bet · GC01UbU23 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89: UbU23 ,,33/3 Anslag till kultur- och informationsyrken UbU23 Idetta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagt iproposition 1988/89:100 bilaga 10 () under punkten Dll.Utbildning för kultur-och informationsyrken (s. 231 245) jämte motioner. 1. att bemyndigarregeringen att den inrätta en ny allmän utbildningslinje,journalistlinjen om 40/120 poäng, 2. att bemyndigarregeringen att fr.o.m. /90 avveckla nuvarande journalistlinje, 3. att bemyndigarregeringen att inrätta en allmän utbildningslinje,informationslinjen om 120 poäng, 4. att fastställerplaneringsramar i enlighet med vad som i propositionen har förordats, 5. att till Utbildningför kultur- och informationsyrken för /90 anvisar ettreservationsanslag av . Motioner från allmänna motionstiden l987/88:Ub707av m. fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en koncentrerad, yrkesteknisktinriktad journalistutbildning om 40 poäng. l987/88:Ub733av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 13.att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförtsom försöksverksamhet med ny journalistutbildning. 1 1988/89. Motionerfrån allmänna motionstiden 1988/89:UbU23 1988/89:Ub507av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om att bibliotekarieutbildningenvaraktigt etableras i . 1988/89:Ub508av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om som lokaliseringsort för enkommande fortbildning av museitjänstemän. 1988/89:Ub514av m.fl. (s, m, fp, c, vpk, mp) vari yrkas att som sinmeningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lokaliseradecentraliserad journalistutbildning till högskolan i . 1988/89:Ub545av m.fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om de konstnäriigautbildningslinjerna vid i . 1988/89:Ub546av (Ip) vari yrkas 1. att avslårregeringens förslag att minska religionsvelen-skapliga linjen i med 20nybörjarplatser och överföra medlen till enstaka kursanslaget, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokalisering avreligionsvetenskaplig utbildning till norra . 1988/89:Ub551av (vpk) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om lokalisering av journalistutbildning tillUmeå. 1988/89:Ub563av m. fl. (m, fp, c) vari yrkas att begär att regeringen vidutarbetandet av budgetpropositionen för /91 beaktar vad som imotionen anförts om att starta en högre musikutbildning på diplomnivå viduniversitetet i . 1988/89:Ub595av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en journalistutbildningvid högskolan i . 1988/89:Ub607av m.fl. (mp) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om lokalisering av journalistutbildning tillSundsvall. 1988/89:Ub611av och (båda c) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 6.att som sin mening ger regeringen till känna att den allmännainformationslinjen på 120 poäng bör inrättas i med början den Ijuli1989. 1988/89:Ub646av och (båda c) vari yrkas att som sinmeningger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av fortsattteologutbildning i . 1988/89:Ub653 av MarianneCariström m.fl. (s) vari yrkas att 1988/89:UbU23 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en allmäninformationslinje i . 1988/89:Ub655av och (båda s) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att denframtida utvidgningen av journalistutbildningen, med ett tredje år påhögskolenivå för del, förläggs till i samarbetemed , 2. att som sin meningger regeringen till känna att den nuvarande grundutbildningen inomjournalistutbildningen vid bör jämställas medjournalisthögskolans första år, 3. att som sin meningger regeringen till känna att journalistutbildningen i bör få sammahögskolestatus som övriga journalisthögskoleutbildningar i landet. 1988/89:Ub658av och (båda fp) vari yrkas att beslutaratt förlägga en journalistutbildning till . 