bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Vilkamotiv låg bakom invandrarverkets beslut att dessa barn skulle utvisas urSverige? I det här fallet var den ena pojken . Hans bror var under 15år. Det ärendet behandlades inte. Man skilde således två bröder åt. Jag vet attdessa pojkar nu har fått ett beslut från regeringen som innebär att de fårstanna här. gjorde emellertid en annan bedömning. Vilka motivlåg bakom beslutet? : Alla barn som kom före den 1 januari1988 och vilkas ärenden fanns hos invandrarverket som grundärende eller somöverklagandeärende har fått stanna i enlighet med den praxisen. När det gällerbarn från kom det ett regeringsbeslut , som av minamedarbetare på Iransektionen ansågs vara praxisbildande när det rör sig om15-åringar. Det var på grundval av detta som man då fattade ett eller tvåbeslut. Mycket mer hann man inte innan beslutet om den ändrade praxisen kom. I övrigt har det tagit hos polisen. Jag har förutsagt att det var hänförligt till det sätt som organisationen och arbetettidigare var uppbyggt på. Jag tycker också att det har varit mycket beklagligt.En av de stora fördelarnavi vinner med den nya organisafionen är att vi får bort dessa 325 överlämnade vi ett antal Iranärendentill regeringen /89:KU30 för att få praxisutslag. Vi fick aldrig någotsvar på de frågorna under det Bilaga B 13 gångna året. diskuterar vi medregeringen igen, och vi kommer att överlämna ett antal nya ärenden, rörandebarn som har rest in , för att få praxisbildande beslut. : Enligt de uppgifter som vi har fått härskulle emellertid de barn som har kommit före omfattas avden s.k. amnestin. : Ja, det är ingen tvekan om det. Demåste dock ha sökt asyl före . : Jag har redogjort för hur många avde ensamma barnen har det - i . Vad har invandrarverket gjort för attförbättra situationen för de ensamma barnen? : Ett stort antal av dessa barn vistaspå kommunala grupphem. Det är resp. kommun som ansvarar för dem. Några avbarnen finns på de tre fyra grupphem som vi själva driver i anslutning tillförläggningar. Där har vi försökt se till att vi har så bra personal sommöjligt och att den tar så väl hand om dessa barn som möjligt. Det råder ingentvekan om att detta är en mycket svår och besvärlig situation. Jag är denförsta att beklaga att beslutet i ärendena har dragit ut . : Om vi tar det här konkreta fallet, vadhar ni gjort för dessa barn? Du sade tidigare att ni också deltar i detkommunala mottagandet av asylsökande. Det har brustit mycket när det gällerberedningen att ta emot dessa barn. Det tycker jag är uppenbart med tanke påhur de har haft det. Jag vet dock inte vem det ankommer på. När det gäller polissidan beslutade man i att manskulle tvångsrekrytera poliser som skulle handha asylärenden. De som handhardessa utredningar förlorar nämligen . på att utredaasylsökningar jämfört med om de skulle patrullera på gatan. Det har gjort har haft svårigheter att rekrytera poliser till dessa uppgifter. Det kanväl inte heller vara lämpligt att tvångsrekrytera poliser på det här viset.Många av dem har också utrett dessa barns ansökningar. : Jag tror inte att jag har sagt att videltar i det kommunala mottagandet. Det måste vara en missuppfattning. Det härgrupphemmet drivs av , och är ansvarig fördet. : Har inte invandrarverket ändå ett ansvarför att de asylsökande som kommer till behandlas på ett humant sätt? , men vi litar på att kommunerna tarett gott ansvar för asylsökande som vistas i kommunen precis som de tar ettgott ansvar för övriga medborgare inom kommunen och att de socialamyndigheterna håller ett extra vakande öga på de kommunala grupphemmen. : I detta fall gäller det den placeringde har fått av kommunen. Det gäller också polisens hantering, att man har fåttvänta så på den första utredningen. Vidare gäller det invandrarverketsbeslut om attutvisa två av barnen. Jag tycker därför att det är många olika instanser 1988/89: KU30 som sammantaget har försvårat för dessa barn. : Jo, men vi på invandrarverket måstefaktiskt syssla med det