uppbära angivet studiestöd. Utskottet konstaterardessutom, liksom vid behandlingen av motsvarande yrkande i betänkande SfU1987/88:20, att även den som enbart uppbär bidragsdelen av de olikastödformerna har rätt att behålla sin sjukpenninggrundande inkomst understudietiden. Utskottet vill vidare erinra om att enligt riksförsäkringsverketskungörelse (RFFS 1981:5) om sjukpenninggmndande inkomst den som är ledig frånsin anställning för studier inom det egna yrkesområdet eller i annat fall förhögst bedriver studier inom det egna yrkesområdet skall ha kvar sin SGl.Om vederbörande inte uppbär studiestöd gäller i dessa fall ingen begränsning avrätten att erhålla sjukpenning enligt denna SGl. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall till motion Sf404 yrkande 4. Rätttill delpension fömtsätter att den försäkrade i princip under en ramtid av ettår före delpensioneringen skall ha förvärvsarbetat i minst femmånader. 1 propositionen föreslås den anpassningen till i budgetpropositionenföreslagna nya regler inom arbetslöshetsförsäkringen att den försäkrade underramtiden skall ha arbetat minst fördelade . Utskottetnoterar att beslutat om motsvarande ändring i lagenom arbetslöshetsförsäkring och tillstyrker propositionen i denna del. Utskottetbehandlar i detta sammanhang även de motioner om delpensionsförsäkringen somväckts under den allmänna motionstiden. 1motion S036 yrkande 2 begär m. fl. att kompensationsnivån inomdelpensionsförsäkringen fr.o.m. sänks till förnytillkommande delpensionstagare. De därigenom frigjorda medlen bör enligtmotionärerna överföras till statsbudgeten. Delpensionsförsäkringenför arbetstagare trädde i kraft . Delpensionsnivån bestämdes vidreformens införande till av den försäkrades pensionsunderlag men sänktesfr.o.m. år av pensionsunderiaget. När kompensationsnivån fr.o.m.den 1 juli 1987 skulle återställas till den ursprungliga nivån, avpensionsunderlaget, uttryckte utskottet sin tillfredsställelse med att dettakunde ske (se SfU 1986/87:13). Utskottet påpekade bl.a. att antaletdelpensionstagare hade mer än halverats sedan kompensationsgraden sänktes den 1januari 1981 och att minskningen av antalet delpensionstagare främst hänfördesig till personer med lägre inkomster. Medhänsyn inte minst till de effekter en sänkning av kompensationsnivån tidigarefått anser utskottet att nivån även fortsättningsvis bör vara . Utskottetavstyrker därför bifall till motion S036 yrkande 2. m.fl.begär i motion S028 yrkande 3 en översyn av reglerna för delpensionför egenföretagare. Motionärerna anser att en 1988/89:SfU16 lantbrukare skallkunna erhålla delpension vid en arbetstidsminskning av samma omfattning somgäller för löntagare eller i vart fall om lantbrukaren minskar sin arbetstidoch sin inkomst genom att slopa en produktionsgren, exempelvis endjurbesättning. En lantbrukare kan nämligen ha svårt att minska sinarbetsinsats med så mycket som hälften. Motionärerna anser vidare att ett annatinkomstbegrepp bör tillämpas för lantbrukare, och de tar därvid upp denavvecklingsersättning som en lantbrukare kan få när han lägger ned sinmjölkproduktion. Enligt motionärerna är möjligheterna små för lantbrukaren attfå delpension utan avdrag för avvecklingsersättningen eftersom man inte tarhänsyn till att avvecklingsersättningen också skall ersätta de fasta kostnaderlantbrukaren har i form av bl. a. räntor och avbetalningar påjordbruksfastigheten. Somvillkor för delpension gäller för anställda att arbetstiden måste minskas medminst medan egna företagare måste minska sin arbetstid medi genomsnitt minst hälften. Arbetstiden skall för såväl anställda som egnaföretagare efter arbetstidsminskningen uppgå till i genomsnitt minst 17 timmaroch högst . Pensionsunderlagetutgör för en anställd skillnaden mellan hans genomsnittliga förvärvsinkomstföre arbetstidsminskningen och den förvärvsinkomst som han kan antas ha tillsvidare efter arbetstidsminskningen. För egna företagare är pensionsunderlaget iregel hälften av den genomsnittliga förvärvsinkomsten förearbetstidsminskningen. Inkomsten före arbetstidsminskningen beräknasschablonmässigt för samtliga försäkrade med ledning av de tre högsta av de femsenaste årens pensionspoäng. Överstiger den förvärvsinkomst som egenföretagarenefter arbetstidsminskningen kan antas tills vidare ha hälften av den tidigareinkomsten, minskas pensionsunderlaget med hänsyn härtill. Fråganom en översyn av reglerna om delpension