1988/89:Ub663av () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om påbyggnadslinje förbebyggelseantikvarisk utbildning, 2. att till denbebyggelseantikvariska linjen vid för /90anslår 1,5 milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit. 1988/89:Ub673av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga yrkas 13.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom journalistutbildningens lokalisering. 1988/89:Ub675av m. fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att lokaliserajournalistutbildningen till . 1988/89:Ub685av () vari yrkas att hos regeringen begär förslag omåterinförande av religionsvetenskaplig linje vid humanistiska fakulteten iGöteborg i enlighet med vad i motionen anförts. l988/89:Ub689av (vpk) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om högskoleutbildning av journalister iLuleå. 1988/89:Ub728av m.fl. (c) vari såvitt nu är i fråga yrkas 26.att beslutar att journalistutbildning på 120 poäng startas med 30nybörjarplatser vid högskolan i . 1988/89:Ub745av och (båda c) vari yrkas att riksdagenbeslutar att förlägga den nya journalistlinjen för norra till högskolani . 1988/89:Ub758 av TorgnyLarsson m. fl. (s) vari yrkas att som 1988/89:UbU23 sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om förlängd teologisk utbildning iGöteborg. 1988/89:Ub823av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom tekniskrantikvarisk forskning och utbildning i byggnadsvård m.m. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:Kr314. 1988/89:Ub824av m. fl. (mp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 15.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom joumalistlinjens förläggning till . 1988/89:Ub827av m.fl. (s) vari såvitt nu är i fråga yrkas 5.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ingenjörsutbildning på mellannivå vid högskolan i samtjournalist- och arkitektutbildning i (delvis). Regeringenlägger i budgetpropositionen fram förslag till en reform avjournalistutbildningen. Utgångspunktema för förslaget är utredningsbetänkandet(SOU 1987:50) Högskolans joumalistutbildning, remissbehandlingen av dettabetänkande och den fortsatta beredning som gjorts inom . Regeringenföreslår inrättande av en allmän utbildningslinje, journalistlinjen, från den1 . Den nya journalistlinjen skall ha två varianter, en om 40 poängoch en om 120 poäng. Linjens 120-poängsvariant läggs upp så att studerande medolika bakgmnd i form av utbildning eller yrkeserfarenhet kan delta i delar avutbildningen. Den kortare varianten om 40 poäng är avsedd för studerande medtidigare högskoleutbildning om minst 120 poäng. Journalistutbildningenskall ge sådana baskunskaper och färdigheter samt sådan samhällsorientering ochkritisk skolning som fordras för yrkesverksamhet inom massmedier. betonar att den nya utbildningen måste kunna ge de studerandedjupare insikter i yrkesrollen och därmed bidra till att stärkajournalisternas yrkesidentitet. De studerande skall genom utbildningen fåförmåga att analysera och granska men också ifrågasätta mediernas roll i samhälletliksom sin egen roll inom medierna och i samhället. Föredragande statsrådetanser vidare att det är angeläget att grundutbildningen i sig kan ligga tillgmnd för direkt övergång till forskarutbildning. Det är också viktigt attutbildningen utnyttjar de nya möjligheter att utveckla forskningsansknytningenoch det veten- skapligaförhållningssättet i utbildningen som uppstår genom den verk- 1988/89:UbU23samhet som håller på att byggas upp vid universiteten i och ,där journalistutbildning nu bedrivs. Regeringen föreslår att den nyajournalistlinjen förläggs till universiteten i och och /91 även till en högskoleort i norra . Regeringensförslag till dimensionering av joumalistlinjen innebär att antaletnybörjarplatser på linjen i resp. minskar från 120 till 100platser 70 nybörjarplatser i vardera och för120-poängsvarianten och 30 nybörjarplatser i vardera och Göteborgför 40-poängsvarianten. Till journalistutbildningen på en högskoleort i norraSverige