bet · GC01FiU20 · 1988-12-31 00:00:00 — En utjämnande skattepolifik bör ta sin utgångspunkt i att möjliggöra sänkta kommunala skatter och därmed minska skattemarginalerna nerifrån. En viktig del i en skattereform är slopad matmoms. Skärpta skatter på kapitalinkomster och spekulationer är en nödvändighet. - Kortare arbetsdag medmålet sex timmars arbetsdag. - En bostadspolitik förlägre hyror. Imotionen framhålls att kommunisternas alternativa förslag fillstatsbudgetens olika delar bildar utgångspunkten för att förverkliga de angivnaallmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Budgetförslaget innebäratt en överföring av ekonomiska resurser sker från kapitalägare och frånöverlikviditeten i näringslivet fill de lönearbetande, till regionalutveckling, till trafik- och energipolitik och till den offentliga sektornssocialt och samhällsekonomiskt viktiga delar. Denoffentliga sektorn måste prioriteras. I samband med att kommunernas ekonomiskall behandlas i kompletteringsproposifionen bör en likviditetsindragningövervägas från näringsliv och banksystem i storleksordningen 10 miljarderkronor för en utbyggnad av den gemensamma sektorn. Denna indragning bör underföljande budgetår omformas till en vinstskatt. I jämförelse med regeringens förslag innebärbudgetförslaget' i mofion Fi224 (vpk) bl.a. att vården, barnomsorgen ochbariibidragen fillsammans tillförs ytterligare . Finansieringenav de åtgärder som föreslås i motioneri sker främst genom en kraftigarebeskattning av företagens energianvändning, handeln med värdepapper ochförmögenheter. Imotionen avvisas förslaget i propositionen att ange en utgiftsram på 1988/89:FiU20 löneökningar. Imotion Fi213 (mp) anförs att få långsiktiga fundamentala problem i svenskekonomi berörs i propositionen och det gör bedömningen utomordentligtkortsiktig. Propositionens huvudtankar utgår ifrån att vi i okritisktbör sträva efter ekonomisk tillväxt. När man inte ser till tillväxtens innehållär det stor risk att detta leder till ökad miljöförstöring och ökad utplundringav naturfillgångar. Enligt mofionärerna måste den materiella förbrukningenminska om vi skall ha möjligheter att kunna leva drägliga liv. Ipropositionen bortser man genomgående, enligt motionärerna, från sambandetmellan ekonomi och ekologi. Den nuvarande ekonomiska politiken leder till enomfattande och accelererande miljöförstöring. Imotionen uppställs följande solidaritets- och kvalitetsmål som skall utgörautgångspunkten för inriktningen av den ekonomiska politiken: - ett samhälle byggt innanför deekologiska ramarna, dvs. vad natur, människor och djur mår bra av på kort och långsikt, - solidaritet med människor äveni andra delar av världen och med kommande generafioner, - meningsfullt arbete åt allaefter behov, förmåga och vilja, Föratt uppnå dessa mål krävs, sägs det i motionen, långtgående förändringar i densvenska samhällsekonomin. Den ändrade inriktningen innebär bl.a.: - att miljö- ochnaturresursfrågorna får utgöra grunden för politiken; - att fördelningspolitikenskärps; - att omsorgen om sjuka och gamlafår betydligt större utrymme; - att alla människor gesmöjligheter att välja barnomsorg, skola, vård, militär- eller annansamhällstjänst, pensionsålder, arbetstid och annat som påverkar livsstilen. Vadgäller det specifikt ekonomisk-politiska området anförs i motionen bl.a.följande. Mofionärernaser med stor oro på förslaget att avveckla valutaregleringen som innebär attdet blir utomordenfiigt svårt att föra en självständig svensk ekonomisk politikeftersom EG vill bygga upp en egen valutamarknad och en egen centralbank. Detär, sägs det i motionen, till detta som regeringen vill anpassa . Deavgörande motiven för och konsekvenserna av en svensk avveckling avvalutaregleringen har inte presenterats. En utredning som allsidigt belyserdessa problem måste tillsättas. En avveckling måste kombineras med enberedskapslag. Etthögt efterfrågetryck ökar takten i inflationen, som bl.a. ger negativa fördelningseffekter eftersom den bidrar till att