som är vår uppgift. Att driva kommunala grupphem iGöteborg är faktiskt en uppgift för . : Ja, det motsätter jag mig inte. Jagtycker ändock att invandrarverket skulle ha ett ansvar att se till att deensamma barnen får en så bra behandling som möjligt i när de kommerhit, så att man åtminstone tar vissa initiativ och följer upp hur behandlingengår fill. : Ja, vi har regelbundna kontakter ochdiskussioner med bl.a. om hur detta skall gå till. Tillsammansmed håller vi på med att arbeta fram gemensamma råd förkommunerna. : Jag skulle vilja gå över fill ochställa några frågor när det gäller de palestinska flykfingarna. Ni sadetidigare att ni har haft mycket litet att göra med terroristbestämmelser ochbedömningar när det gäller terrorister. När man får ett ärende som gällerpalestinska asylsökande, lämnar man således inte automatiskt över ärendet tillsäpo för en bedömning? : I samtliga ärenden gör vi så att om detfinns någonting i det enskilda ärendet som verkar misstänkt inhämtar vi ettyttrande från i det fallet. : När det gäller palestinska asylsökande,går ni då automatiskt och förhör er hos säkerhetspolisen? : Vi gör alltid en individuell bedömning avvarje ärende och tar reda på om det finns något i ärendet som mofiverar att viinhämtar ett yttrande från . : Utgör de som tillhör Arafatfalangen ensäkerhetsrisk enligt svensk bedömning? : Nej, inte enbart på grund av att de tillhörArafatfalangen. : Anser ni att de palestinier som harklara PLO-sympatier och som utvisas till löper någon risk att råka illaut när de kommer till ? : Nej, inte enbart på grund av att de ärPLO-sympafisörer. Men i många enskilda fall kan det finnas omständigheter somgör att vi kommer fram till bedömningen att en viss person löper denna risk.Det finns en klar praxis från regeringen om att enbart PLO-sympatier intemedför rätt för människor att stanna i . : Jag undrar varför man från svensk sidautvisar människor till via , så att de syriska myndigheterna fårsköta den sista delen av utvisningen. : har, såvitt jag vet, aldrigfattat ett beslut som innebär verkställighet via . Regeringen har däremotgjort det i ett Men det har alltså bara varit fråga om ett parundantagsfall. 1988/89:KU30 Men det är regeringen och inte invandrarverketsom har fattat dessa beslut. : Jag skulle vilja att ni fråninvandrarverket kommenterar de uppgifter som har funnits i pressen omdatoriseringen inom invandrarverket. Enligt dessa uppgifter har sekretessbelagdahandlingar varit lätt åtkomliga. Detta gäller handlingar både påarbetsmarknadsdepartementet och inom polisen. Det har alltså funnits kopplingarmed öppen linje, och man har inte ens kunnat kontrollera vem söm har varit inneoch tittat på handlingarna. : För det första är det inte fråga omnågra handlingar. Datasystemet är ett diariesystem där det finns namn påpersoner, beslut och uppgifter om enligt vilken paragraf beslut har fattats.Det finns alltså inga texter i systemet. För det andra har det varken från ellerfrån datainspektionen hävdats att några obehöriga har sett dessa uppgifter.Däremot har det hävdats att det har funnits en risk för detta, vilket ändå ären viss skillnad. Det har talats om att det inte har funnits tillräckligkontroll över vilka av medarbetarna på invandrarverket som har gjort en visstransaktion. Det är ju inte bara invandrarverket som har långahandläggningstider. Inspektionen från datainspektionen gjordes förraåret, och beslutet kom . Och vi har arbetat med attförbättra datasäkerheten och kommit en bra bit på väg när det gäller att setill att varje enskild eller grupp av enskilda som arbetar på samma terminalhar egna kodord och siffor. På det sättet kan vi direkt avläsa vem som harvarit inne i systemet. Vi har också kommit överens med datainspektionen om attkryptering av linjer mellan förläggningar och resp. DAFA centralt iStockholm och skall ske. RPS har haft en terminal där man har kunnat se litet fleruppgifter än vad datainspektionen anser att man skall kunna se. Vi kommer nuatt ta fram en beskuren bild, som den