bet · GC01SoU18 · 1988-12-31 00:00:00 — I syfte att stimulera utbyggnaden av daghem och frifidshembeslutade om ett tillfälligt bidrag till anordnandeav daghem och fritidshem. Bidraget utgick per avdelning i daghem och fritidshemdär byggnadsarbeten hade igångsatts och slutförtssenast . Bidraget utgick med . eller, vidombyggnad, högst av de faktiska kostnaderna. behandlade motsvarande yrkande ibetänkandet SoU 1986/87:35. Utskottet anförde att det i och för sig var positivttill den stimulans till utbyggnad av barnomsorgen som ett anordningsbidragskulle utgöra. Ett sådant anordningsbidrag fick dock övervägas i särskildordning, bl.a. från sysselsättningspolitiska och statsfinansiella synpunkter. Utskottet var inte heller berett att förordaett anordningsbidrag (SoU 1987/88:13 s. 19). Utskottet står fast vid dennainställning och avstyrker motion So631 (vpk) yrkande 7. Information om alternativ barnomsorg I motion So639av och () begärsett tillkännagivan de av vad i motionen anförts om behovet av att erfarenheter om alternativ barnomsorg sammanställs och att information därom ges till kommunerna. Om kommunerna skall klara av att bygga ut barnomsorgen till full behovstäckning utan att kvaliteten försämras måste man, enligt motionärer na, finna alternativa vägar för att lösa barnomsorgsproblemet. Många föräldrar efterfrågar också alternativ barnomsorg, t.ex. daghem drivna av föräldrakooperativ eller kyrkor eller förskolor med en speciell pedagogik. Då sådan alternativ barnomsorg ofta kan bedrivas till lägre kostnad med en hög kvalitet, finns det starka skäl att stimulera verksamheten. Det bör enligt g motionärernasmening vara en uppgift för att för kommuner- 1988/89:SoU18nas räkning sammanställa ett informationsmaterial över alternativa barnomsorgsformer. I motion So630 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom alternativ i barnomsorgen (yrkande 4). Motionärerna framhåller att föräldrarfritt bör få välja omsorgsform bland alla de alternativ som tillgodoser vissagrundläggande kvalitativa krav. Många föräldrar har dock enligt motionärernafått erfara att det kan vara besvärligt att starta alternativ barnomsorg. Detborde därför vara en uppgift för alt för kommunernas räkningsammanställaett informationsmaterial över alternativa barnomsorgsformer somkommit till stånd runt om i landet. Utskottet har behandlatmotioner som tagit upp frågor om information om alternativ barnomsorg m.m.,senast i betänkandet SoU 1987/88:13 s. 20, vari hänvisades till betänkandet SoU1986/87:35 s. 37-38. Utskottet delade i sist nämnda betänkande den i den dåaktuella motionen framförda uppfattningen att alternativen till barnomsorgkan ge viktiga impulser till den kommunala verksamheten. Utskottet avstyrkteemellertid motionen med hänvisning till att information på området redanförelåg. Utskottet konstaterade i betänkandet SoU 1987/88:13 attkännedomen om den alternativa barnomsorgen torde ha förbättrats under senareår. Förutom det informationsmaterial som utskottet tidigare hade redovisathänvisades till att utgivit allmän information om det gällandestatsbidragssystemet samt föreskrifter för tillämpningen av de nyabestämmelserna (meddelandeblad 31/87). Detta gällde för såväl somalternativ barnomsorg. Utskottet ansåg därför inte att det fanns behov av någotriksdagsinitiativ. Enligt utskottets mening har det inte inträffat något somföranleder en ändrad bedömning från utskottets sida, varför motionerna So639(c) och So630 (c) yrkande 4 avstyrks. I motion So631 av m.Jl. (vpk) begärs initiativtill att enhetliga normer för barnomsorgsavgifter utarbetas i enlighet med vadsom anförs i motionen (yrkande 12). Motionärerna påpekar att taxorna varierarkraftigt mellan olika kommuner, vilket är orättvist och orättfärdigt. Enligtmotionärerna bör all barnomsorgsverksamhet vara avgiftsfri för föräldrarna ochi stället finansieras över skatten. Överläggningar bör därför komma till ståndmellan staten och kommunerna i syfte att trappa ner avgifterna med