bet · GC01UbU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet har tidigare ställt sig positivt till ett antalförslag i syfte att stärka elevernas inflytande i skolans hela verksamhet.Enligt utskottets uppfattning bör alla elever - oavsett stadium och skolform engageras i frågor om skolans arbetsmiljö. I arbetsmiljölagen jämställs somutskottet tidigare påpekat - elever fr.o.m. årskurs 7 med arbetstagare utom ivad gäller regleringen av skyddsverksamheten. Regeringen har den 17 september1987 beslutat tillkalla en arbetsgrupp inom föratt se över tillämpningen av arbetsmiljölagen. Föredragande statsrådetförutsätter i propositionen (s. 36) att denna översyn kommer att leda till attelevernas ställning i skolans skyddskommitté i enlighet med vad som anförts ipropositionen skrivs in i arbetsmiljölagen. När det gäller eleverna på låg- och mellanstadierna kanderas medverkan i skolans skyddsarbete inte regleras på motsvarande sätt. Utskottet anser ,. dock attäven dessa elever bör ges möjlighet att på olika sätt delta i skolans1988/89:UbU7 miljöarbete. Formerna för elevernas medverkan bör avgöras lokalt irektorsområdet eller på varje skolenhet utifrån principen om elevers rätt tillinformation och samråd i frågor av stor betydelse för dem. Med hänvisning tilldet anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag i här berörd del ochavstyrker motionerna 1987/88:Ub268, 1987/88:Ub369 yrkande 2 och 1988/89:Ub5yrkande 2. Utskottet har inte något att erinra mot att statens bidragtill kommunerna för lokal skolutveckling får användas även till sådantutvecklingsarbete som har till syfte att främja och förstärka elevernasinflytande och medbestämmande. I motion 1987/88:Ub280 (fp) framhålls vikten av atteleverna i omfattas av en skyddslagstiftning. Utskottet hänvisartill sin behandling av samma yrkande vid /87 (UbU 1986/87:12 s.11). Utskottet erinrade om skolans tillsynsansvar för eleverna med hänvisningtill bestämmelserna i 14 kap. skolförordningen om bl.a. lärares åligganden ochbestämmelserna i skadeståndslagen (1972:207). Därutöver vill utskottet läggafill följande. Arbetsmiljölagen gäller i princip för hela skolområdet.Bestämmelserna i arbetsmiljölagen om bl.a. arbetsmiljöns beskaffenhet, dllsyns-och ansvarsfrågor gäller således för hela . Beträffande skolanstillsynsansvar har skolförfattningsutredningen i sitt betänkande (SOU 1986:11)Enklare skolförfattning behandlat skolledares och lärares åligganden i skolan.Enligt vad utskottet erfarit bereds inom för närvarandefrågan om en ny personalförordning för skolväsendet på grundval av bl.a.utredningens förslag. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1987/88:Ub280. Enbättre utvärdering (prop. I propositionen framhålls att information i olika formerär vikfiga styrinstrument . Informationen om skolväsendet måstevara väl genomtänkt när den lokala friheten ökar. Utvärdering kan enligt propositionen göras på många olikasätt och med olika ambitionsnivå och kan bygga på data av olika slag. Även omambitionen alltid skall vara att underlaget för en utvärdering är så objektivtoch så kvalitativt bra som möjligt, måste i ett fortlöpande utvärderingsarbeteolika uppgifter av varierande slag få användas. Säkerheten i de slutsatser somdras blir mycket beroende av vilka värderingar som utvärderingen grundas på. Detär väsentligt att dessa värderingar klart anges. Enligt propositionen behöver utvärdering av verksamhetenvara såväl intern, dvs. göras av dem som är verksamma inom skolan och dessorgan på olika nivåer, som extern, dvs. göras av personer och institutionerutanför skolan, t.ex. forskare vid universitet m.m. Metoder och arbetssätt börvara så enkla som möjligt. Utvärdering och uppföljning av den lokala arbetsplanenm.m. (jfr Lgr 80 1988/89:UbU7 s. 59) är enligt propositionen grundläggandeförutsättningar för att skolan skall kunna utvecklas. Denna utvärdering åvilarnärmast skolans personal. I den bör även eleverna delta. Även föräldrar ochintresseorganisationer