bet · GC01SoU14 · 1988-12-31 00:00:00 — Hälsoupplysning m. m. 1988/89 SoU14 Ibetänkandet behandlas regeringens förslag till medelsanvisning för bidrag tillhälsoupplysning och medelsanvisningar för internationell samverkan, vilkatillstyrks av utskottet. I anslutning härtill behandlas ett antal motionsyrkandenom åtgärder mot tobaksbruket, om kostupplysning samt ompreventivmedelsrådgivning m.m. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utskottetföreslår vidare att regeringen ges till känna vad utskottet anfört omparlamentarisk medverkan i tobaksutredningen. Häremot reserverar sig s-ledamöterna. Till betänkandet harfogats 22 reservationer. FEMTE HUVUDTITELN Proposition 1988/89:100 bil. Regeringenhar under punkt E 13 (s. 95 och 96) och punkterna I l-I 3 (s. 164-166)föreslagit att för /90 anvisar E13 till Bidrag till hälsoupplysning m.m. ett reservationsanslag på 3 620 000kr., I 1 till Bidrag tillVärldshälsoorganisationen samt internationellt socialpolitiskt samarbete m.m.ett förslagsanslag på , I 2 till Vissa internationella kongresseri ett reservationsanslag på , I 3 till Medverkan i EG:saktionsprogram mot cancer ett reservationsanslag på . 1988/89:So308av m.fl. (s,m,c,fp,vpk,mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen angivits för att minskatobaksmissbruket bland kvinnor. 1988/89:So408av m.fl. (vpk) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna att preventivmedel börgöras avgiftsfria. 1Riksdagen 1988/89.12 saml. 2. attriksdagen hos regeringen begär ett specialdestinerat statsbidrag /89:SoU14 att trygga utbyggnaden av preventivmedelsrådgivningen och den abortföre byggande verksamheten, 3. attriksdagen hos regeringen begär åtgärder för att bättre trygga samordningen av det abortförebyggande arbetet inom , 4. att som sin meningger regeringen till känna att preventivmedelsrådgivningen bör byggas ut bådekvantitativt och kvalitativt i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att som sin meningger regeringen till känna att åtgärder bör vidtas för att engagera läkare ochbarnmorskor i skolornas sex- och samlevnadsundervisning. 1988/89:So418av och (båda c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om samlade åtgärderför att begränsa tobaksbruket och dess skadeverkningar. 1988/89:So442av och (båda s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avförbättrad sexualinformation vid sjukhusen vid handikapp och sjukdom.Motiveringen återfinns i motion 1988/89:Sf264. 1988/89:So443av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att informeraallmänheten om kostens betydelse för hälsan, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kunskaper om kostenförbättras, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att storkökspersonalenskunskaper om kosten förbättras. 1988/89:So446 av m.fl.(fp,m,c) vari yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kuratorskontakt och efterkontroll, 3.attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om alternativarådgivningsbyråer, 4. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyndsamma initiativ för att minska antalet aborter. 1988/89:So451av m.fl. (mp) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att rökning på sjukhus, tunnelbanor, järnvägssta tioner, i skolor samt på andra offentliga platser förbjuds i lag, 2. att beslutar attrestauranger och andra liknande privata inrättningar avsedda för allmänhetenskall åläggas hålla av sittplatserna helt rökfria. Tillåts rökning ien del av inrättningen skall fullgod ventilation installeras, 3. att som sin meningger regeringen till känna att lokaler för fritidsutövande skall planeras så attpassiv rökning minimeras. 