sikte pånolltaxa . Utskottet behandlade såväl som våren 1988motionsyrkanden som överensstämmer med det nu aktuella yrkandet. Utskottet hänvisade bl.a. till att regeringen då givit i uppdrag att belysa orsakerna till den sociala snedrekryteringen till barnom sorg. Utskottet ansåg vidare att regeringen borde ta upp förnyade diskussio- 20 ner medSvenska kommunförbundet omkring barnomsorgstaxornas utform- 1988/89:SoU18ning med målet att skillnaderna i taxor mellan kommunerna utjämnas. anfört gavs regeringen till känna (SoU 1986/87:35). Vid riksmötet1987/88 anförde utskottet följande (SoU 1987/88:13 s. 21). Som utskottet tidigare i olika sammanhang framhållitligger utformningen av taxorna för bl.a. barnomsorgen inom ramen för denkommunala självstyrelsen, varför inte har anledning att gå in på detnärmare innehållet i taxorna. Dock bör enligt utskottets uppfattning en störreenhetlighet i Som redovisats ovan har fastställt enarbetsplan för sitt uppdrag att belysa orsakerna till den sociala snedfördelningeninom den kommunala barnomsorgen. Däri ingår som ett delprojekt barnomsorgsavgifternasbetydelse för olika föräldragrupper. Enligt vad utskottet inhämtat pågårdessutom samtal mellan regeringen och ombarnomsorgstaxorna. Utskottet anser att det i avvaktan på resultatet av detpågående arbetet inte finns anledning till något riksdagsinitiativ då detgäller utformningen av taxorna för den kommunala barnomsorgen. Utskottet villdock understryka att översyn bör genomföras skyndsamt. uppdrag angående den sociala snedfördelningeninom den kommunala barnomsorgen skall vara avslutat . fick i uppdrag attbelysa vissa frågor angående de kommunala avgifterna inom bl.a. barnomsorg.Arbetet kommer, enligt vad utskottet har erfarit, att redovisas . Utskottet anser det angeläget att utjämna skillnaderna itaxor mellan kommunerna. Utskottet erinrar om sina tidigare uttalanden ifrågan. Avgiftsfrågan uppmärksammas emellertid av regeringen i det fortlöpandearbetet angående barnomsorgen. Frågan har även varit föremål för en analys inomriksrevisionsverket och . redovisningkommer att överlämnas till regeringen, medan socialstyrelsensredovisning väntas . Någon åtgärd från sida ärsålunda inte erforderlig. Utskottet avstyrker därför motion So631 (vpk) yrkande12. I motion So601 av och förste vicetalman () läggs flera förslag fram som rör enskolförberedande förskola. Enligt motionärerna har de flesta barn behov av enmotsvarighet till den forna lekskolan, som förberedelse inför skolstarten. Barnbehöver en pedagogisk, välstrukturerad och systematisk träning som förberedelseför skolan, anser motionärerna. Barnens nyfikenhet och intresse av att läramåste tas till vara och stimuleras i homogena grupper och på ett helt annatsätt än som kan ske i barnomsorgen - hur bra den än år. Motionärerna hemställeratt deltidsförskolan utvecklas till en skolförberedande förskola (yrkande 1),att skolan blir huvudman för en sådan förskola (yrkande 2). attskolöverstyrelsen utformar det pedagogiska programmet för denna skola (yrkande3), att den skolförberedande träningen på daghemmen skall ha samma inriktningoch huvudman som den skolförberedande förskolan (yrkande 4) samt attbenämningen förskola endast används för en skolförberedande förskola (yrkande7). 3 1988/89. Rättelse: S. 27 rad 34 Står: tvåmotioner Rättat till: en motion. Rad 1-9 nedifrån: Texten utgår I motion So607 av m.fl. (m) begärs att riksdagenbeslutar att 1988/89:SoU18 inrätta en skolförberedande förskola i enlighetmed vad som anförts i motionen (yrkande 2) samt att beslutar att denskolförberedande verksamheten på daghemmen skall ha skolstyrelsen som huvudmanfrån och med (yrkande 3). I motion So612 av m.fl. (m) föreslås attregeringen ges till känna att skolstyrelsen skall ansvara för verksamheten iförskolan närmast före skolstarten (yrkande 2). Motionsyrkanden (m) med samma innehåll som de nu aktuellamotionerna behandlades senast av utskottet i betänkandet SoU 1987/88:13. Isamband med propositionen om