bör ges möjlighet att delta i utvärderingen. I propositionen stryks under att utvärderingen avskolverksamheten skall vara grunden för planeringen, som i sin tur ärförutsättningen för genomförandet. I propositionen redovisas också att det inom SÖ pågår ettarbete med en nationell utvärdering av skola och vuxenutbildning. Till SÖ bördärför knytas en grupp av vetenskapliga experter. Enligt motion 1988/89:Ub4 (m) yrkande 12 är detanmärkningsvärt att regeringen i propositionen inte tar upp i vilkenutsträckning mer konkreta målbeskrivningar i läroplanen och ett betygssystemrelaterat till läroplanens krav i fråga om kunskaper och färdigheter skullekunna vara ett av fiera medel att bl.a. utvärdera skolverksamhet. Motionärernahävdar vidare att den verkliga makten när det gäller skolans utveckling i dagskapas genom den överblick och möjlighet till initiativ som till stora delarligger hos SÖ. SÖ svarar för utveckling av läroplaner, prioriteringar när detgäller personalfortbildning, anslagsframställningar m.m. Det är enligtmotionärernas mening inte lämpligt att den centrala myndighet, som har ansvarför att organisera verksamheten, också ansvarar för att redovisa deövergripande resultaten. Utvärdering av skolans inre arbete den pedagogiskautvärderingen bör skötas av en fristående instans. Som förebild för ettsådant organ kan enligt motionärerna tjäna den utvärdering i form av särskildaskolinspektioner som förekommer i . En skolinspekfion iStorbritannien innebär en genomgripande granskning av allt vid en skola.Inspektörerna rapporterar sina iakttagelser direkt till ansvarig minister.Rapporten har formen av en offentlig handling. Inspektörerna svarar därutöverför viss rådgivning. görs också tematiska inspektioner på flera skolor.Den offentliga inspektionsrapporten blir således ett redskap för vägledningbåde i andra skolor och inom den regionala och centrala administrationen.Motionärerna anser att en utredning bör tillsättas med uppgift att skyndsamtlägga fram förslag om ett system för en sådan utvärdering av den svenskaskolan. Även i motion 1987/88:Ub806 (m) yrkande 20 framförs förslag om en frånSÖ fristående inspektion som utvärderar skolan. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning att manvid framtida läroplansöversyner bör eftersträva en ökad klarhet iformuleringarna av mål, riktlinjer m.m. för skolans arbete. Därmed ökarmöjligheterna till en meningsfull utvärdering. När det gäller den i propositionen föreslagna utvärderingenav skolans verksamhet måste bedömningen av eleverna självfallet avse såväl kunskaper och färdigheter i olika ämnen och ämnesgrupper som hur skolan lyckas med sin personlighetsutvecklande och fostrande uppgift. Liksom fidigare har utskottet uppfattningen att det är särskilt angeläget att inte bara mätbara faktorer som kunskaper och färdigheter utan även andra viktiga men inte lika lätt mätbara förhållanden kommer med i utvärderingen. Utskottet erinrar om vad föredragande statsrådet anfört omatt det be- 1988/89:UbU7 hövs inte bara en intern utan även en externutvärdering av skolverksamheten, t.ex. av forskare viduniversitetsinstitudoner. Också länsskolnämnderna bör genom sin relativanärhet till skolorna kunna ha en stor betydelse för utvärderingen av arbetet iskolan. Enligt propositionen (s. 31) skall senare en bedömning göras avlänsskolnämndernas behov av särskild expertis. Som utskottet redovisat i detföregående (s. 21) har ett antal länsskolnämnder genom samverkan i fråga ompersonella resurser tagit initiativ till s.k. samordnade skolinspektioner, dånärmast inom gymnasieskola och vuxenutbildning (jfr länsskolnämnden i Hallandslän, dnr 511-697/88). Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1988/89:Ub4 yrkande 12 och 1987/88:Ub806yrkande 20 godkänner vad som i propositionen har förordats om informationen omskolväsendet och utvärderingen av skolverksamheten. När det gäller den internautvärderingen på lokal nivå kan det enligt utskottets mening finnas skäl attvarna för en utvärdering helt eller i huvudsak koncentrerad fill återkommandeprov. En utveckling i denna riktning skulle vara olycklig för trivseln i skolanoch ett mindre lämpligt sätt att använda den för undervisning avsedda tiden. Utskottet föreslår beträffande ansvarsfördelningen ochstyrningen på skolområdet i övrigt att lägger propositionen i dennadel till handlingarna. En ökad valfrihet (prop. I propositionen anförs att ett viktigt led i regeringenssamlade politik är att utveckla och förnya den offentliga sektorn. Skolväsendetär en stor och viktig del av denna. En individuell valfrihet i finns i vissutsträckning på högstadiet. Valfriheten för en hel klass eller en hel skola närdet gäller innehåll är däremot förhållandevis begränsad på alla stadier om manmed valfrihet menar möjlighet att välja en viss inriktning för delar av undervisningensinnehåll. Vissa försök med sådana profiler pågår dock på mellan-ochhögstadierna, t.ex. musikklasser. Föredragande statsrådet anser att det för delär angeläget att dels öka möjligheterna för en skola att välja en vissinriktning för delar av undervisningens innehåll - profilering inom ett ellerflera ämnen , dels öka valfriheten när det gäller arbetssättet - profilering iform av en särskild pedagogisk grundsyn i det samlade lärararbetet. Ökademöjligheter i dessa avseenden leder enligt propositionen till att föräldrar ochelever i ökad utsträckning kan förväntas vilja välja mellan olika skolor. Enskolas ambidoner när det gäller profil i fråga om ämnesinnehåll resp. i frågaom arbetssätt bör framgå av den lokala arbetsplanen. föreslås godkännavad som anförts om möjlighet att profilera den enskilda kommunala skolan närdet gäller innehåll och arbetssätt och om elevers och föräldrars möjlighet tillval av skola inom det kommunala skolväsendet. I ettantal motioner tas först upp frågor som gäller elevernas individuella1988/89:UbU7 valalternativ på högstadium. Enligt motionerna1988/89:Ub4 (m) yrkande 10 och 1987/88:Ub806 (m) yrkande 11 bör eleverna pågrundskolans högstadium ha större möjlighet att välja inriktning efter anlagoch intresse. I mofion 1987/88:Ub211 (fp) begärs en bred försöksverksamhet påhögstadiet med ett utökat praktiskt tillval där såväl praktiska moment sombasfärdigheter tränas. Enligt motion 1987/88:Ub246 (fp) yrkande 11 börfördjupningskurs av ämne på timplanen kunna läsas inom ramen för tillvalstiden.I motion 1987/88:Ub347 (m) yrkande 3 begärs försök med utökat timtal i engelskaoch B-språk. Utskottet vill erinra om att det i propositionen redovisasatt regeringen i ett antal skolor medgivit försök med dubbelt tillval, dvs. atteleverna kan välja mer än ett dllvalsämne på högstadiet. Försöksverksamhetenmed dubbelt tillval pågår fortfarande. Med hänsyn härtill anser utskottet attriksdagen nu bör avslå mofionerna 1987/88:Ub211, 1987/88:Ub246 yrkande 11,1987/88:Ub347 yrkande 3, 1987/88:Ub806 yrkande 11 och 1988/89:Ub4 yrkande 10. Iövrigt hänvisar utskottet till vad som sägs om dllval i läroplanen. Regeringens förslag om försök med jämkning av timplanenför att pröva olika alternativ till profilering berörs i motion 1988/89:Ub6(m,fp,c). Motionärerna anför att läraren ägnar sin individualiserandeförmåga i första hand åt de elever som har svårigheter. Det blir därför mycketlitet tid över för att stödja och stimulera de elever som har ett särskiltintresse och särskilda förutsättningar i ett eller flera ämnen. Man behöverdärför finna lösningar som ökar stimulansen för elever med särskildaförutsättningar och intressen utan att man tar resurser från elever medsvårigheter i skolarbetet. Med utgångspunkt i musikklassernas timplan finnermotionärerna det värdefullt att på motsvarande sätt få göra försök i t.ex.matematik och naturkunskap. Det är även enligt motion 1987/88:Ub246 (fp)yrkande 5 viktigt att skolor får möjlighet att skapa en särskild ämnesprofil.Detta kan stimulera det pedagogiska förnyelsearbetet inom ungdomsskolan. Imotion 1988/89:Ub2 (vpk) yrkande 6 föreslås däremot avslag på regeringens förslag.Det anses kunna åstadkomma klyftor inom skolväsendet. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning atten skolas arbete med att utforma en egen innehållslig profil eller ett egetpedagogiskt program kan få till resultat en ökad pedagogisk målmedvetenhetsamt ett stärkt intresse för att utvärdera verksamheten och analyseraresultaten. Som utskottet uppfattar propositionen, tar förslaget i första handsikte på att öka möjligheten till profiler som omfattar hel skola och därmedalla elever vid skolan. Det är först då man kan förvänta sig positiva effekterhos personal och elever när det gäller t.ex. ökad arbetsglädje och stärktsammanhållning i skolan. Utskottet vill i sammanhanget stryka under att varesig profileringen sker genom timplanejämkning eller ej är det viktigt atteleverna får goda möjligheter att inhämta grundläggande baskunskaper. Utskottetföreslår att godkänner att det bör ankomma på regeringen att i ettinledande skede ta ställning till ansökningar i enskilda fall om jämkningar avtimplanen för att ge utrymme för profilering. bör det, som anförs i propositionen,bli möjligt att utifrån vunna erfarenheter låta länsskolnämn- 1988/89:UbU7derna besluta inom ramen för generella direkdv. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1987/88:Ub246 yrkande 5,1988/89:Ub2 yrkande 6 och1988/89:Ub6. Utskottet vill i detta sammanhang ta upp yrkandena 14 och15 i motion 1987/88:Ub246 (fp) som gäller en annan typ avindividualiseringsåtgärder, nämligen att skolan bör ha möjlighet att för elevermed speciella behov göra en prioritering av undervisningen i svenska ochmatematik. Utskottet erinrar om bestämmelserna igrundskoleförordningen om extra tid för grundläggande färdighetsämnen (5 kap. 2§): 2 § Om den tid som enligt dmplanen för ett stadium äravsedd för undervisning i grundläggande färdighetsämnen, i första handmatematik och svenska, inte räcker för att en elev skall uppnå en normalkunskaps- och färdighetsnivå i ämnet eller ämnena, får mer tid än som följer avtimplanen användas för eleven. Den ytterligare tid som behövs bör i den utsträckning somär möjlig tas ut utöver gällande antal stadieveckotimmar. Om det behövs får istället timplanejämkningar ske. Därvid får antalet veckotimmar ifärdighetsämnet ökas med motsvarande minskning av antalet veckotimmar i annateller andra ämnen. Innan rektor beslutar om sådana stödinsatser skall rektoreller den rektor bestämmer samråda med eleven och dennes värdnadshavare. läroplan för (Lgr 80) avsnittet måloch riktlinjer behandlas också frågan om undervisning av elever med särskildabehov. Utskottet erinrar vidare om allmännaråd för tillämpning av föreskrifterna i läroplanen för omindividuella åtgärdsprogram för elever med svårigheter (SÖ-FS 1987:242). Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub246 yrkandena 14 och 15. Enligt bestämmelser i 2 kap. 2 § grundskoleförordningen(1988:655) skall eleverna i kommunens grundskola fördelas på skolenheterna medhänsyn till vad som är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt, fill vad somkrävs för att effektivt utnyttja lokaler och andra utbildningsresurser samt dllelevers och föräldrars önskemål. Fördelningen skall göras av skolstyrelsen, ominte länsskolnämnden meddelat särskilda föreskrifter om fördelning påskolenheter. Om det i kommun i enlighet med vad som föreslagits iproposifionen organiseras skolenheter med profilering inom ett eller fleraämnen eller med pedagogisk profilering, blir det enligt föredragande statsrådetnaturligt att i större utsträckning än fillgodose elevers ochföräldrars önskemål om att få göra ett val av en viss skola. Någon ovillkorligrätt att få gå i viss skola anser föredragande statsrådet dock inte möjlig attinföra. I propositionen sägs vidare att om tillgodoseende av önskemålen om vissskola skulle medföra behov av fler klasser totalt i kommunen än vadlänsskolnämnden räknat med får klassen finansieras med hjälp