överföra pengar till dem som har det gott ställt. Mofionärerna framhåller att den höga konsumtionsnivån genom stor materiell förbrukning är orimlig även från miljösynpunkt. Ett sätt att minska inflafionstrycket är att stimulera hushållen till ett ökat sparande. Ett ökat sparande måste emellerfid användas på ett så ekologiskt rimligt sätt som möjligt, dvs. i projekt som klart och medvetet innebär att belastningen på miljön minskar . I motionen föreslås att en sparform 22 på speciella"ekologiska" konton med fördelakfiga villkor utreds. Imotionen framhålls att det presenterade budgetförslaget är väl balanserat. Iförhållande till förslaget i finansplanen ökar statens utgifter med 12miljarder kronor medan skatteintäkterna ökar med . Denskatteomläggning som föreslås innebär i sitt första steg, dvs. för budgetåret1988/89, bl.a. att skatter och avgifter som styrmedel skall få företag ochkonsumenter att minska miljöförstöringen och slöseriet med begränsadenaturtillgångar. - ökad beskattning av landsvägs-och flygtrafiken med ca , - ökad beskattning avenergiråvaror med ca , - beskattning av utsläpp med 5miljarder kronor och - avgifter på konstgödsel ochbekämpningsmedel med . Demiljöpåverkande skatte- och avgiftshöjningarna beräknas totalt ge 30 miljarderkronor i skatteintäkter. För att dämpa konsumtionen föreslås vidare en höjningav punktskatterna på sprit, vin, öl, tobak och reklam, som motsvarar en ökningav skatteintäkterna med totalt . Skatten pårealisationsvinster bör höjas medan statens intäkter från arbetsgivaravgifterminskas med ca , varav härrör från vårdenoch återstoden från en sänkning av avgifterna i norra och på . Imotionen framhålls att de föreslagna skatte- och avgiftshöjningarna samtidigtmotsvaras av satsningar av storleksordningen påfördelningspolitiska åtgärder och bidrag till hushåll och företag förmiljöförbättrande åtgärder och uppbyggande av ett biologiskt jordbruk. Vidarekompenseras glesbygden med i samband med en höjning avdrivmedelsskatterna. Efterdet världsomfattande börsfallet var förväntning- arna inställda på en konjunkturnedgång. Så blev emellerfid icke fallet. av god tillväxt följdes av ytterligare ett gott år. innebar för totalt en produkfionstillväxt på och för världshandeln en tillväxt på inte . Man måste gå fillbaka fill början av 1970-taiet för att finna motsvarande starka tillväxt i OECD-området. En av förklaringarna till att en lågkonjunktur inte följde i börskrisens spår var den samordning av penningpolifiska insatser som kom fill stånd efter överens kommelser mellan de stora industriländerna. Det bör dock också framhållas att styrkan och stabiliteten i den ekonomiska fillväxten från mitten av i allmänhet har underskattats. Oljeprisfallet och en successivt minskande inflation har fått bestående positiva effekter. Därfill kommer att utbudssfimulerande åtgärder och andra insatser för att åstadkomma bättre 23 fungerandeekonomier bidragit fill att hålla uppe en hög fillväxt men också 1988/89:FiU20 till en större förmåga att klara störningar. Som anförs ipropositionen tycks detta speciellt gälla där fillväxten under1980-talets första år var mycket svag. Utskottet konstaterar att och praktiskttaget alla större konjunkturinstitut gör bedömningen att produktionstillväxtenunder kommer att dämpas. I propositionen anges en samladtillväxt för på för och på för . Dennaprognos ligger något under den prognos som redovisade idecember . Även om detta är en dämpning av den ekonomiska aktiviteten såinnebär prognosen en fortsatt relativt god tillväxt i OECD-området. Samtidigtväntas inflationen öka något från år under såväl år 1989som 1990. Arbetslösheten har varit hög . För dekommande två åren väntas därvidlag ingen större förändring. OECD-sekretariatetsbedömning pekar mot en mindre nedgång av arbetslösheten för totalt tillomkring . Men för kommer den att ligga kvar på . 