4.att som sin mening ger regeringen till känna att tillämpnings- l988/89"SoU14 föreskrifter skall utarbetas som normerar ovanståendebestämmelser. 1988/89:So4S7av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna att den skall verka för att ungdomsmottagningar inrättas i varjekommun. 1988/89:So465av () vari yrkas att hos regeringen begär ettlagförslag om barns rätt till rökfri miljö samt en bred analys av ettlagförslags fördelar och nackdelar. 1988/89:So470av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förbättradeinformativa och förebyggande åtgärder för att minska antalet aborter. 1988/89:So472av och (båda s) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad söm i motionen anförts om behovet av en ökadabortförebyggande verksamhet, 2. att begär förslagtill åtgärder för att minska antalet aborter. 1988/89:So477av m.fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ett återupprättande av och en intensifiering av det förebyggande hälsoarbetet. 1988/89:So479av och (båda m) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett samlatåtgärdsprogram för att begränsa tobaksbruket. 1988/89:So482av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att beslutar attmålet för insatserna mot tobaksskadorna bör vara en halvering avtobakskonsumtionen , 2. att avslårregeringens förslag om att dra in det extra bidraget för tobaksinformation ochäven för nästkommande budgetår beviljar 3 milj.kr. för detta syfte, 3. att hos regeringenbegär åtgärder för rökfria familjedaghem i enlighet med vad som föreslås imotionen, 4. att hos regeringenbegär en kampanj mot snusning, 5. att hos regeringenbegär att alla slags tobaksvaror upphör att klassificeras som livsmedel, 6. att hos regeringenbegär att cancerkommitténs förslag om produktkontroll av tobaksvaror genomförs. 1988/89:So499av och (båda mp) vari yrkas 1.att beslutar att H-byrån på ges sådana resurser attden kan verka som en motor för denna verksamhet i hela landet och haen kontrollerande funktion. 1988/89:So536av och (båda m) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en formellsvensk anslutning till handlingsprogram /89:SoU14 i kampenmot cancer. 1988/89:So547av och (båda mp) vari yrkas 1.att beslutar att öka satsningarna på hälsoupplysning enligt motionenssyfte. 1988/89:So617av m.fl. (mp) vari yrkas att hos regeringen begärförslag till en lag som skyddar barn inom all barnomsorg -även familjedaghem -från passiv rökning. Frånanslaget E13 bekostas upplysningsverksamhet genom vissa organisationer tobakens skadeverkningar (NTS) (). Regeringen beslutar efter förslagav om den närmare fördelningen av tillgängHga medel till dessaorganisationer. Socialstyrelsensmedel för hälsoupplysningsverksamhet och medel för . /88 över till anslagspunkten E 1 från att tidigare hatagits upp under det särskilda reservationsanslaget Bidrag för hälsoupplysning. Ibudgetpropositionen framhålls att folkrörelser och organisationer har en viktiguppgift i hälsoupplysningen. Enligt socialministerns mening är det viktigt attse hälsoupplysningen som en del av ett folkbildningsarbete som syftar till attfördjupa befolkningens kunskaper om hälsorisker och bredda intresset förhälsofrämjande verksamhet. Det är därför av avgörande betydelse att samhälletsinsatser inom hälsoupplysningen bedrivs i samarbete med folkrörelser ochorganisationer. Härigenom ökar förutsättningarna för en mer nyanserad debattoch opinionsbildning i hälsopolitiska frågor, som kan bh en motvikt till den urett hälsopolitiskt perspektiv ofta ofullständiga och förenklade människosyn sompräglar vissa delar av t.ex. den kommersiella reklamen och massmediautbudet,vars genomslagskraft