förskola för alla barn avstyrkte utskottet dåaktuella motionsyrkanden av liknande lydelse och anförde (SoU 1985/86:5 s. 26). Enligt propositionen (s. 13) kan förskolan genom en merstrukturerad verksamhet för de äldre barnen lägga en god grund för arbetet iskolan. från barnens utgångspunkter måste förskolan och skolan utgöradelar i en helhet, där hänsyn bör tas till barnens successiva utveckling ochtill det förhållandet att barnen utvecklas i olika takt. Frågan om samverkan mellanförskola och skola har utretts av (U 1981:01).Enligt socialministern finns det anledning att närmare återkomma tillsamspelet mellan förskolans och skolans innehåll och arbetsformer efter det attkommitténs förslag remissbehandlats. Det kan exempelvis gälla områden som urdetta perspektiv särskilt behöver beaktas i pedagogiska program för förskolan. lade fram sitt slutbetänkande SOU1985:22 . Där föreslås bl.a. att SÖ och bör få iuppdrag att tillsammans och med utgångspunkt i av fastlagt gemensamtmål stimulera och främja den pedagogiska utvecklingen i förskolans olika formeroch i skolan (betänkandet s. 176). I detta arbete skall tonvikten läggas vidnågra av åldersgrupperna närmast före och efter skolstarten. Utskottet delar socialministerns uppfattning attberedningen av förslag bör avvaktas innan slutgiltigställning tas i de frågor om förskolans innehåll som berör övergången fillskolans lågstadium. Utskottet ser det emellertid som angeläget att undvika ensplittring av förskoleverksamheten. Hithörande frågor bör därför beredas inomsocialdepartementet så att en helhetssyn kan anläggas på förskolans innehåll. slutbetänkande beredsfortfarande i . Utskottet vidhåller- i likhet med förra (SoU1987/88:13 s. 23) -sin tidigare inställning i dessa frågor och avstyrkersåledes motion So601 (m) yrkandena 2, 3 och 4 samt motionerna So607 (m)yrkandena 2 och 3 samt So612 (m) yrkande 2. I betänkandet SoU 1986/87:35 behandlades yrkandet attdeltidsförskolan bör utvecklas till en skolförberedande förskola. mening borde beredningen av förslag avvaktasockså innan ställning tas i de frågor om förskolans innehåll som berörövergången till skolans lågstadium, varför det då aktuella motionsyrkandetavstyrktes. Utskottet underströk emellertid vikten av att skolförberedandeverksamhet bedrivs inom daghem och deltidsgrupper. Utskottet erinrade om att idet pedagogiskaprogrammet för förskolan poängteras bl.a. betydelsen av att ge 2 de äldrebarnen stöd för deras läs- och skrivutveckling (programmet s. 32) samt attförskolan skall bidra till att barnen utvecklar grundläggande begrepp 1988/89: SoU 18 om tid, matemafik, förståelse av fysikaliska och kemiskaorsakssamband m.m. (s. 29). Utskottet vidhåller även beträffande detta yrkande sitttidigare ställningstagande (jfr SoU 1987/88:13) och avstyrker mofion So601 (m)även i denna del (yrkande 1). Slutligen anser motionärerna i motion So601 (m) attsamlingsbegreppet barnomsorg är den korrekta benämningen på daghem,familjedaghem o.d. Benämningen förskola bör enligt motionärerna endast användasför en skolförberedande, mer strukturerad verksamhet. Vid behandlingen av motsvarande motionsyrkande våren 1988avstyrkte utskottet yrkandet med hänvisning till fidigare uttalanden ibetänkandet SoU 1985/86:30 s. 19-20. Utskottet uttalade vid /86att det skulle vara en alltför snäv begränsning av begreppet förskola om dennabenämning reserverades för deltidsgrupperna. Även i daghem bedrivs enstrukturerad pedagogisk verksamhet, påpekade utskottet. Utskottet delade dockmofionärernas uppfattning att det ibland råder en viss förvirring vidanvändningen av begreppen barnomsorg, förskoleverksamhet, barnomsorgensförskoleverksamhet osv. Utskottet redovisade vidare en genomgång av innebördenav de olika benämningarna. Utskottet står fast vid sin tidigare inställning i dennafråga och avstyrker sålunda motion So601 (m) yrkande 7. Den pedagogiska inriktningen m.m. l motion So612 av m.fl. (w) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av att det