av förstärkningsresursen. Enligtmotionerna 1988/89:Ub4 (m) yrkande 9 och 1987/88:Ub806 (m) 3 yrkande 14samt 1988/89:Ub5 (fp) yrkande 4 och 1987/88:Ub246 (fp) yrkan- 1988/89:UbU7 de 6bör det fria valets princip i fråga om skola i ökad utsträckning gälla inom detallmänna skolväsendet. Fristående skolor kan därjämte främja mångfalden iutbildningsutbudet inom en kommun. Liknande tankegång framförs i motion1987/88:Ub400 (m) yrkande 1. I motion 1987/88:Ub9 (c) yrkande 11 framförs ingainvändningar mot föredragande statsrådets grundläggande resonemang i avsnittetEn ökad valfrihet men väl mot tanken att finansiera eventuella nya klasser fördetta ändamål med hjälp av förstärkningsresursen som bör användas för elever medsvårigheter. Mofionärerna menar att deras förslag till ett nyttstatsbidragssystem ger andra möjligheter dll en mer flexibel skolorganisation.I motion 1988/89:Ub2 (vpk) yrkandena 7, 8 och 9 hemställs om avslag påregeringens förslag om att elever och föräldrar skall kunna välja skola inomdet kommunala skolväsendet. Motionärerna vill i stället föreslå att SÖ får . för att föra ut exempel på pedagogiskt utvecklingsarbete inom denallmänna skolan. De begär även särskilda projektanslag för studiecirkelverksamhetinom området profileringpedagogisk professionalism skola. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. storlek inom den enskilda kommunen,tillgången på lokaler och andra utbildningsresurser sätter en gräns förmöjligheten att tillgodose önskemål om viss skola. Som framhålls ipropositionen är det dock angeläget att inom ramen för de begränsningar somfinns försöka dllmötesgå önskemålen från elever och föräldrar i nyssnämntavseende. I större kommuner eller i kommuner med goda allmänna kommunikationerär det lättare att tillgodose deras önskemål. När det gäller mindre kommunereller de delar av större kommuner som har dåliga allmänna kommunikationer, fårolika åtgärder för profilering i allt väsentligt knytas till åtgärder inomarbetsenheterna i den enskilda skolenheten. Beträffande den i motion 1988/89:Ub9 diskuteradeanvändningen av förstärkningsresursen för viss klass konstaterar utskottet attungefär av förstärkningsresursens undervisningsbundna del gäller generellaverksamheter som normalt inte avser insatser för elever med svårigheter (DsU1984:16, Del 1, s. 10). Det är vidare skolstyrelsen som ytterst fattar beslut iden aktuella resursfrågan, varvid vidtagen åtgärd - som framgår avpropositionen - inte får gå ut över insatser för elever med svårigheter. Utskottet föreslår att godkänner vad som ipropositionen anförts om elevers och föräldrars möjlighet till val av skolainom det kommunala skolväsendet. Med hänvisning till vad som anförts i detföregående avstyrker utskottet motionerna 1987/88:Ub246 yrkande 6,1987/88:Ub400 yrkande 1, 1987/88:Ub806 yrkande 14, 1988/89:Ub2 yrkandena 7, 8och 9. 1988/89:Ub4 yrkande 9, 1988/89:Ub5 yrkande 4 och 1988/89:Ub9 yrkande 11. Kultur i skolan (prop. Enligt propositionen är en viktig utgångspunkt förkulturarbetet i skolan att detta arbete måste vara en naturlig del i skolans verksamhet. Kulturansvaret måste därvid vila på skolans alla ämnen, men ett speciellt ansvar ligger 40 självfalletpå de ämnen som har fill uppgift att utveckla elevernas uttrycks- 1988/89:UbU7 och kommunikationsförmåga som svenska, bild, musik och slöjd. I ett antal försöksverksamheter prövas enligtpropositionen en utveckling av kulturverksamheten inom ramen för den samladeskoldagen. Kommunala bildskolor (i ), kommunala kulturskolor(bl.a. i ) och utveckling av den kommunala dll attomfatta t.ex. dans är enligt föredragande statsrådet exempel på hur elevernakan erbjudas ett värdefullt kulturutbud vid sidan av den direktaundervisningen. Enligt statsrådet bör samlad skoldag i betydande utsträckningkunna ges ett kulturellt innehåll. Föredragande statsrådet hemställer att regeringen berederriksdagen dllfälle att ta del av vad som anförts om det fortsatta arbetet medkultur i skolan (prop. s. 