1 det föregående har utvecklingen redovisats förOECD-området som helhet. Skillnaderna i utveckling mellan länderna äremellertid betydande. Många länder som exempelvis de nordiska hade eninflationstakt som låg väsentligt över genomsnittet för . , denstörsta avnämaren för svensk export, , , , ,och hade en inflationstakt på eller lägre.OECD-sekretariatets bedömning för visar en fortsatt låginflation för dessa länder även om prisstegringarna väntas bli något högre ijämförelse med . Gemensamt för dessa länder med undantag för äremellertid att arbetslösheten är hög. För de länder där inflationen är mycketlåg - något eller lägre - dvs. , och Hollandligger arbetslösheten i intervallet . Som nämnts kommer inte de tvåkommande åren för dessa länder att innebära någon ljusning i det svåraarbetsmarknadsläget. Det förtjänar att här understrykas att den negativautvecklingen på arbetsmarknaden i inte har någon motsvarighet underhela efterkrigstiden. Detta gäller såväl arbetslöshetens omfattning som dessvaraktighet över tiden. De internationella förutsättningar som bildar utgångspunktför bedömningen av den svenska ekonomins utveckling för åren 1989 och 1990sammanfattas i propositionen på följande sätt. Tabell I. Internationellaförutsättningar BNP 1 , % 2 1/2 (IPI årsgenomsnitt) % 3 3/4 Arbetslöshet i , % 7 1/4 Råoljepris, dollar per fat Dollarkurs i kr. Källor: och . Utskottetnoterar att i de mofioner som kommenterar de i propositionen 1988/89:FiU20redovisade prognoserna, dvs. motionerna Fi214 (m), Fi223 (fp) och Fi226 (c), görsinte några bedömningar av den internationella utvecklingen som avviker frånpropositionens bedömning. Den utveckling som beskrivs i tabell 1 kan komma attförändras av flera orsaker. I här nämnda motioner och i propositionen framhålls attäven om flera faktorer pekar mot en fortsatt god ekonomisk tillväxt iOECD-området är prognoserna osäkra. Risker för störningar bör inteunderskattas. En sådan riskfaktor är de rådande obalanserna i detinternationella handelsutbytet. Visserligen har obalanserna mellan , ochVästeuropa minskat , men utan ytterligareekonomisk-politiska insatser är risken stor för att anpassningen nu bromsasupp. Även i detta fall kan resultatet bli att marknaderna driver fram tvärakast i räntor och växelkurser. För en sådan utveckling talar bl.a. bedömningenatt den inhemska efterfrågan i kommer att öka med i stortsett samma takt som i övriga , efter att ha ökat långsammare underår 1988. Den av president presenteradebudgeten ändrar inte denna bedömning för . har det hänvisatstill den s.k. Gramm-Rudman-lagen (Balanced Budget Act) enligt vilken budgetunderskottetsuccessivt skall minskas från fill136 miljarder dollar och till . Måletär att underskottet skall vara eliminerat . Som serdet finns det knappast någon möjlighet att i någon väsentlig omfattning minskabudgetunderskottet utan att tillgripa skattehöjningar, en åtgärd sompresidenten bestämt har motsatt sig. Det bör framhållas att BalancedBudget Act endast tvingar kongressen att vidta åtgärder om budgetens förväntadesaldo bedöms som oförenligt med den nuvarande målsättningen att underskottetskall vara eliminerat . Om sedan det fakfiska utfallet blir sämre änväntat, exempelvis en ökning av underskottet, kan inte denna lag åberopas föratt i efterhand justera budgetutfallet. När det gäller stora obalanser i handelsutbytet mellanländer finns det anledning att framhålla riskerna för att besvärandebalansproblem också kan uppstå mellan länderna i . Som framhålls i propositionen kan detta leda till attländer som har underskott i bytesbalansen får ta en större del avanpassningsbördan än länder med överskott. Det finns redan betydande spänningarinom det europeiska valutasamarbetet på grund av skillnader i prisstegringstaktländerna emellan. För att undvika att ytterligare öka spänningarna har vissapenningpolitiska åtstramningar vidtagits med högre räntor som följd. Liknandepenningpolitiska åtgärder har också vidtagits i för attstabilisera dollarn. Det kan sålunda föreligga ett hot mot den nuvarande positivautvecklingen i industriländerna. Om stora bytesbalansunderskott inte visartecken på att avta finns det