föreslås 30 nybörjarplatser på linjens 120-poängsvariant. Slutligen bördet inom den längre utbildningen i och finnas utrymmemotsvarande ca 15 årsstudieplatser för studerande som enbart deltar i delar avutbildningen. Denförsta antagningen till den nya 120-poängsvarianten av journalistutbildningenföreslås ske . Föredragande statsrådet räknar vidare med attutbildningen inom den nya 40-poängsvarianten skall kunna påbörjas vårterminen1990. Itvå motioner från föregående , 1987/88:Ub707 (fp) och I987/88:Ub733 (m)yrkande 13, föreslås en koncentrerad, yrkestekniskt inriktadjoumalistutbildning om 40 poäng för studerande med en allmän ämnesteoretiskakademisk utbildning. tidigare redovisat innebär förslaget till en ny journalistutbildningi årets budgetproposition att studerande med tidigare högskolestudier om minst120 poäng skall kunna få en kompletterande journalistutbildning om 40 poäng.Mot denna bakgmnd finner utskottet att yrkandena i motionerna l987/88:Ub707 och1987/88:Ub733 är tillgodosedda. Utskottetföreslår att med bifall till proposition 1988/89:100 och med avslagpå motionema l987/88:Ub707 och 1987/88:Ub733 yrkande 13 bemyndigar regeringenatt inrätta en ny allmän utbildningslinje, joumalistlinjen om40/120 poäng. Utskottetföreslår vidare att bemyndigar regeringen att fr. o. m. budgetåret19S9I90 avveckla nuvarande journalistlinje. Ettstort antal motioner tar upp frågan om lokalisering av journalistutbildningtill en högskoleort i norra från /91. Ifyra motioner, 1988/89:Ub673 (m) yrkande 13, 1988/89:Ub551 (vpk) 1988/89:Ub658 (fp) och 1988/89:Ub675 (s) föreslås att journalistutbild ningen bör förläggas till i . I samtliga motioner under stryks vikten av journalistutbildningens forskningsanknytning. i har den mångsidighet och kapacitet i sin utbildning och forskning som krävs för en kvalitativt acceptabel joumalistutbildning. Vidare erinras om att ett centrum för massmediekommunikation håller på att växa fram vid och att en utbyggnad av den informations teknologiska forskningen har inletts där. sand förordas i fem motioner, nämligen l988/89:Ub728 (c) yrkande 26, 1988/89: Ub824 (mp) yrkande 15, 1988/89:Ub514 (s,m,fp,c,vpk,mp), 1988/89: Ub607 (mp) och I988/89:Ub827 (s) yrkande 5 delvis. motioner framhålls olikafördelar med en lokalisering av journalistutbild- ningen till högskolan iSundsvall , bl.a. betonas journalist- 1988/89:UbU23 utbildningensregionalpolitiska betydelse. Enligt motionerna 1988/89: Ub595 (s) och 1988/89:Ub745 (c) bör journalistutbildningen lokaliseras till högskolan i . Motionärerna hänvisar bl.a. till att högskolan sedan år 1982bedriver en avancerad utbildning i grafisk teknologi. I två motioner slutligen,nämligen 1988/89: Ub655 (s) yrkande 1 och 1988/89: Ub689 (vpk) föreslås att dennya journalistutbildningen skall lokaliseras till högskolan i . I denförstnämnda motionen ges även förslag till hur ett samarbete bör ske med dennuvarande journalistutbildningen vid . Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Massmedieområdetär mycket expansivt, och den tekniska utvecklingen inom olikamedier går snabbt. Enligt utskottets uppfattning kommer en lokalisering av dennya journalistutbildningen till SundsvallHärnösand att stärka högskolan genomatt dess utbildningsutbud breddas. Vid högskolan i finnsredan en informationslinje, som avses bli en allmän linje från läsåret1990/91. Mot denna bakgmnd anser utskottet att den nya journalistutbildningenbör förläggas till högskolan i . Med hänvisning till detanförda föreslår utskottet att med bifall till motionernal988/89:Ub5l4, 1988/89: Ub607, 1988/89: Ub728 yrkande 26, 1988/89: Ub824yrkande 15 och 1988/89:Ub827 yrkande 5 delvis samt med avslag på motionerna1988/89: Ub551, 1988/89: Ub595, 1988/89: Ub655 yrkande I, 1988/89: Ub658,1988/89: Ub673 yrkande 13, 1988/89: Ub675, 1988/89: Ub689 och 1988/89: Ub745som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om förläggningenav journalistutbildning