kallas, där RPS får de uppgifter manbehöver och ingenting mer. fanns det en terminal välinlåst på där man också kunde läsa i dettaregister. Men den terminalen är borttagen. : Jag vill ställa en sista fråga somgäller uppgiften att ni på invandrarverket egentligen inte hade följt upp någrautvisningsärenden, förutom när det gäller Welins lista. Vi fick uppgiften attsamtliga utvisningsärenden som gällde de palestinier som utvisades förra vårenhade följts upp. Men det har alltså inte invandrarverket gjort? : Nej, det rörde sig om några ärenden somregeringen hade fattat beslut om, inte invandrarverket, bl.a. de fall somverkställdes via , som vi tidigare talade om, då departementet gjorde enuppföljning. : Men invandrarverket har alltså inte varitinblandat i denna uppföljning? : Nej, inte i dessa ärenden. BertUFiskesjö: Det har i olika länder förts en diskussion om flyktingfill- 1988/89:KU30, strömningen, och det finns ju konvenfioner i vilka det reglerasvad som skall Bilaga B 13 gälla för mottagandet. Har ni märkt en tendenstill att andra länder inte tillämpar förstalandsprincipen korrekt? : Jag är inte säker på att jag riktigtuppfattade frågan. Menar att andra länder inte skulle tillämpaförstalandsprincipen genom att inte ta emot personer som vi i villskicka tillbaka? : Ställs ni inför sådana fall där det ärganska uppenbart att flyktingarnas första anhalt varit ett annat land men attde har slussats vidare till t.ex. ? : Möjligen har vi i något enstaka fall haften misstanke om att man från ett annat lands sida har hjälpt flyktingarna attkomma vidare till , men det har alltså bara varit fråga om någotundantagsfall. : Det skrevs i pressen en del om att detsker smuggling av flyktingar i organiserade former via . Har ni någraerfarenheter på detta område? : Vi är medvetna om att det förekommeren sådan organiserad verksamhet. skedde det från t.ex. . : Hur reagerar ni i sådana fall? : När dessa personer väl befinner sig iSverige får vi i vanlig ordning utreda de enskilda fallen och granska skälen. BertU Fiskesjö: Det faktum att vederbörande har blivitinsmugglad anser ni alltså inte stå i relation till den s.k.förstalandsprincipen? : Om vi skall kunna skicka tillbaka eninsmugglad person till ett annat land är det fråga om att gentemotdet andra landet kunna bevisa att denna person har rest genom detta land. Detkan vi normalt inte göra med de personer som har smugglats in i . Detfinns inte någon möjlighet för oss att återsända dem till något tredje land. Vifår då göra en vanlig prövning av deras skäl för att ta reda på huruvida de kanskickas tillbaka till hemlandet. BenU Fiskesjö: Ni anser således inte att de båda saker somjag har tagit upp och som har relaterats till varandra utgör något problem? Detfinns alltså en positiv vilja i samtliga europeiska länder att tillämpaförstalandsprincipen? : Det tror jag kanske är att dra detnågot långt. BertU Fiskesjö: Förlåt, jag hörde inte, det är litetdåliga mottagningsförhållanden här i huset. : Vi kanske är avlyssnade. Jag sade att jagtror att du hårdrog svaret. BertU Fiskesjö: Det finns alltså problem? : Det görs olika bedömningar i olikaländer, och det är bl.a. om detta som det med jämna mellanrum skeröverläggningar inom olika europeiskaorgan för att man om möjligt skall hitta gemensamma ståndpunk- 1988/89:KU3Uter och gemensamma arbetssätt. Det gäller i fråga om detta, och det gälleri Bilaga B 13 fråga om den s.k. dokumentlösheten. : Jag lämnar tills vidare denna fråga. Jagtänker ta upp den med . Direktavvisning förekommer ju och kan förekomma enligtgällande regler om det är alldeles uppenbart att de uppgifter som en personlämnar inte är korrekta. Har ni något grepp om hur frekvent denna direktavvisningär? : Både ja och nej. Vi har ordentligstafisfik över anmälningsärenden från polisen till oss och hur många av dem somvi tar över. Däremot har vi inte motsvarande noggranna statisik över vilkaärenden som sedan blir föremål för överklagande och inhibition som leder tillatt personen i fråga ändå blir