pedagogiska programmet för förskolan bygger på och syftartill att hos barnen inpränta den respekt för medmänniskors självbestämmande,lika värde och integritet som vilar på bl.a. grund (yrkande 3). I motion So632 av () yrkas att regeringenges till känna vad i motionen anförts om vikten av en förändring av förskolanspedagogiska program. Motionären framhåller bl.a. vikten av inlärning ochrespekt för tystnad. Motionsyrkanden med samma krav som framförts i motionSo612 yrkande 3 behandlades utförligt av utskottet i betänkandet SoU 1986/87:35s. Utskottet erinrade därvid inledningsvis om att i det pedagogiskaprogrammet för förskolan anges att den ideologi - den människosyn och samhällssyn-som och därmed också förskolan skall omfatta anges i 1 §socialtjänstlagen (SoL). Utskottet anförde vidare. Nyckelorden där är demokrati, solidaritet, jämlikhet ochansvar. Där anges också att verksamheten skall bygga på respekt för människorssjälvbestämmanderätt och integritet. I det pedagogiska programmet hänvisasockså fill 12 § SoL enligt vilken socialnämnden bl.a. skall verka för att barnoch ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden samt i nära samarbete med hemmenfrämja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam 23 fysisk ochsocial utveckling hos barn och ungdom. Det pedagogiska programmet bygger i dessa delar på vad somi proposition 1988/89:SoU18 1984/85:209 om förskola för alla barn uttalassom det övergripande målet för barnomsorgen. godtog dessa uttalanden(SoU 1985/86:5, rskr 27). Enligt utskottets mening överensstämde den redovisadedefinitionen av det övergripande målet för barnomsorgen med de krav somframställts i då aktuell motion, vilken därmed inte påkallade något uttalandeav i ifrågavarande del. Detta är alltjämt utskottets inställning. Motion So612 (m)yrkande 3 avstyrks därför. Enligt utskottets uppfattning bör det som anförs imotion So632 (m) inte föranleda en revidering av förskolans pedagogiskaprogram. Motionen avstyrks därför. 1 motion So630 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om kvaliteten i barnomsorgen(yrkande 2). I motionen framhålls att barnomsorgens pedagogik bör utarbetastillsammans med föråldrarna och så att barnen får kontakt med bl.a. devardagssysslor soin förekommer i hem och familj. Det framhålls vidare att detär viktigt att barnen får kunskap om de etiska grunder som vårt samhälle vilarpå och bakgrunden till de traditioner som finns i vårt samhälle. Slutligenunderstryks att förskolebarnen för sin utveckling i hög grad är beroende avstabila vuxenrelationer. avser att med stöd av en forskargrupp ochen expertgrupp utforma ett kompletterande material till det pedagogiskaprogrammet för förskolan för de äldre förskolebarnen. Arbetet skall varaavslutat . redovisade ett pedagogisktprogram för fritidshem. har vidare utarbetat allmänna råd förfamiljedaghemmen . När motsvarande motionsyrkande behandlades i utskottetvåren hänvisades till att det i det pedagogiska programmet för förskolansägs följande om föräldrarnas roll. Föräldrarna kan ge bidrag till planeringen genom sinkunskap om de egna barnen och om närmiljön. Föräldrarna ska också hamöjligheter att ge synpunkter på den övergripande planeringen, på hurverksamheten genomförs och utvärderas. För att bedöma verksamhetens merkonkreta och realistiska mål, dess innehåll och metoder krävs goda kunskaper ombarn, hur barn lär och utvecklas och hur en pedagogisk verksamhet utformas.Denna kunskap har personalen. Föräldrarnas roll blir att komplettera medsynpunkter på verksamheten utifrån sina perspektiv. Föräldrarnas möjligheteratt ge synpunkter underlättas genom att de deltar i verksamheten när så ärmöjligt. De som ingår i föräldraförsäkringen är härtill god hjälp. Personalen bör på alla sått uppmuntra och underlättaföräldrarnas deltagande i verksamheten. Föräldrarna bör erbjudas möjlighet att ge synpunkter iorganiserade och av dem själva väl kända former så att alla föräldrar kanframföra sina åsikter. I avsnittet "Närsamhälle, vardagsliv och övrigasamhällsfrågor" (program met s. 38) framhålls bl.a. följande. Genom att barnen själva deltar i vardagssysslor och skötsel av gemensamma ting i förskolan fyller de en egen 24 uppgiftoch tar eget ansvar. Genom att barnen mer och mer får del i vardagslivetspraktiska göromål får de grundläggande kunskap om städning, 1988/89:SoU18disk, klädvård, matlagning, förvaring, enkla reparationer m.m. Utskottet (SoU 1987/88:13 s. 27) fann att de krav somframställs i motionen väl överensstämmer med förskolans pedagogiska program.Motionen påkallade därför inte något uttalande av i denna del.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker motion So630 (c) yrkande 2. Tillgången på barnomsorgspersonal m.m. I motion So630 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om behovet av ett åtgärdsprogram förrekrytering av personal till barnomsorgen (yrkande 3). Åtgärder har vidtagits, såväl i kommunerna som centralt,för att minska den stora personalomsättningen och underlätta rekryteringen. Härkan nämnas att redovisat rapporten slutarpersonalen inom barnomsorgen (redovisar 1988:9).Socialstyrelsen har där gjort en sammanställning av olika rapporter i ämnet ochförsökt reda ut orsaker och verkningar. Enligt rapporten går det inte att angeen enkel orsak till att personal slutar. I stället är det sannolikt många orsakersom samverkar och uppträder i olika kombinationer. Bristen på förskollärare kommer enligt socialstyrelsensberäkningar att röra sig mellan, i det lägsta alternativet, 6 500 och, i dethögsta, 13 200 årsarbetare. Vad gäller bristen på fritidspedagoger beräknar manatt den kommer att ligga mellan 1 300 och 2 400 årsarbetare. har även vidtagit åtgärder för attstimulera forskningen på området och förbättra statistiken överpersonalomsättningen. Rekryteringskampanjer med medverkan av ,. UHÄ, och berörda fackligaorganisa-fioner har genomförts för att förbättra personalrekryteringen tillbarnomsorgen. En ny kampanj avses att genomföras . De överläggningar kring utbyggnaden av barnomsorgen m.m.som förs mellan regering och omfattar även personalrekryteringsfrågan. Personalförsörjningsfrågorna behandlades utförligt iutskottets betänkanden SoU 1986/87:35 s. 38-40 och SoU 1987/88:13 s. 27 f. Vid förrariksmötet anförde utskottet följande (SoU 1987/88:13 s. 28). Utskottet delar motionärernas uppfattning attpersonalsituationen inom barnomsorgen alltjämt är mycket oroande trots de olikaåtgärder som vidtagits. Det är också besvärande att andelen män inombarnomsorgen har minskat. riksdagsbeslutet om en plats för alla barn ikommunal barnomsorgsverksamhet skall kunna förverkligas är detgivetvis en förutsättning att utbildad personal finns tillgänglig. Insatser för att förbättra rekryteringen till utbildningarmed inriktning på yrken inom barnomsorgen har gjorts och antaletutbildningsplatser har utökats. Utredningar pågår också för att klarläggaorsakerna till de många avgångarna från yrken inom barnomsorgen. uppfattning innebär de åtgärder som vidtagits och den uppföljningsom görs av socialstyrelseni praktiken ett "program" för att barnomsorgens behov av 95 utbildadpersonal skall kunna tillgodoses. Något riksdagsinitiativ är därför inteerforderligt. Utskottetkonstaterar att problemen med personalförsörjningen inom bar- 1988/89:SoU18 nomsorgenengagerar såväl kommunala instanser som centrala statliga Frågan berör också i hög grad arbetsmarknadens parter. bakgrundav den uppmärksamhet som ägnas frågan anser utskottet det obehövligtmed ett riksdagsinitiativ och avstyrker därför motion So630 (c) I en motion, So631 av m.fl. (vpk), tas frågorom kompetens och fortbildning för barnomsorgspersonal upp. Motionärerna begär dels förslag sominnebär att regler för allmän behörighet för personal med arbete i barngruppinom barnomsorgen införs (yrkande 10). dels att - som en följd av detta yrkande- redan anställd personal inom utbildningsyrket som saknar formell behörighetbereds möjlighet att med bevarad lön