till högskolan i . Imotion 1988/89:Ub655 (s) anförs att journalistutbildning har bedrivits vidKalix folkhögskola . Motionärerna föreslår att dennuvarande grundutbildningen inom journalistutbildningen vid folkhögskolabör jämställas med det föirsta årets utbildning vid joumalisthög-skolorna(yrkande 2) och att journalistutbildningen där bör få samma status som övrigjournalistutbildning i landet (yrkande 3). Utskottetvill hänvisa till utredningsbetänkandet (SOU 1987: 50) om högskolansjournalistutbildning, där några av de utbildningsvägar för journalistiskt arbetesom finns utanför högskolan, i första hand folkhögskolornasjournalistutbildning, redovisas. Utskottet delar den uppfattning som framförsav föredragande statsrådet i budgetpropositionen, nämligen att det i dettasammanhang inte finns anledning till några åtgärder som berörfolkhögskoleutbildningen. Enligt föredragande statsrådet skall folkhögskolornasutbildning ses som en värdefull komplettering till högskoleutbildningen. Denbör fortsätta på samma fria villkor som den har. Till detta villutskottet lägga att folkhögskolans roll och uppgifter i förhållande till andrautbildningsanordnare utreds av folkhögskolekommittén (U1988:09, dir. 1988:16). Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motion1988/89:Ub655 yrkandena 2 och 3. Informationslinjen 1988/89:UbU23 Regeringenföreslår att en allmän informationslinje om 120 poäng inrättas den 1 juli 1990och lokaliseras till högskolorna i , , , ochSundsvall Hämösand. Informationslinjen skall förbereda för verksamhet sominformatör inom företag, organisationer och myndigheter. Enligtmotion 1988/89:Ub611 (c) yrkande 6 bör den nya informationslinjen om 120 poänginrättas vid högskolan i redan den 1 juli 1989.1 motion 1988/89:Ub653(s) föreslås att en allmän informaUonslinje inrättas vid iGöteborg. Motionärema hänvisar bl.a. till att i har långerfarenhet av utbildning i informationsteknik, att har landetsenda professur i massmedieforskning och att planer finns på en ny institutionför masskommunikation och journalistik. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Somframhålls i budgetpropositionen bygger den nya allmänna utbildningslinjen påett gmndligt förarbete inom UHÄ. Linjen är en vidareutveckling av de lokalalinjer om 80120 poäng som redan finns på nyssnämnda fem högskoleorter. I sinanslagsframställning redovisar UHÄ att vissa universitet föreslagit att denallmänna informationslinjen lokaliseras till ett eller flera universitet medhänvisning till den bättre arbetsmarknaden för informatörer i de störrestäderna och fömtsättningarna för linjens forskningsanknytning vid ett universitet.UHÄ avser att pröva dessa förslag i sin anslagsframställning förplaneringsperioden /91 1991/93. Utskottetanser att det finns anledning att avvakta dels UHÄ:s förslag till finansieringav den nya linjen, dels ämbetets prövning av frågan om lokalisering avinformationslinjen till ett eller flera universitet. Med hänvisning till vadsom här anförts föreslår utskottet att med bifall till proposition1988/89:100 och med avslag på motionema 1988/89: Ub611 yrkande 6 och 1988/89:Ub653 bemyndigar regeringen att inrätta en allmänutbildningslinje, informationslinjen om 120 poäng. är 30 utbildningsplatser på bibliotekarielinjen i Boråsutlokaliserade till i . De studerande på bibliotekarielinjeni kommer att avsluta sin utbildning . ställer sig positiv (jfr prop. s. 242) till en fortsattutlokalisering till av utbildningen på bibliotekarielinjens längre variantom 80 poäng. Denna utlokalisering av ytterligare en gmpp om 30 studerande kanfinansieras genom frigjorda resurser från utbildningens kortare variant om 40poäng, som föreslås bli inställd , nämligen vårterminen 1990och . 