risk för att en politik med stigande räntor sessom nödvändig. Vidbehandlingen av regeringens ekonomiska paket (prop.1988/89:47, FiUlO) konstaterade utskottet att den svenska ekonomin efter mer konjunkturuppgång generellt sett är inne i en överhettad fas. "Högkonjunkturen är fortfarande stabil. Några tydligatecken på att vändpunkten skulle vara passerad eller nära förestående kan ännuinte skönjas. Kapacitetsbristen i kombination med den nuvarande svagaproduktivitetsutvecklingen i näringslivet håller tillbaka tillväxten. Att densvenska ekonomin arbetar vid kapacitetsgränsen medför även att de fortsatt godainternationella konjunkturutsikterna inte kan utnyttjas fullt ut för enförstärkning av bytesbalansen. De allt tydligare tecknen på överhettning iekonomin visar sig också på arbetsmarknaden. Bristen på arbetskraft blir istora delar av landet alltmer akut och kan väntas bestå även . En befarad fortsatt hög löneglidning utgör ett av hoten mot enbalanserad pris- och kostnadsutveckling." Som framgår av tabell 2 är denbedömning som redovisas i finansplanen praktiskt taget identisk med den prognossom presenterades i proposition 47. Import av varor och tjänster Export av varor och tjänster 2,7 1,4 5,1 0,4 1,7 2,3 0,5 3,3 2,6 2,4 1,7 1,9 0,4 2,9 2,6 1,9 1,9 1,5 0,4 1,5 1,0 1,3 0,3 2,6 1,9 1,5 1,5 2,5 0,2 3,2 2,3 1,7 1,1 1,7 0,2 2,7 2,0 % Arbetslöshet % Timlön % -10,4 -13,8 -12,0 -14,1 -18,1 -18,3 -18,8 För det gångna åretredovisas i finansplanen ett underskott i bytesbalansen på drygt 10 miljarderkronor. Enligt senast publicerade stafistik anges underskottet tillnågot mer än . Skillnaden mellan bedömningen ifinansplanen av resultat och den nu föreliggande statistiken förklarasav att underskottet blev större än väntat.Försämringen beror främst på en fortsatt försvagning av 1988/89:FiU20tjänstebalansen. Det kan vidare nämnas att handelsbalansen för gavett överskott på , vilket är en förbättring med 2,8miljarder kronor jämfört med . Exporten ökade med 8 %i löpande priser och importen jämfört med helåret 1987.Importpriserna har däremot inte ökat i samma utsträckning som exportpriserna. Denenda större differensen mellan proposition 47 och finansplanen 1989 är en neddragning av ökningen i bruttoinvesteringarna från 2,3 %till . Neddragningen mofiveras av nedgången i bostadsinvesteringarna. Denförklaras av att åtstramningen av ombyggnadsverksamheten underskattades i denbedömning som redovisades i proposition 47. Industriinvesteringarna kommerdäremot enligt finansplanen att öka relativt kraffigt eller även underår 1989. Ävenmellan bedömning och finansplanen råder en godöverensstämmelse utom när det gäller konsumtionsprognosen. Konjunkturinstitutetförutser en väsentligt kraftigare efterfrågeökning på denna punkt. 1motion Fi413 (m) anförs att det finns risk för att konjunkturinstitutetsprognos för den privata konsumfionen kan komma att infrias. Regeringen harinte, menar motionärerna, vidtagit några verkningsfulla åtgärder för attförbättra hushållssparandet och det är därför alltför optimistiskt att räknamed den förbättring av sparandet som den lägre konsumtionsprognosenförutsätter. Som utskottet ser det är bedömningen av konsumtionsutveck-hngenmycket osäker efter de senaste fyra årens kraffiga ökning av den privatakonsumtionen. Det finns tydliga tecken på att ökningstakten avtagit mensamtidigt kan konstateras att avregleringen av kreditmarknaden alltjämt tycksha en expansiv effekt på hushållens inköp av varaktiga varor. Som framhålls ipropositionen har det emellerfid genom en stigande realränta blivit dyrare attlåna. Den aviserade skattereformen bör med bättre villkor för sparande ochbegränsningar i värdet av ränteavdragen också medverka tillatt hushållens benägenhet att ta nya lån minskar. Utskottet anser det mot dennabakgrund vara realistiskt att räkna med avtagande konsumfionstakt . Detkan nämnas att i en prognos från i februari i årförutses mot bl.a. denna bakgrund att den privata konsumtionen kommer att ökamed och . Utövervad som här anförts