erhålla sådan behörighet (yrkande 11). Dessa förslag har tidigare vid ett flertal tillfällenbehandlats och avstyrkts av utskottet, senast i betänkandet SoU 1987/88:13 s.29. När det gäller regler för allmän behörighet för personalutan formell behörighet att med bevarad lön erhålla sådan behörighet harutskottet tidigare avstyrkt sådana yrkanden med hänvisning till att det skullestrida mot kommunernas frihet att ordna barnomsorgen om skulle fattabeslut om särskilda behörighetsregler eller om att viss andel av personalenskulle ha genomgått visst slag av utbildning (se bl.a. SoU 1983/84:18 s. 20).Vid sin behandling av motsvarande yrkanden hänvisade utskottetvidare till att UHÄ har i uppdrag att se över fritidspedagog- ochföfskollära-rutbildningarna och att förslag till förändrad utbildning haderemissbehandlats och bearbetades inom UHÄ. Motionsyrkanden i ämnet avstyrktes även . I årets budgetproposition (bil. 10 s. 219) anförstatsrådet att han inte är beredd att föreslå regeringen att göra denmycket stora ekonomiska satsning, som en förlängning av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningen innebär. I stället bör utbildningsplanerna reviderasinom nuvarande ramar med beaktande av pedagogiska program förbarnomsorgen. har inte avvikit från dettaställningstagande (1988/ 89:UbU22). Utskottet anser inte att det inträffat något som börföranleda en ändrad bedömning från utskottets sida i frågan om införande avbehörighetskrav. Utskottet avstyrker motion So631 (vpk) yrkandena 10 och 11. . I motion So620 av () begärs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven kompletterande personalgrupp inom barnomsorg och grundskola, nämligendanspedagogen. pedagogiska program för förskolan tar upprytmik, dans-och rörelselekar (s. 34 f.). Utskottet delar motionärens uppfattning att dans ochrytmik är viktiga inslag i barnomsorgsverksamheten. Utskottet kan dock inteförorda ett riksdagsinitiativ i syfte att mer systematiskt knyta danspedagoger till 26 förskolan.Motion So620 (m) avstyrks därför. I motionSo633 av Ulla-Brin Åbark och (båda s) begärs att 1988/89:SoU18 regeringen ges fill känna vad i motionen anförts om en effektivbarnomsorgsplanering. Även i motion So634 av m.fl. (s) begärsatt regeringen ges till känna vad i motionen anförts om kommunernasbarnomsorgsplanering. Motionärerna pekar på att ersättning frånföräldraförsäkringen inte utgår till de föräldrar som har barn i familjedaghemdå dagbarnvårdarens eget barn blir sjukt. Problemet bör enligt motionärernalösas genom t.ex. vikariepooler för dagbarnvårdare. Regeringen bör överväga enstimulans för vikarieplaneringen. Problemen som tas upp i motionerna har vid fleratillfällen behandlats i socialförsäkringsutskottet. I betänkandet SfU1987/88:16 s. 10 f. avstyrkte utskottet motioner i frågan och anförde följande. Utskottet har stor förståelse för de problem som påtalas imotionerna. Enligt utskottets uppfattning finns emellerfid en betydande riskatt en utvidgning av rätten till tillfällig föräldrapenning på det sätt somanges i motionerna skulle inverka menligt på kommunernas ansvarstagande förbarnomsorgen och att socialförsäkringen skulle få ta över en stor del av detkommunala ansvaret. Utskottet vill därför än en gång understryka betydelsen avatt den som förmedlat barnomsorgen, dvs. i allmänhet kommunen, tillser attersättare finns tillgänglig i sådana situationer som avses i motionerna. Dettagäller i fråga om tillfällig föräldrapenning vid sjukdom hos dagbarnvårdaresbarn och i än högre grad vid stängning av daghem. delar denna bedömning och förutsätter attkommunerna beaktar dessa problem i sin planering av barnomsorgen. Utskottetavstyrker därför motionerna So633 (s) och So634 (s). I proposition 1988/89:100 bil. 7 beräknas anslaget under F1. Bidrag till barnomsorg för /90 uppgå till 10 330milj.kr. Under anslaget har beräknats oförändrat 2,5 milj.kr. tillsocialstyrelsen för fortbildningsinsatser och medel för utvecklings- ochförnyelsearbete inom barnomsorgen.