bet · GC01LU34 · 1988-12-31 00:00:00 — Motionärenpåpekar att de tidigare myndigheterna DAFA och förhögre undervisning och forskning (QZ) numera drivs i bolagsform samt att defortfarande använder program som utvecklats i myndighetsregi. Enligt motionärenhar emellertid staten kvar äganderätten till programmen och kan överlåta dentill andra företag. Motionären anser att staten inte alls bör kunna överlåtaupphovsrätten till något bolag eftersom upphovsrätt inte skall gälla i fråga omstatens handlingar enligt 9 §. I motionen yrkas (yrkande 5) att det anförda gesregeringen till känna. Utskottet kan för sin del ansluta sig tilldepartementschefens uppfattning att datorprogram som skapats hos myndigheterbör ges ett upphovsrättsligt skydd. Liksom fallet är på den privata sektorn ärdatorprogram som tas fram av myndigheter ofta resultatet av ett omfattandearbete och stora investeringar. Det finns därför behov av skydd mot attprogrammen obehörigen utnyttjas och detta gäller oavsett om programmen användsvid myndighetsutövning eller inte. Någon klar gräns mellan program som skapasför myndighetsutövning och andra typer av program torde för övrigt inte finnas.Samma program kan hos en myndighet utnyttjas vid myndighetsutövning och hos enannan för ett helt annorlunda ändamål. Det av motionären föreslagna undantageti fråga om datorprogram för myndighetsutövning skulle därför kunna medförasvåra gränsdragningsproblem. Några hinder mot att myndigheters datorprogramgenerellt ges ett upphovsrättsligt skydd med hänsyn till den av motionärenåberopade bestämmelsen i regeringsformen kan enligt utskottets mening inteanses föreligga. I paragrafen föreskrivs - såvitt nu är av intresse - attförvaltningsuppgift kan överlämnas till bolag, förening, samfällighet,stiftelse eller enskild individ. Innefattar uppgiften myndighetsutövning skalldet dock ske genom lag. Att en enskild tjänsteman i princip kan haupphovsrätten till ett datorprogram som används av myndigheten innebäremellertid inte att någon förvaltningsuppgift överlämnats till honom. Det bör ianslutning härtill påpekas att som ovan redovisats upphovsrätten inte innebärhinder mot att datorprogram tillhandahålls allmänheten i enlighet medbestämmelserna i tryckfrihetsförordningen. Utskottet kan av angivna skäl inteställa sig bakom motionärens förslag till ändring av 9 § upphovsrättslagen. Ienlighet härmed kan utskottet inte heller tillstyrka att gör någotsådant uttalande som begärs i mofionen. Med det anförda tillstyrker utskottet bifall tillpropositionen i förevarande del och avstyrker bifall till motion L18 yrkandena2 och 5. Rättentill datorprogram i anställningsförhållanden /89:LU34 Som inledningsvis angivits kan upphovsrätt till litteräraoch konstnärliga verk endast tillkomma de fysiska personer som skapat verkenoch juridiska personer kan således inte ursprungligen förvärva upphovsrätten.Upphovsmannen kan emellertid genom avtal överlåta upphovsrätten till enjuridisk person eller någon annan. Några särskilda regler beträffandeupphovsrätten till verk som skapas i anställningsförhållanden finns inte iupphovsrättslagen. I propositionen framhålls att det ianställningsförhållanden förekommer att parterna inte uttryckligen har avtalatom vad som skall gälla i fråga om rätten till datorprogram som arbetstagarenhar skapat i sin anställning. Man får då enligt departementschefen försökautröna parternas vilja och uppfattning med stöd av olika omständigheter. Tilldessa hör bl.a. avsikten med anställningen och praxis i den bransch det gäller.Rent allmänt torde beträffande de ekonomiska rättigheterna gälla, fortsätterdepartementschefen, att verk som är tillkomna i tjänsten får utnyttjas avarbetsgivaren i hans normala verksamhet och i den omfattning som någorlundasäkert kunde förutses när verket tillkom. I anslutning till dessa uttalanden påpekardepartementschefen att den proposition i ämnet som framlagts i Danmarkinnehåller en bestämmelse om att rätten till datorprogram skall övergå tillarbetsgivaren om inte annat avtalats. Enligt departementschefen torde ettliknande förslag komma att läggas fram i och finns det en motsvarandepresumtionsregel i direktivutkast. Någon lagreglering avfrågan planeras däremot inte i . För egen del ser departementschefen intenågon anledning att ingripa med lagstiftning i en så utpräglad intressefrågasom det här rör sig om. Hennes uppfattning är att det även i fortsättningen börankomma på parterna att avtala om vad som skall gälla beträffande rätten tilldatorprogram som har skapats i anställningsförhållande. Departementschefens inställning i