är stor hos bl.a. barn och ungdom, anförs det ipropositionen (bil. 7 s. 96). Åtgärder för minskat tobaksbruk Utskottethar behandlat olika motionsförslag . I proposition1984/85:181 om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården, m.m., behandlad avutskottet i betänkandet SoU 1984/85:28, lämnades en utförlig redovisning förtobaksfrågan och regeringens syn härpå. Förbudmot rökning i offentliga lokaler m.m. Imotion So451 av m.fl. (mp) yrkas att beslutar attrökning på sjukhus, tunnelbanor, järnvägsstationer, i skolor samt på andraoffentliga platser förbjuds i lag (yrkande 1), att beslutar attrestauranger och andra liknande privata inrättningar avsedda för allmänhetenskall åläggas hålla av sittplatserna helt rökfria. i en del avinrättningen skall fullgod ventilation installeras (yrkande 2), att 1988/89:SoU14 som sin mening ger regeringen till känna att lokalerför fritidsutövande skall planeras så att passiv rökning minimeras (yrkande3), samt att regeringen ges till känna att tillämpningsföreskrifter skallutarbetas som normerar ovanstående bestämmelser (yrkande 4). (S 1977:03) lade i delbetänkandet (Ds S 1978:7)Rökfria miljöer fram ett förslag till en lag om begränsning av tobaksrökningeni offentliga lokaler. Förslaget utgjorde en punkt i ett åtgärdsprogram somföreslogs i tobakskommitténs slutbetänkande (SOU 1981:18) Minskat tobaksbruk.Vid remissbehandlingen av betänkandena fick lagförslaget ett blandat mottagandeåv de olika remissinstanserna. Den dåvarande regeringen ansåg inte att entvingande lagstiftning, som den tobakskommittén föreslagit, var det lämpligastesättet att åstadkomma fler rökfria miljöer. I stället fick ocharbetarsskyddsstyrelsen i uppdrag att utfärda rekommendationer om rökfriamiljöer. Arbetarskyddsstyrelsenoch utfärdade därefter allmänna råd om begränsning avtobaksrökning i lokaler av gemensamhets-karaktär (AFS 1983:10). Utgångspunktenför de allmänna råden är att en rökfri miljö skall vara det normala och att enrökares önskan att få röka får vika för andras önskemål om en rökfri miljö. Iråden rekommenderas rökfrihet i offentliga lokaler och väntlokaler. Olikaundersökningar av de allmänna rådens genomslagskraft har därefter vidtagits.Fortfarande pågår uppföljningar. År1984 genomförde en enkät som berörde drygt 2000 statliga arbetsplatser.Enkäten visade bl.a. att av tio statliga arbetsplatser har åtta infört någonform av begränsning av rökningen. Endast en mindre andel av arbetsplatsernaföljde de allmänna råden fullt ut. De myndigheter som infört regler om rökningefter tillkomsten av de allmänna råden hade generellt sett regler som bättreöverensstämde med målsättningen i råden. utförde socialstyrelsenen enkät om rökning inom barnomsorgen. genomfördesocialstyrelsen ytterligare en enkät om rökfria miljöer som riktades till allasjukhus och vårdcentraler. Flertalet sjukvårdsinrättningar uppgav att någonform av rökregler gällde för lokalerna. Generella regler var i särklassvanligast, dvs. rökning förbjöds utom på särskilt angivna platser. Personalenhade i de flesta fall själva beslutat om reglerna. Vårdcentralerna var merrestriktiva än sjukhusen till rökning. har genomförtytterligare en enkät som visar att det är relativt många väntlokaler för tåg,buss och flyg som fortfarande saknar rökregler. Arbetsmarknadensparter tillsammans med arbetarskyddsstyrelsen och påbörjadehösten en kampanj under mottot "Rökfritt på jobbet" i syfte attfå igång aktiviteter på arbetsplatserna för att nedbringa tobaksbruket och skaparegler för detta. Kampanjen pågår och har sin grund i lokalainitiativ och åtgärder. Till grund för diskussionerna skall liggaarbetarskyddsstyrelsens