till egenföretagare i samma syfte somavses i motion S028 behandlades av utskottet under föregående (se SfU1987/88:25). Beträffande kravet på arbetstidsminskningen hänvisade utskottetdärvid till att pensionsberedningen i sitt betänkande (SOU 1986:47)Deltidspension, översyn med förslag till ändringar i delpensioneringen, hadeframhållit att försäkringskassorna hade betydande svårigheter vid bedömningenav arbetstidsminskningen för en egenföretagare. Beredningen föreslog därför attnuvarande regler om arbetstidsförkortning för egenföretagare tills vidare bordekvarstå. Enligt beredningen kunde det inte komma i fråga att införa särreglerom arbetstidsminskningen för en viss grupp egenföretagare som lantbrukare. Vadhärefter gällde frågan om ett annat inkomstbegrepp för lantbrukare idelpensionshänseende anförde utskottet, med särskild betoning på systemet medavvecklingsersättning till mjölkproducenter, i huvudsak följande. Avvecklingsersättningenbeskattas som inkomst av jordbruksfastighet. Den kommer därvid att ingå som enav flera poster i bokföringen av jordbruksfastigheten. Förvärvsinkomsten för enlantbrukare som erhåller avvecklingsersättning kommer därför enligt utskottetsmening att bli beroende av bl.a. i vilken omfattning denne har kvar fastakostnader som hänför sig till den tidigare mjölkproduktionen. att riksförsäkringsverketnoga följer tillämpningen av ifrågavarande regler, 1988/89:SfU16 ansåg inteatt det fanns skäl att förorda ett särskilt inkomstbegrepp för lantbrukare idelpensionshänseende. Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrker bifall till motion S028yrkande 3. Imotion S049 framhåller att reglerna om delpension medför att möjligheternatill kommunalt förtroendeuppdrag är starkt begränsade, såväl genom villkoretatt en bisyssla skall ha utförts varaktigt före arbetstidsminskningen som genomberäkningen av inkomstminskningen. Motionären begär ett tillkännagivande omändring i lagen i syfte att underlätta politiskt arbete. Vidbedömning av rätten till delpension kan under vissa förutsättningar bortsesfrån en bisyssla. Härvid gäller att den försäkrade skall ha utfört bisysslanvaraktigt före arbetstidsminskningen. Arbetstiden för bisysslan får högst uppgåtill i genomsnitt och får ej utökas inför ellerefter arbetstidsminskningen. Vidare skall inkomsten för bisysslan understiga enoch en halv gånger det basbelopp som gäller för året. Tiden för bisysslan skalldock inräknas i den längsta arbetstid om som gäller somvillkor för rätt till delpension. Somtidigare angivits utgör pensionsunderiaget för en anställd skillnaden mellanhans genomsnittliga förvärvsinkomst före arbetstidsminskningen och denförvärvsinkomst som han efter arbetstidsminskningen kan antas ha tills vidare.För den som fått sin rätt till delpension bedömd med bortseende från enbisyssla skall inkomsten från bisysslan inte beaktas vid fastställande avpensionsunderiaget. Utskotteterinrar om att uppdragstagare fr.o.m. i delpensionshänseendejämställs med anställda. Härigenom har möjligheterna att få delpension ökat fören person med politiska eller fackliga uppdrag. Till grund för lagändringen lågpensionsberedningens tidigare nämnda betänkande SOU 1986:47. Beredningen, somifrågasatte behovet av bisyssleregler, hade avvisat tanken på att införasärregler för uppdragstagare med politiska och fackliga förtroendeuppdrag (s.108). Utskottet konstaterar vidare att delpensionen i princip skall ersätta65% av delpensionärens inkomstbortfall. Med beaktande härav är utskottet inteberett förorda en ändring av bisysslereglerna så att inkomster genom politiskauppdrag skall särbehandlas, och utskottet avstyrker bifall till motion S049. 1motion Sf20l begär och ett tillkännagivandetill regeringen om arbetsgivarens "vetorätt" och om en översyn avreglerna för deltidspension. Motionärerna påpekar att en arbetstagare somönskar få delpension inte har någon lagfäst rätt att få övergå tilldeltidsarbete. Det finns enligt motionärerna uppgifter om att arbetsgivarevägrat anställda deltidspension med motiveringar som varit svåra att förstå. Isådana situationer borde det vara möjligt för arbetstagaren att i särskildinstans kunna få prövad skäligheten i en sådan vägran. Motionärerna anservidare att en utvärdering av delpensionssystemet bör ske utifrån dessaaspekter. Utskottetbehandlade frågan om rätten till deltidsarbete i sitt betänkande SfU1987/88:25. Utskottet hänvisade därvid till att pensionsberedning-