frågan kritiseras imotionerna L15 av (), L16 av () och L18 av GötheKnutson (m). Motionärerna hävdar att det inom databranschen är praxis att rättentill datorprogram redan genom själva anställningsavtalet övergår från arbetstagarentill arbetsgivaren. Motionärerna anser att denna praxis nu bör lagfästas genomatt det i upphovsrättslagen införs en presumtionsregel av innebörd attupphovsrätten till datorprogram övergår till arbetsgivaren såvida annat inteavtalats. Enligt motionärerna är en sådan bestämmelse motiverad med hänsyn bådetill vikten av att det inom databranschen inte råder någon oklarhet om vemrättigheterna till programmen tillkommer och till angelägenheten av att svensklagstiftning anpassas till utvecklingen inom EG och i andra länder. Motionäreni motion L18 framhåller härutöver att uttalandena i propositionen innebär ettingrepp i rättstillämpningen. I motionerna L15 och L16 (yrkande 1) yrkas attden angivna presumtionsregeln införs i upphovsrättslagen. I motion L18 yrkasatt dels som sin mening skall ge regeringen till känna att ipraxis tillämpad presumtionsregel inte skall anses upphävd eller på annat sättändrad genom de föreslagna ändringarna i upphovsrättslagen (yrkande 3), delshos regeringen anhåller om förslagtill harmonisering av svensk rätt i frågan med vad som gäller inom 1988/89:LU34 EG (yrkande 4). Synpunkter, liknande dem som kommit till uttryck imotionerna, har framförts av dem som inför utskottet företrätt vissa statligamyndigheter och näringslivsorganisationer. Därvid har särskilt understrukitsbetydelsen av att nuvarande praxis i fråga om rätten till datorprogram ianställningsförhållanden upprätthålls. Med anledning av de synpunkter som sålunda anförts villutskottet framhålla att departementschefens uttalanden i propositionen om vadsom gäller i fråga om upphovsrätten i anställningsförhållandenspeglar vad som generellt sett får anses vara rättsläget på hela detupphovsrättsliga området. Mellan olika branscher kan emellertid praxis varieraoch även vara mer eller mindre väl utvecklad. Både av motionärerna och av dem somföreträtt inför utskottet har gjorts gällande att det på datorprogramområdetråder en fast praxis att upphovsrätten övergår till arbetsgivaren i och medanställningsavtalet. Utskottet anser sig inte för egen del kunna göra någotuttalande om i vilken utsträckning arbetsgivaren har rätt att förfoga över dedatorprogram som hans ariställda skapar i tjänsten. Utskottet vill däremot slåfast att propositionen inte innehåller något förslag till lagreglering av denaktuella frågan och att ett genomförande av de ändringar i upphovsrättslagensom föreslås därför inte kan påverka gällande ordning. Om parterna inte träffatnågot uttryckligt avtal om vad som skall gälla beträffande upphovsrättensövergång i anställningsförhållanden blir spörsmålet liksom hitintills attbedöma mot bakgrund av rådande pra.xis. Någon inverkan på den sedvana som kanha utvecklats inom exempelvis programvaruindustrin när det gällerarbetsgivarens rätt till datorprogrammen får som nämnts inte de ipropositionen gjorda uttalandena. Den oro som yppats för att rättsläget skulleförändras om förslagen i propositionen genomförs anser utskottet således varaobefogad. Det anförda leder utskottet till den uppfattningen attnågon särskild presumtionsregel beträffande upphovsrätten fill datorprogram somskapats av arbetstagare i vart fall inte kan anses erforderlig.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att någon motsvarande bestämmelse inteinförts i den lagstiftning som ger skydd åt en annan produkt inomdataindustrin, nämligen datachipsen, och att såvitt känt detta förhållande intelett till negativa konsekvenser. Inte heller kan en presumtionsregel ansespåkallad av hänsyn till vårt samarbete med EG. Enligt vad utskottet inhämtathar det bland EFTA-länderna rått enighet om att någon anpassning i denna frågainte är nödvändig. Skulle det visa sig att avsaknaden av enuttrycklig regel om upphovsrätten till datorprogram i anställningsförhållandenleder till praktiska problem inom branschen eller i internationella rättsförhållandenfår spörsmålet givetvis tas upp till förnyad prövning. Mot bakgrund av vad somanförs i propositionen utgår utskottet från att regeringen noga följerutvecklingen och tar de initiativ som kan anses erforderliga. Enligt utskottets mening får motionärernas önskemål ansesvara tillgodosedda i väsentlig mån genom det anförda och någon riksdagensytterligare åtgärd medanledning av motionerna L15. L16 yrkande 1 och L18 yrkandena 11 3 och 4 ärinte påkallad. övrigt 1988/89:LU34 Utöver