om konsumfionsprognosen anges inte i motionerna Fi214 (m), Fi223 (fp) och Fi22ö (c) några större avvikelser från den försörjningsbalans, vad gäller , som presenteras i finansplanen. Mofionärerna understryker emellertid ätt de antaganden om löne- och prisökningar som görs i finansplanen med största sannolikhet är för låga. framhålls att ännu kraftigare löneökningar än vad som förutsätts i finansplanen bidrar till att minska tillväxten ännu mer än vad regeringen förutsätter. I folkpartimotionen framhålls att en risk finns att tillväxten sjunker . Samfidigt påpekas att tillväxten är fel sammansatt. Den nödvändiga kapitalbildningen har inte i tillräcklig utsträckning kommit till stånd. I stället har tillväxten varit 27 Utskottet delar motionärernas oro över att de nominellalöneökningarna 1988/89:FiU20 från samhällsekonomisk synpunkt under senare århar varit för stora. Som framgår av tabell 2 skulle en ökning av timlönerna med4 % (alt. 1) i stället för (alt. 2) ge en väsentligt kraftigare ökning avinvesteringarna samfidigt som inflationen pressas ned till genomsnittet förOECD-länderna. Därigenom skulle den pågående urholkningen av den svenskaindustrins konkurrenskraft bromsas. En sådan utveckling skulle väsentligtunderlätta möjligheterna att bemästra bl.a. de sysselsättningsproblem somofrånkomligen kommer att uppträda i samband med en kommande konjunkturnedgång. i samband med utskottets behandling avproposition 47 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. (1988/89:FiU 10)varnade, som fidigare nämnts, utskottet för att rådande överhettning avekonomin kan orsaka en stegring av den alltför högainflafionstakten. Utskottet vill understryka att det nuvarande ekonomiska lägeti jämförelse med situationen inte nämnvärt har förändrats.Under december månad ökade antalet sysselsatta kraftigt och antalet arbetslösasjönk med hela 20 000 personer till 51 000, vilket motsvarar endast1,av arbetskraften. senaste barometer publicerad imitten av januari och statisfik från arbetsmarknadsverket och statistiskacentralbyrån redovisad visar att ekonomin alltjämt äröverhettad. Den förda ekonomiska politiken Utskottets redovisning av det ekonomiska läget iföregående avsnitt visar att det i den svenska ekonomin råderfullt kapacitetsutnyttjande, en relativt god tillväxt i industriinvesteringarnaoch en mycket låg arbetslöshet. i ett längre perspektiv har omläggningenav den ekonomiska politiken tillsammans med en förbättrad världskonjunkturmedfört en markerad omsvängning av den ekonomiska situafionen jämfört medkrisåren och . Denna utveckling haremellertid också haft till följd att ett starkt pris- och kostnadstryck haruppstått. Den höga pris- och lönestegringstakten utgör ett allvarligt ochstarkt oroande hot mot sysselsättningen. Den gör det svårare att fortsätta attdriva en rättvis fördelningspolitik och upprätthålla den ekonomiska stabiliteten. Den ekonomiska politikens främsta uppgift är i det kortaperspektivet att pressa tillbaka inflafionen utan att arbetslösheten ökar och idet medellånga perspektivet att höja produktivitetstillväxten och säkra ensådan internationell konkurrenskraft att full sysselsättning och tryggad materiellvälfärd för hela folket kan värnas. måste, som också framhålls ipropositionen, en ansvarsfull hushållning med naturresurserna vara enledstjärna vid genomförandet av en sådan politik. Miljöhänsyn måste präglaverksamheten i alla sektorer. De uppgifter som utskottet har angivit för den ekonomiskapolitiken ställer stora krav på dess utformning. Inriktningen bör vara enkombination av stram efterfrågepolifik och utbudsstimulerande åtgärder. Oppositionspartiernasalternativ 1988/89: F i U 2U Imotionerna Fi214 (m), Fi223 (fp) och Fi226 (c) finns det en betydandesamstämmighet med vad som anförs i propositionen om vilka som är de mestcentrala problemen i den svenska ekonomin och som måste åtgärdas för att enfortsatt god utveckling av den svenska ekonomin skall vara möjlig. De problemsom skjuts i förgrunden är den snabba