och allmänna råd. Inom ramen förkampanjen skickar de fackliga organisationerna LO, TCO och /SR bl.a. ut enenkät till huvudskyddsombud och regionala skyddsombud tillsammans med enuppmaning att kontakta arbetsgivarna om rökfrågan. Enkäten kommer att följas upp. Resultatet av kampanjen äravsett att 1988/89:SoU14 utvisa om de allmänna råden behöver skärpas. Regeringen gav en särskild utredare (1988:01)i uppdrag att överväga och föreslå olika åtgärder för att ytteriigare minskatobaksbruket (dir. 1988:23). Utredaren har antagit benämningentobaksutredningen. Utredningen skall bl.a. överväga vilka åtgärder som kanvidtas för att tillförsäkra allmänheten tillgång till rökfria miljöer igemensamhetslokaler och på allmänna kommunikationsmedel. Enligt direktiven börutredningen också överväga om överträdelser mot regler om rökning skall kunnastraffläggas. Arbetet skall vara slutfört före utgången av 1989. Vidare kan nämnas att rekommenderatNordiska ministerrådet att bl.a. utreda mer restriktiva regler i ifråga om rökning i offentliga lokaler och på offentliga kommunikationsmedel.Vad beträffar situationen i övriga nordiska länder kan noteras att det i ,och råder förbud mot rökning i offentliga lokaler. När utskottet behandlade motioner i frågan omrökfria miljöer anförde utskottet att uppföljningarna av de allmänna råden ombegränsning av tobaksrökning visar att åtgärderna för att hindra rökning isådana lokaler är otillräckliga på många håll. Det fanns, anförde:utskottet, därför anledning att överväga om det behövs ytterligare insatser föratt påskynda utveckUngen mot rökfrihet i offentliga lokaler och på arbetsplatser,vilken enligt utskottets mening gick alltför långsamt. Utskottet förutsatte attregeringen skulle beakta denna fråga och vid behov ta initiativ till åtgärder.Skulle fortsatta åtgärder inte ge resultat uteslöt utskottet inte attlagstiftning kunde behövas. Med hänvisning till det anförda avstyrkte utskottetmotionerna i ämnet (SoU 1987/88:19 s. 6). Utskottet vill åter betona att utgångspunkten föröverväganden i saken måste vara att ingen mot sin vilja skall behöva exponerasför tobaksrök. Rökning bör således inte förekomma i offentliga lokaler ochandra lokaler avsedda för gemensamt bruk. Det mest verkningsfulla medlet föratt nå en sådan rökfrihet är självfallet en allmän attitydförändring tillrökningen. Ett arbete med detta syfte pågår också. Det kan också konstaterasatt allmänhetens inställning till rökning i offentliga och liknande lokalerförändrats, vilket medfört att önskemål om rökfrihet nu normalt respekteras.Det erfordras dock ytterhgare åtgärder för att hindra rökning i lokaler förgemensamt bruk. En översyn av åtgärder för att tillförsäkra allmänhetentillgång till rökfria miljöer i sådana lokaler genomförs avtobaksutredningen. Översynen omfattar även frågan om överträdelser mot reglerom rökning skall kunna straffbeläggas. I avvaktan på resultatet avtobaksutredningens översyn anser utskottet det inte erforderligt med någotriksdagsinitiativ i saken. Motion So451 (mp) avstyrks därför. I motion So482 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen hos regeringen begär åtgärder för rökfrihet på familjedaghem (yrkande3). I motion So617 av m.fl. (mp) begärs en lagsom skyddar barn inom all barnomsorg, även familjedaghem, från passiv rökning. Imotion So465 av () begärs ett lagförslag om barns rätt 1988/89:SoU14 till en rökfri miljö och en analys i frågan. Iarbetarskyddsstyrelsens och allmänna råd om begränsning avtobaksrökning görs särskilda markeringar beträffande både barnomsorgen ochskolan. Där framhålls att ett minskat tobaksbruk bland barnomsorgspersonal