vad utskottet ovan anfört föranleder propositionenoch motionerna inte några särskilda uttalanden från utskottets sida. 1. beträffandeskydd för datorprogram attriksdagen med avslag på motion 1988/89:L18 yrkande 1 antar det i proposition1988/89:85 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärliga verk såvitt avser 1 §, 2. beträffandekopiering för enskilt bruk attriksdagen med avslag på motion 1988/89:L16 yrkande 2 antar 11 § förslaget tilllag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk, 3. beträffandeutlåning m.m. av datorprogram attriksdagen med avslag på motion 1988/89:L17 antar 23 § förslaget till lag omändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, 4. beträffandemyndigheters datorprogram attriksdagen med avslag på motion 1988/89:L18 yrkandena 2 och 5 antar 24 §förslaget fill lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litteräraoch konstnärliga verk, 5. beträffanderätten till datorprogram i anställningsförhållanden att dels medanledning av motion 1988/89:L18 yrkande 3 godkänner vad utskottet anfört, delsavslår motionerna 1988/89:L15, 1988/89:L16 yrkande 1 och 1988/89:118 yrkande 4i den mån de inte tillgodoses genom vad utskottet hemställer, 6. beträffandelagförslaget i övrigt attriksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring ilagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk i den måndet inte omfattas av vad utskottet ovan hemställer. Närvarande: (), (), OweAndréasson (s), (), (), (),(), (), (), (vpk), (), (), (), LolaBjörkquist (fp), () och (). Reservation 1988/89:LU34 Utlåning m.m. av datorprogram (mom. 3) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Utskottet kan" och på s. 8 slutar med "motion L17"bort ha följande lydelse: Som utskottet ovan anfört är det angeläget att manmotverkar att datorprogram obehörigen kopieras till nackdel förrätfighetshavarna. Detta gäller särskilt sådana program som framställs i småserier för speciella ändamål och därför är särskilt skyddsvärda. För den bredaallmänheten torde program av denna typ inte vara av intresse och det behöverenligt utskottets mening därför inte befaras att de - om nuvarande regelbibehålls - skall komma att bli föremål för någon uthyrnings- ellerutlåningsverksamhet. När det däremot gäller datorprogram som har ett vidareanvändningsområde, t.ex. ordbehandlingsprogram, kan det finnas ett mera utbrettintresse av att de kan fillhandahållas genom utlåning eller uthyrning, dettasärskilt som programmen ofta i handeln betingar ett pris som relativt fåprivatpersoner har råd att betala. Utskottet anser inte att man med ettbibehållande av möjligheten fill fri utlåning och uthyrning behöver befaranågra negafiva konsekvenser för programvaruindustrin. Som påpekas avmotionärerna har sålunda den fria bokutlåningen inte stört bokmarknaden. Motdenna bakgrund anser utskottet inte att den i proposifionen föreslagna regelnär påkallad. Härtill kommer att en möjlighet för allmänheten att hyra ellerlåna datorprogram kan stimulera till ett ökat intresse för datatekniken. Omdatorprogram med bredare användningsområden blir lättare åtkomliga för enskildamänniskor avtar också behovet av kopieringsverksamhet och ytterligare enposifiv effekt uppnås. På grund av det anförda kan utskottet inte ställa sigbakom propositionen i denna del utan fillstyrker bifall fill motion L17. dels att utskottets hemställanunder moment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande utlåning m.m. avdatorprogram att med bifall till motion 1988/89:L17 avslår det ipropositionen framlagda förslaget fill lag om ändring i lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärliga verk såvitt avser 23 §, Propositionenslagförslag 1988/89:LU34 Förslag till *'sa Lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärliga verk debatt 1, 11, 23, 24 och 27 §§ skall ha följande lydelse, dels att i lagen skallinföras en ny paragraf, 40 a, av följande lydelse, dels att i lagen närmastföre 40 a § skall införas en rubrik av följande Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse l§' Den som skapat ett litterärt eller Densom skapat ett litterärt eller konstnärligtverk har upphovsrätt konstnärligt verk har upphovsrätt till verket, vare sig det utgör skön- till verket, vare sig det utgör skön litterär eller beskrivande framställ- litterär eller beskrivande framställ ning i skrift eller tal, musikaliskt mng i skr'ift eller tal, datorprogram, eller sceniskt verk, filmverk eller musikaliskt eller sceniskt verk, alster av bildkonst, byggnadskonst filmverk eller alster av bildkonst, eller brukskonst eller kommit