kvar i landet och sedan förs vidare in i denvanliga asylprocessen. : Ni kan inte kvantifiera hur stor andel avdet totala antalet som direktavvisas? : Antalet ärenden som anmälts av polisenär , och den siffran har varit ganska . Vi tar sedanöver av dessa ärenden. Den siffran har också varit ganska konstantgenom åren. I en del av dessa fall godkänner vi polisens första ställningstagandeefter det att vi har granskat ärendena. Och en del av dessa ärenden skickasvidare i asylprocessen. En del av de ärenden som vi inte tar över överklagasoch inhiberas. Procentsiffran som gäller vilka som faktiskt direktavvisas är alltsålägre än . BertU Fiskesjö: Din företrädare har ju itidningsartiklar och på annat sätt gett uttryck för en viss pessimism och enviss frustrering när det gäller möjligheter att fullfölja sinaåtaganden enligt gällande konventioner och enligt svensk lagstiftning.Statsrådet har i olika sammanhang, bl.a. i en tidningsartikel,sagt att flyktingpolitiken befinner sig i en kris. Vilken uppfattning har manpå invandrarverket? Håller problemen på att växa över huvudet, eller ärdet fråga om övergående problem som kan av genom organisatoriskaåtgärder av olika slag? : Det som man genom organisatoriskaåtgärder kan och skall komma fill rätta med är handläggningstiderna när detgäller tillståndsärenden. Och vi har mycket goda förutsättningar att klaradetta arbete och därmed minska handläggningstiderna, särskilt om geross litet mer pengar än dem som regeringen har föreslagit i propositionen. Dåskulle beslut inom invandrarverket kunna fattas på ungefär de somär en målsättning. Och även med de prövningar som regeringen gör skulle denlängsta tiden bli . Det finns alltså mycket goda förutsättningar föratt detta skall lyckas, eftersom det är statsmakterna som genom sinaresurstilldelningar avgör om vi skall klara detta eller inte. Steg nummer två, nämligen att den som fått tillstånd attstanna i landet också kommer ut i en kommun och får bostad och arbete, är betydligt 330 svårare.Åtminstone 283 av landets kommuner är involverade i detta arbete. 1988/89:KU30Här handlar det om vilja och möjligheter från kommunalpolitikernas sida attBilaga B 13 ställa upp och ta emot flyktingar. Kommunerna har egentligen gjortett fantastiskt jobb. När 1984 fattade beslut om det nyaflyktingmottagandet räknade man med att det skulle handla om 5 000 platser perår ute i kommunerna. Och 5 000 gånger de som har gått är 20 000.Kommunerna har faktiskt tagit emot 60 000 asylsökande och flyktingar.Kommunerna har alltså gjort ett fantastiskt jobb. Från min synpunkt är problemet att detta inte räcker. förläggningar väntar närmare 14 000 personer varav numeraungefär 5 000 har sina tillstånd klara och skulle kunna flytta ut i en kommun och börja arbeta. Problemet i många kommuner gäller bostäder. Ett annatproblem som vi har, vilket jag inte skall förtiga i den här församlingen, äratt en del av de flyktingar som har fått fillstånd att stanna i ocksåsäger nej till de kommunplaceringar som vi föreslår. De vill inte flytta t.ex.till Norrlandskommuner och inlandskommuner. I morse fick jag höra att en personinte ville flytta till . Den personen ville till en storstad ochhade inte riktigt fattat vilket resavstånd det är till . Jag menar alltså att vi nu står inför sanningens minut närdet gäller om vi som svenskar står för den generösa flyktingpolitik som riksdagoch regering har varit eniga om. måste den omsättas i praktiken genom att flyktingarnaockså får bostäder och arbete i landets kommuner. Det är egentligen den storautmaningen under det närmaste året. Det är nämligen inte ett bra och värdigtflyktingmottagande om flyktingarna, närde har fått sina tillstånd, får stannakvar på statliga förläggningar i väntan på bostad och arbete,utan vi måste klara också den delen. BertU Fiskesjö: Anser invandrarverkets ledning att detbehövs en ändring av lagstiftningen för att man skall kunna åstadkomma ökademöjligheter att placera ut de personer som har fått tillstånd att stanna iSverige? : Jag