ochföräldrar är angeläget med tanke på barnens hälsa. Om skolan sägs att det ärviktigt att skolmiljön utformas så att den blir ett stöd mot impulser attanvända tobak. och , , har var för sigutfärdat kommentarer till de allmänna råden beträffande barnomsorgen resp.skolan. Imeddelandeblad nr 36/84 till kommunerna anför följande. Förbarnomsorgens vidkommande bör de allmänna råden tolkas så, att det är avutomordentlig betydelse att skapa en rökfri uppväxt för barn. Dels finns, detdirekta hälsorisker med passiv rökning och dels utgör barnomsorgspersonal enförebild för barnen. Att skapa en helt rökfri barnomsorg bör vara slutmålet. Rentpraktiskt innebär detta således att man inte bör röka i daghemmets,fritidshemmets respektive familjedaghemmets lokaler och inte heller utomhusnär man arbetar med barn. Det är därför önskvärt att personal som arbetar medbarn inte röker under yrkesutövandet. I de allmänna råden sägs också att barnomsorgen isin dagliga verksamhet både bör ha ett ansvar för och en möjlighet att geföräldrar och barn information om tobakens hälsorisker. Det ankommer därför påkommunen att medverka till att all berörd personal ges de kunskaper som behövsför att förmedla en sådan information samt att i samverkan med företrädesvisprimärvården ge dem som önskar tillgång till rökavvänjningsstöd. redovisar vidare resultatet av en enkät omdittillsvarande arbete mot tobaksbruket inom kommunernas barnomsorg, vilketgenomförts av byrå för hälsoupplysning. Vid enkäten framkombl.a. att tobaksfrågan var en i hög grad aktuell fråga för de flesta förskoloroch att man i flera kommuner hade en målsättning som stämde överens med deallmänna råden. Ur enkätresultatet kunde också utläsas att en del kommunerredan avskaffat rökrummet i förskolan. I allt fler kommuner tillgodosågs ävenicke-rökande föräldrars önskemål om rökfritt familjedaghem. SÖhar meddelat kompletterande allmänna råd om begränsning av tobaksrökning iskolan (SÖ-FS 1985:170). Socialstyrelsenhar vidare utarbetat informationsskrifter om rökning och barn för personal ibarnomsorgen samt föräldrar och blivande föräldrar. Även i utbildningen avförskollärare och barnskötare inskärps vikten av att rökning inte sker där barnvistas. Utskottetbehandlade ett motionsyrkande om förskole- och skolbarns rätt tillrökfria miljöer. Utskottet betonade därvid vikten av att utfärdade riktlinjerföljs uop av såväl de ansvariga centrala statliga myndigheterna som deKommunala. Utskottet fann dock inie skäl till något initiativ från riksdagenssida (SoU 1987/88:19 s. 7). Iett frågesvar om rökfria familjedaghem hänvisade 1988/89:SoU14 dåvarande socialministern till tobaksutredningens arbete(snabbprot. 1988/ 89:50 s. 7 f.). Detär, enligt utskottets mening, av såväl medicinska som pedagogiska skäl särskiltangeläget att uppnå rökfrihet i lokaler där barn vistas. Betydelsen av enrökfri barnomsorg understryks också i allmänna råd från och iutbildningen av personal inom barnomsorgen. Utskottet förutsätter att råden försåväl familjedaghem som annan barnomsorg om rökfrihet följs upp av kommunerna.Redan vid rekryteringen av familjedaghem bör således frågan om rökning tas upp.