till byggnadskonst eher brukskonst el- uttryck på annat sätt. ler det har kommit till uttryck på Till litterärt verk hänföres karta,så ock annat i teckning eller grafik eller i plastisk form utfört verk avbeskrivande art. 11§ Av offentliggjort verk må enstaka Av offentliggjort verk får enstaka exemplar framställas for enskilt exemplar framställas för enskilt bruk. Vad sålunda framställts må ej bruk. Vad sålunda framställts /ä/- ej utnyttjas för annat ändamål. utnyttjasfor annat ändamål. Vad i första stycket sägs medför ejrätt att för eget bruk låta annan framställa bruksföremål eller skulptur ellergenom konstnäriigt lorfarande efterbilda annat konstverk, ej heller rätt attutföra byggnadsverk. Den .som med stöd av första stycket vill kopiera datorprogram i maskinläsbarform Jår göra detta endast för sill enskilda bruk och bara under förutsättningatl programmet är utgivet och alt Jörlagan jör kopieringen inte används inäringsverksamhet eller ojfenllig verksamhet. Kopian får ej utnyttjas förannat ändamål. Sedanett litterärt eller musikaliskt verk har utgivits, får exemplar, som omfattasav utgivningen, spridas vidare och visas offentligt. Exemplar av musikaliskaverk får dock inte utan upphovsmannens samtycke tillhandahållas allmänhetengenom uthyrning eller annan därmed jämförlig rättshandling. Sedanett litterärt eller musikaliskt verk har utgivits, får exemplar, som omfattasav utgivningen, spridas vidare och visas offentligt. Exemplar av musikaliskaverk får dock inte utan upphovsmannens samtycke tillhandahållas allmänhetengenom uthyrning eller annan därmed jämförlig rättshandling. Detsamma gällerexemplar av datorprogram i maskiidäsbar form. Sådana exemplar får inte hellerutan upphovsmannens samtycke lånas ut lid allmänheten. 1988/89: LU34 Bilaga Annanhos svensk myndighet upprättad handling än som avses i 9 § första stycket mååtergivas utan upphovsmannens samtycke. Vad nu sagts gäller dock icke officiellkarta, teknisk förebild, verk som framställts for undervisning eller utgörresultat av vetenskaplig forskning, alster av bildkonst, musikaliskt verk,diktverk eller verk, varav exemplar i samband med affärsverksamhet genommyndighets försorg tdlhandahålles allmänheten. Annanhos svensk myndighet upprättad handling än som avses i 9 § första stycket fåråterges utan upphovsmannens samtycke. Vad nu sagts gäller dock inte officiellkarta, teknisk förebild, datorprogram, verk som framställts fÖr undervisningeller utgör resultat av vetenskaplig forskning, alster av bildkonst,musikaliskt verk, diktverk eller verk, varav exemplar i samband medaffärsverksamhet genom myndighets försorg tillhandahälls allmänheten. Vad som muntligen eller skriftligen anfores informyndighet eller i statlig eller representation eller vid offentligöverläggning om allmänna angelägenheter må likaledes återgivas utanupphovsmannens samtycke; dock att utlåtanden, såsom bevis åberopade skrifteroch dylikt må återgivas allenast i samband med redogörelse för mål eller ärendevari de förekommit och i den omfattning som betingas av ändamålet medredogörelsen. Upphovsman äger ensam utgiva samling av sina anföranden. Upphovsrätt må, med den begränsning som följer avvad i 3 § sägs, helt eller delvis överlåtas. överlåtelse av exemplar innefattar icke överiåtelseav upphovsrätt. 1 fråga om beställd porträttbild äger upphovsmannen dock ickeutöva sin rätt utan tillstånd av beställaren eller, efter dennes död, av hansefterlevande make och arvingar. ' Senaste lydelse1982:1059. 'Senaste lydelse 1973:363. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1988/89:LU34 Bilaga Beträffande överlåtelse av upp- Beträffandeöverlåtelse av upphovsrätt i vissa särskilda avseenden hovsrätt i vissasärskilda avseenden stadgas i 30 '0§§; dock skola föreskrivs i 30 40 a .Dessa benämnda bestämmelser tillämpas af stämmelser tillämpas dock endast ilenast i den mån ej annat avtalats. den mån ej annat avtalats. Avtal om rätt att utnyttja datorprogram Överlåtelse av rätten att utnyttja ett datorprograminnefattar rätt att framställa sådana exemplar av programmet och göra sådana anpassningari exemplaren som behövs för den medgivna användningen samt att framställareservexemplar och exemplar som behövs från skyddssynpunkt. Sådana exemplarfår inte utnyttjas för annat ändamål och får inte heller användas när rättenatt utnyttja programmet har upphört. Dennalag träder i kraft den . Lagentillämpas även på verk som har tillkommit fbre ikraftträdandet. Bestämmelsernai 40 a § tillämpas även på överlåtelser som har ägt mm fbre ikraftträdandet. gotab 88868, Slockholm 1989 16