tror inte på tvångsmedel. Jag troratt det handlar om att bilda opinion, skapa ett positivt intresse för att fåmänniskor i att se flyktingar som en resurs och ett tillskott och intesom en belastning. Jag ser mycket positivt på och hyser stora förhoppningartill t.ex. och de insatser som de frivilliga organisationerna göri detta sammanhang. Jag tror att det som skulle behövas är olika möjligheter förkommunerna att ytterligare öka bostadsbyggandet för att få fram bostäder isnabbare takt än vad som är fallet. : svarade på fråga att polisen i av fallen gör en bedömning omdirektavvisning skall ske. Ungefär hur många individer rör det sig ? : Det handlar om ungefär 3 600 ärenden,vilket innebär drygt 4 000 personer. tog vi på invandrarverket överungefär 1 200 ärenden, och det var 2 400 ärenden som vi inte tog över. : I hur många fall av de av ärendena somni på invandrarverket tar över skiljer sig er bedömning från polisens? ChristinaRogestam: Det är ju på grund av att vår bedömning skiljer sig /89:KU30 polisens som vi tar över dem. I den situationen gör vi alltså enannan Bilaga B 13 bedömning än polisen. Om dessa människor sedan efternågra månaders utredning får stanna eller inte har vi inte någon uppföljningsom visar. Den frågan kan jag alltså inte svara på. : Det hade varit värdefullt om det hadefunnits en sådan uppföljning. Det innebär alltså att polisen i första hand gören bedömning som den enligt JO:s bedömning-och han åberopade förarbeten tilllagen och lagtexten - inte skulle göra. : Enhgt lagtexten finns det möjlighettill direktavvisr ning. RolfL Nitson: Men enligt din uppgift kan det röra sig omminst 500 personer, och det har ju sagts från arbetsmarknadsutskottet, frånsocialförsäkringsutskottet och i förarbetena till lagen att detta skall skeytterligt sällan. Tycker du att antalet bedömningar som polisen gör stämmeröverens med uppgiften att det är ytterligt sällan som bedömningar görs av omuppgifter är uppenbart felaktiga eller om de kan lämnas utan avseende? : Ett problem är att vi i dennastatistik inte kan avgöra om det är direktavvisning till hemlandet eller tilltredje land som har ifrågasatts. Det är ju faktiskt en väsentlig skillnad. RolfL : Det innebär alltså att du, med desakuppgifter du har, inte kan avgöra om JO:s bedömning är felaktig eller ej.Det kan alltså mycket väl vara på det sättet att det sker ett systematisktlagtrots, som han uttrycker det? : Han gör den bedömningen i dessa tvåenskilda ärenden. Om det är fråga om tusen direktavvisningsärenden och samtligagäller tredje land och beror på att de asylsökande har vistats ett par månaderi det landet innan de kom hit och söker asyl vore det en sak. Men om vi direktavvisade tusen personer till hemlandet är det en helt annan sak. Vi kan inte,med hjälp av det material som vi har, avgöra hur många av dessa ärenden somgäller avvisning till tredje land och hur många som gäller avvisning tillhemlandet. Därför kan jag inte heller säga något om huruvida JO:s bedömning,nämligen att detta sker systematiskt och att antalet ligger på en för hög nivå,är korrekt eller inte. Något sådant material finns inte. : Det är väl fel att säga att JO uttalar sigbara mot bakgrund av två fall. Det är riktigt att han har fattat beslut medanledning av två fall. Men han grundar ju sin argumentation dels på vad hankallar praxis, dels på ytterligare namngivna fall i /89. : När det gäller försöksverksamheten iCarlslund, där är chef , sker avdirektavvis-ningarna till tredje land. : Såvitt jag förstår har du bett dinföreträdare i ditt ämbete att biträda dig vid denna utfrågning. Hanhar inte kunnat göra det, men har lämnat in en skriftlig förklaring tillutskottet. Har du den? ChristinaRogestam: Det är inte som är min företrädare, utan /89:KU30 det är , som befinner sig i . När jag blev kallad till konstitufionsutskottetkonstaterade jag att dessa båda ärenden var aktuella före min tid. Därförtyckte jag att det var ganska naturligt att jag vände mig till den tidigareavdelningschefen som fanns lätt