1motion 1988/89: Ub507 (fp) hävdas att det finns starka skäl som talar för enpermanent bibliotekarieutbildning vid i . gjordaerfarenheter visar, enligt motionärema, att i har goda förutsättningar föratt bedriva denna utbildning. En bibliotekarieut- 1988/89:UbU23 bildning iUmeå skulle också på ett markant sätt underiätta rekryteringen av kompetentasökande till vakanta tjänster inom biblioteksväsendet i norra . Utskottethar tidigare behandlat liknande yrkanden (UbU 1986/87:20, UbU 1987/88:26). Iårets budgetproposition anför föredragande statsrådet att det är angeläget attbibliotekarieutbildningen vid i får fortsätta ytteriigare entid, då den kan ge erfarenheter av värde när det gäller att bedöma olikaförslag och önskemål om bibliotekarieutbildningen . Mot dennabakgrund anser utskottet att det inte nu finns skäl för att uttalasig i frågan; varför utskottet avstyrker motion 1988/89: Ub507. Dådet varit svårt att besätta alla nybörjarplatser på denreligionsvetenskapliga linjen, anser föredragande statsrådet, att en temporärminskning bör ske av intagningskapaciteten på den religionsvetenskapligalinjen med 40 nybörjarplatser, 20 vid vardera universiteten i och Lundför /90. För del bör nedskärningen gälla de platsersom är förlagda till . De medel som frigörs bör användas förfristående kurser i religionsvetenskapliga ämnen. Ifyra motioner tas frågor upp om den religionsvetenskapliga utbildningen. 1motion 1988/89: Ub546 (fp) avvisas regeringens förslag till en temporärminskning av antalet nybörjarplatser på den religionsvetenskapliga linjen /90 (yrkande 1). Enligt motionärema bör den del av utbildningenpå den religionsvetenskapliga linjen, som är utlokaliserad tilluniversitetet i från i , få fortsätta (yrkande 2).Även i motion 1988/89: Ub646 (c) berörs den religionsvetenskapligautbildningen i . Motionärerna föreslåratt den distansutbildning iHämösand, som startade och som i svarar för,inte skall bli en engångsföreteelse utan upprepas. I båda dessa motionerunderstryks vikten av att viss prästutbildning bör finnas i , så attprästrekryteringen där kan underlättas. Slutligen begärs i motionerna 1988/89:Ub685 (m) och 1988/89: Ub758 (s) förslag om införande av religionsvetenskapliglinje vid i . Motionärerna hänvisar till att det förnärvarande är möjligt att studera 80 poäng av den religionsvetenskapliga linjenvid i . Enligt motionärerna finnsdet i ett starkt uttalat behov av en föriängning av utbildningen där.De studerande bör inte behöva flytta till annan ort för att avsluta sinastudier på religionsvetenskaplig linje. Utskottetkonstaterar att det varit svårt att besätta allanybörjarplatser på den religionsvetenskapligä linjen, som det råderstor brist på personal med religionsvetenskaplig utbildning inom . På olika sätt har universiteten i och försökt att hållauppe utbildningskapaciteten för den religionsvetenskapliga linjen. Det förstnämndauniversitetets utlokalisering av religionsvetenskaplig ut- 1988/89:UbU23bildning till i och den redovisade distansutbildningeni är exempel på åtgärder som vidtagits. Regeringens förslag till entemporär minskning av intagningskapaciteten på den religionsvetenskapligalinjen och till överföring av frigjorda medel till anslaget D 12. Lokala ochindividuella linjer och fristående kurser är enligt utskottets uppfattning ettrationellt sätt att utnyttja befintliga resurser för utbildning ireligionsvetenskap. Utskottet anser vidare att det inte finns något som hindraratt viss religionsvetenskaplig utbildning även i fortsättningen förläggs tilluniversitetet i och att olika distributionsformer för utbildning prövas isyfte att öka rekryteringen till prästutbildningen i såväl som övrigaSverige. Utskottetvill påpeka att utlokalisering av högskoleutbildning, distansutbildning m. m.bygger på överenskommelser mellan berörda högskoleenheter. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna1988/89: Ub546 yrkandena 1 och 2, 1988/89: Ub646, 1988/89: Ub685 och 1988/89:Ub758. Imotion 1988/89: Ub563 (m,fp,c) framförs förslag till påbyggnadsutbildning imusik vid i . Motionärerna framhåller att iUmeå genom den nystartade och designutbildningen lagt grundentill en konstnärlig fakultet. Som nästa led planeras lokalt en högremusikutbildning vid . Den avser en tvåårig påbyggnadsutbildning pås. k. diplomnivå efter de fyra årens grundläggande musikutbildning på annanort med 30 nybörjarplatser. Utskottetkonstaterar att planeringsramen för påbyggnadsutbildningen i musik förnärvarande är tio nybörjarplatser. Utbildningen har sex olika inriktningar somvarierar i längd mellan 80 poäng och 160 poäng. En inriktning är den s. k.diplomutbildningen av instrumental- och sångsolister. I åretsbudgetproposition föreslår regeringen en utökning av påbyggnadsutbildningen imusik med sju nybörjarplatser, nämligen tre platser vid iStockholm, två platser vid i och två vid iGöteborg. För detta ändamål beräknas 476000kr. UHÄ har i sinanslagsframställning för /90 inte tagit upp frågan om enetablering av påbyggnadsutbildning i musik vid i . Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1988/89: Ub563. Enligtmotion 1988/89: Ub823 (m) yrkande 2 är det viktigt att har tillgångtill skickliga yrkesmän med kunskaper om äldre tiders byggnadsteknik ochmaterialteknik. Enligt motionärerna bör åtgärder vidtas för att stärkateknisk-antikvarisk forskning och utbildning i byggnadsvård m. m. I motion1988/89: Ub663 (c) yrkande 1 föreslås att en påbyggnadsutbild- ning på den bebyggelseantikvariska linjen inrättas. Den bör ha 1988/89:UbU23utbildningsinslag särskilt för yrkeslivets behov, exempelvis för specialiseradeföretag inom byggnadssektorn. Utskottetvill hänvisa till sin behandling av ett liknande yrkande (bet. 1988/89: UbU5, rskr. 1988/89:41). Utskottet erinrade då om att denbebyggelseantikvariska linjen om 120 poäng och påbyggnads-linjen irestaureringskonst om 40 poäng vid i är relativt nya utbildningari vårt land och att de behöver för att utvecklas. När det gällerfrågan om inrättande av en allmän påbyggnadslinje för viss utbildning erinrarutskottet om att ett ärende av sådant slag normalt bör prövas av UHÄ ochregering, innan det blir föremål för riksdagsbeslut. Lokala påbyggnadslinjerkan inrättas av högskolemyndigheten inom ramen för tillgängliga resurser.Vidare kan utbildning anordnas som uppdragsutbildning. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna1988/89: Ub663 yrkande 1 och 1988/89: Ub823 yrkande 2. Utskottettillstyrker att fastställer planeringsramar Jor sektorn Jörutbildning Jor kultur- och informationsyrken för /90 i enlighetmed vad som föreslås i budgetpropositionen. 1motion 1988/89: Ub545 (fp) hävdas att i medelsbehovnär det gäller de konstnäriiga utbildningarna inte är tillgodosedda i åretsbudgetproposition. Enligt motionärerna får t. ex. teaterutbildningarna i Malmöoch . mer per elev och termin än vad motsvarandeutbildning får i . Motionärerna föreslår att regeringen får i uppdragatt förstärka resurserna till de konstnärliga utbildningarna i ienlighet med önskemål. Finansieringen bör ske genom enomfördelning inom anslaget för D 11. Utbildning för kultur- ochinformationsyrken. I motion 1988/89: Ub663 (c) yrkande 2 föreslås att riksdagentill den bebyggelseantikvariska linjen vid i /90 skall anslå 1,5 milj.kr. utöver vad regeringen harföreslagit. Motionären anser att nuvarande anslag inte räcker för atttillgodose elementära behov av utrustning och material, byggtekniska ochlaborativa övningar m. m. och att de studerande därigenom inte uppnår fullgodyrkeskompetens. Utskottetvill erinra om att det är styrelsen för som själv avgör efterlokala bedömningar fördelningen av medel på de olika utbildningslinjerna inomresp. Beträffande en förstärkning av resurserna för denbebyggelseantikvariska linjen konstaterar utskottet att UHÄ i sinanslagsframställning för /90 inte fört fram förslag omytterligare medel för denna linje. Till bilden hör att det i åretsbudgetproposition föreslås ökade resurser till konservatorsutbildningen vid iGöteborg motsvarande sammanlagt 500000kr. för bud- 1988/89:UbU23 getåret1989/90.