pris- och löneutvecklingen, den svagaprodukfivitetsutvecklingen, de avtagande effekterna av devalveringen sominträffar som draghjälpen utifrån i form av fallande oljepriser ochdollarkurs och den gynnsamma prisutvecklingen på våra exportproduktersuccessivt avtar. Vidare påtalas kapacitetsbristen i vår industri, det lågahushållssparandet samt kravet på en förnyelse av den offentliga sektorn.Utskottet vill dock påpeka att de problem som här räknats upp inte genomgåendeär typiska för . Somexempel kan nämnas att försvagningen i produktivitetsfillväxten är ettinternationellt fenomen. För OECD-området som helhet är nedgången avproduktivitetsfillväxten sedan 19ö0-talet av samma storleksordning som iSverige. För de flesta europeiska länderna, med undantag för ,gäller att produktivitetstillväxten varit svagare än under1970-talet. Däremot har produktivitetstillväxten i ökat . Vissaav problemen är emellertid specifika för den svenska ekonomin. Det gällersärskilt lönebildningen. Svårigheterna att pressa ned de nominellalöneökningarna till en nivå som motsvarar våra viktigaste konkurrentländers ärbl.a. beroende av den i jämförelse med de flesta andra industriländer extremtlåga arbetslösheten. Denekonomiska politik som föreslås i här angivna motioner som alternafiv tillpropositionens förslag har på flera punkter olika inriktning. Utskottet villhär särskilt framhålla den syn på stabiliseringspolitikens uppgifter i motionFi214 (m) som helt skiljer sig från den som redovisas i motionerna Fi223 (fp)och Fi22ö (c). Utskottet återkommer fill detta vid den mer ingåendebehandlingen av motion Fi214 (m). Påflera punkter riktas emellertid en kritik mot förslagen i propositionen som ärgemensam för de borgerliga motionerna. Det gäller bl.a. regeringens förslag attvidta åtgärder för att dämpa lönestegringstakten. I samtliga borgerligamotioner avvisas förslaget om en särskild skatt på företagsvinster. Enligtmotionärerna kommer inte denna skatt att verka dämpande på löneökningarna. Istället kan effekten bli den motsatta som investeringarna hållstillbaka i näringslivet. Utskottet är inte av samma mening. Även om dennaåtgärd skulle kunna få en viss begränsad effekt på investeringarna bör denvinstindragning på ca , som den extra vinstskatten beräknasge, verka återhållande på löneökningarna. Förslaget har även mottagits väl avflera arbetstagarorganisationer. Ialla de tre borgerliga motionerna framhålls vikten av att hushållssparan det ökar. Utskottet delar motionärernas uppfattning att sparandet måste öka och att det svaga hushållssparandet är en viktig faktor bakom det låga sparandet i . Regeringen har mot denna bakgrund givit spardelegatio- nen i uppdrag att kartlägga hushållssparandet och föreslå åtgärder som kan 29 leda fill ett ökatsparande. Utredningen skall redovisa sina resultat /89:FiU20våren 1989. Detmoderata alternativet till regeringens ekonomiska polifik sammanfattas imotion Fi2I4 (m) på följande sätt. En strukturomvandhng skall åstadkommas genomskattelättnader och avreglering samt genom en icke-interventionistisk,normbaserad uppläggning av stabiliseringspolitiken. Stabiliseringspolitikenmåste enligt motionärerna baseras på det förhållandet attkapacitetsutnyttjandet är högt och därför inriktas mot ekonomins utbudssidasamt ha en långsiktig inriktning. Att utnyttja åtstramningsåtgärder för attfinstyra den totala efterfrågan anser motionärerna vara en förlegad syn påstabiliseringspolifikens uppgifter. De kortsiktiga justeringar som kan behövagöras inom ramen för en fast växelkurs för att inflation och arbetslöshet skallhållas nere bör, sägs det i motionen, åvila penningpolifiken. Utskottetdelar inte motionärernas uppfattning att finanspolifiken inte längre skallutnyttjas som medel vid allvarliga störningar på ekonomins efterfrågesida.Utskottet är tvärtemot av den uppfattningen att kraven på en effektivfinanspolitik kommer att ställas allt högre efter den nu genomfördaavregleringen på kreditmarknaden och den förestående avvecklingen avvalutaregleringen.