5866). Utskottet föreslår att lägger proposifionen idenna del till handlingarna. Samverkan mellan skola och barnomsorg(prop. I motionerna 1988/89:Ub4 (m) yrkandena 7 och 8 samt1987/88:Ub806 (m) yrkandena 8 och 9 föreslås att skolstarten sänks tillsexårsåldern. Lågstadiet bör vara årskurslöst och omfatta för flertaletoch för dem som behöver en lågstadietid av sådan omfattning. Ettkursplanearbete bör sättas i gång som tar sin utgångspunkt i barnsutveckling i åldersgruppen . En tidigareläggning av skolstarten innebärenligt modonerna 1988/89:Ub5 (fp) yrkande 6 och 1987/88:Ub246 (fp) yrkande 1att man under hela lågstadiet måste utgå från det enskilda barnets mognadsnivå,motivation, behov och förutsättningar när kunskaper lärs in och olikafärdigheter tränas. Barn bör få delaktighet i envälstrukture-rad pedagogisk verksamhet med successiva inlärningsmål. En sådanverksamhet sker bäst inom ramen för , som bör bli tioårig. Ettprincipbeslut om skolstart bör fattas . Frågor om enddigareläggning av skolstarten tas även upp i motion 1987/88:Ub255 (m). Enligtmodon 1987/88:Ub219 (c) är dden nu inne att låta barn börja skolan . Skolstart innebär start i en ålder då barn ofta ärsärskilt receptiva och motiverade. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Barnomsorg och skola är verksamheter med många likheteroch gemensamma ambitioner, men också med skillnader och delvis olika utgångspunkteroch uppgifter. Ambitionen inom barnomsorg och skola bör inte vara att utjämnaalla skillnader. Men det är angeläget att minska och utjämna sådana skillnadersom kan skapa svårigheter vid övergången från den ena verksamheten till denandra. Det är naturligt att sträva efter en ökad flexibilitet i verksamheterna,bl.a. genom ett nära samarbete som kan bidra till att förstärka de gemensammadragen i verksamheterna och till att underlätta strävan att anpassaverksamheten till varje enskilt barns förutsättningar och intressen. Mellan personal i förskola och grundskola förekommerinformationsut- 1988/89:UbU7 byte, varvid frågan om ett barns skolmognad ärcentral. Barnens vistelse i den skolliknande miljö som förskolan erbjuder gerett bra underlag för att få ett så tillförlitligt svar som möjligt på dennafråga. I Lgr 80 (s. 24) behandlas samverkan mellan förskola och skola varvidsärskilt betonas att man genom denna samverkan skall söka förhindra attenskilda elever får problem vid skolstarten. Enligt 3 kap. 8 § skollagen (1987:1100) får på begäran avett barns värdnadshavare skolstyrelsen i barnets hemkommun tillåta att barnetredan höstterminen det kalenderår då barnet fyller börjar i grundskolaneller i en motsvarande skola för barn med vanlig skolplikt. Tillstånd fårlämnas endast om barnet är moget för skolgång. Önskar vårdnadshavarna attbarnet skall börja skolgången det kalenderår, när barnet fyller , skallbarnet anmälas vid inskrivningsförrättningen. Enligt 6 kap. 2§grundskoleförordningen (1988:655) beslutar skolstyrelsen om tid och sätt förinskrivning. Är barnet skolmoget är det vårdnadshavarna som i samrådmed dem som förrättar inskrivningen avgör om barnet skall börja skolan . Hithörande frågor är alltså inte längre reglerade centralt utanavgörs på det lokala planet. Enligt uppgifter från stafistiska centralbyrån harskolstyrelserna skrivit in i mellan 520och 1 260 elever, vilka var eller yngre. Utskottet är inte berett att nu föreslå attvidta åtgärder i enlighet med de olika önskemål som förs fram imotionsyrkandena. Utskottet föreslår därför att avslår mofionerna1987/88:Ub219, 1987/88:Ub246 yrkande 1, 1987/88:Ub255, 1987/88:Ub806 yrkandena8 och 9, 1988/89:Ub4 yrkandena 7 och 8 samt 1988/89:Ub5 yrkande 6. Av propositionen framgår att formerna förskolbarnsomsorgen varierar starkt kommuner emellan. I vissa kommuner kan de flestabarn erbjudas plats på fritidshem, medan andra kommuner i första hand erbjuderplats i familjedaghem. Ytterligare andra har än så länge en lägre ambitionsnivåoch kan inte erbjuda skolbarnsomsorg alls.