tillgänglig i . Jag har läst hanssvar, men jag har det inte framför' mig. : Jag skulle gärna vilja ha din kommentartill ett par punkter i den. Bl.a. skriver följande med anledning avvad JO skriver om praxis: "Att praxis är förankrad på åtminstone verksledningsnivåinom verket torde inte kräva någon kommentar. En annan ordning skulle varaanmärkningsvärd." "Den praxis verket har tillämpat har naturligtvis istörsta möjliga utsträckning grundats på regeringsavgöranden av enskilda ärenden." Innebär det att ni har gjort egna tolkningar, dvs. att detinte har funnits regeringsavgöranden i alla intressanta fall, så att ni hartvingats att göra egna bedömningar när ni har utvecklat denna praxis? : Jag kan inte göra någon exegetiskuttolkning av vad har menat eller inte menat. Jag har nämligen intefått några kommentarer från honom till texten. Jag har deklarerat vad som ärmin och utgångspunkt i detta sammanhang, nämligen att lagenoch den tolkning av den som regeringen genom sina beslut har gjort skallbestämma utgången i de ärenden som verket har att ta ställning till. : Anledningen till att jag är litetomständlig i detta sammanhang beror på att du fidigare har sagt att ni på verketinte gör några uppföljningar av vad som händer med dem som utvisas, vilket ödede går till mötes, och om deras farhågor om att de skall förföljas och att detfinns hot mot deras liv, osv., visar sig vara befogade. När ni, utifrån er kunskap, tvingas utveckla praxis - detfinns områden där regeringen inte har tagit ställning- tycker jag att detskulle vara svårt att inte vara generös då man inte gör någon uppföljning utanbara tvingas lyssna till tystnaden - om det inte hörs något utgår man från attallt har fungerat väl, och om man får höra något så var utvisningen ettmisstag. : Att det skulle vara tyst påinvandrarverket är ett missförstånd. Vi får kontakter ochinformafioner från världens alla länder via frivilliga organisationer, Amnesty,Röda korset. Rädda barnen, osv. Vi är därför relativt välinformerade om vad somhänder runt om i världen, även om vi själva inte har möjlighet och resurser attgöra någon form av uppföljning av de enskilda fallen. : I början av den här utfrågningen sade dusom svar på en fråga att du hade först samtal med invandrarministern omtillämpningen av lagen. Är din slutsats att ni i stort sett är överens om hurlagen skall tillämpas? ChristinaRogestam: På frågan om vi hade diskuterat praxis svarade jag att vi 1988/89:KU30 hade gjort det när det gäller chilenska ärenden, och jagredogjorde för de tre Bilaga B 13 tillfällen då vi hade diskuterat detta.Och det skedde med anledning av att verket ville förändra rådande praxis. : Det är alltså bara i fråga om invandrarefrån som detta har förekommit? : Ja, det är bara i fråga om asylsökandefrån som jag har fört sådana diskussioner med ministern. RolfL Nitson: Vet du om sådana diskussioner har förekommitföre din tid? : Nej, det vet jag inte. Att ministernoch verkschefen har regelbundna diskussioner om ett antal olika frågorförekommer ju, men vilka diskussioner och harfört vet jag inte. : Slutligen vill jag fråga om din bedömningär att ni på verket och regeringen är överens i allt väsentligt när det gällertillämpningen? : Det förs ju i olika sammanhangdiskussioner mellan tjänstemän på departementet och tjänstemän påinvandrarverket. Tjänstemännen från departementet lägger så att säga ut textenbeträffande de bedömningar som har gjorts i enskilda fall för att bilda praxis.Vi försöker då se till att det blir en korrekt tillämpning. När det gäller detstora flertalet ärenden där regeringen har ändrat invandrarverkets ursprungligabeslut är orsaken omständigheter som har tillkommit mellan det attverket fattade sitt beslut och regeringen fattade sitt. Det vanligaste skäletunder det gångna året har väl varit att barnen har gått i skola tre terminer. : Risken för några stora glapp mellan vadinvandrarverket kallar för praxis och vad regeringen bedömer skall vara praxisär alltså liten. : Ambitionen är självfallet den.