Även bör fortlöpande följa efterlevnaden av råden om rökfrihet.Den sittande tobaksutredningen har, som tidigare nämnts, att överväga åtgärderför att begränsa rökningen i lokaler avsedda för gemensamt bruk. Med hänvisningtill det sagda avstyrker utskottet motion So482 (fp) yrkande 3. Utskottetställer sig tveksam till värdet av att i lag generellt reglera barns rätt rökfri miljö. Med hänsyn härtill och till vad som tidigare anförts avstyrkerutskottet därför motion So465 (mp). Utskottet kan inte heller förorda ettinitiativ från sida om lagstiftning för att hindra rökning inombarnomsorgen. Även motion So617 (mp) avstyrks sålunda. Målför arbetet mot tobaksbruket Imotion So482 av m.fl. (fp) yrkas att skall beslutaatt målet för insatserna mot tobaksskadorna bör vara en halvering avtobakskonsumtionen fram (yrkande 1). () är rökningen den största enskilda undvikbaraorsaken till ohälsa och för tidiga dödsfall i länder som . antogmedlemsländerna i WHOis Europaregion, däribland , 38 hälsopolitiska målför arbetet med "Hälsa 2000". Dessa mål är avsedda attutgöra en bas för utformningen av nationella hälsopolitiska strategier. I WHO:sEuropastrategi föreslås konkreta mål för samhällets arbete mot tobaksskadorna,t.ex. att av befolkningen inte röker eller att den nationellatobakskonsumtionen minskas . Enligt motionärerna bör sådana nationellamål utarbetas och officiellt antas i . Förslagtill konkreta mål för arbetet mot tobaksskadorna har förts fram tidigare avolika utredningar. tobaksutredning ansåg att statsmakternaborde fastställa som slutmål för sitt tobaksprogram att cigarettkonsumtionenskulle nedbringas till samma relativa omfattning som den hade ochatt konsumtionen av övriga tobaksvaror inte skulle tillåtas öka (betänkandetTobaksrökning, 1973). Målet skulle vara uppnått . Tobakskommitténföreslog att tobakskonsumtionen skulle minskas totalt så att senast år 1990högst resp. högst av den vuxna befolkningen användertobak vanemässigt (SOU 1981:18 Minskat tobaksbruk). Förslagen ledde dock intetill att några konkreta mål fastställdes. Enfempartimotion, i vilken det bl.a. begärdes en officiell tobakspolitik medfastställande av såväl kortsiktiga som långsiktiga mål för arbetet mot tobaksbruk, behandlades avriksdagen i anslutning till proposition 1984/ 1988/89:SoU14 85:181 omutvecklingslinjer för hälso- och sjukvården, m.m. Utskottet avstyrkte motionenmed hänvisning till den utförliga behandling åtgärder mot tobaksbruk fått ipropositionen (SoU 1984/85:28 s. 19). Vidbehandling av motioner i ämnet konstaterade utskottet att arbetetmot tobaksbruket har mycket hög hälsopoHtisk prioritet och bedrivs på en radområden. Utskottet hänvisade till att några verkliga meningsskilj-aktigheternär det gäller inriktningen av samhällets fortsatta åtgärder inte förelåg vidriksdagens behandling av propositionen om utvecklingslinjer för hälso- ochsjukvården och motionerna. Mot bakgrund härav såg utskottet inte skäl attförorda uppställandet av övergripande mål, vilka med nödvändighet måste blimycket allmänt formulerade och inte tjäna till mycket ledning för det praktiskaarbetet (SoU 1986/87:20 s. 7 f.). När saken åter behandlades vidhöllutskottet sin tidigare inställning (SoU 1987/88:19 s. 8). mening har frågan inte tillförts något som föranleder en ändradbedömning från utskottets sida. Motion So482 (fp) yrkande 1 avstyrks sålunda. Imotion So482 av m.fl. (fp) yrkas att hos regeringenbegär en kampanj mot snusning (yrkande 4). Konsumtionenav snus har fördubblats och ökar för närvarandestadigt med ett par procent (,1987:15 s. 128). () har efterlyst kraftigare restriktioner mot det alltmer utbredda snusandeti världen. Isocialstyrelsens PM 1988:4 Snus - en hälsorisk, rapport från ett expertmöte,redogörs för snusets hälsorisker, snusvanornas utveckling och internationellaställningstaganden (förbud mot "fuktigt" snus har införts i någraländer). Socialstyrelsenhar vidare satsat på åtgärder riktade till särskilda målgrupper, somvärnpliktiga och skolungdom. Medel har gått till TV- och videoinformation,lärarhandledning, tidningsannonser och bidrag till NTS för en ungdomsbroschyrom snus. Tobaksutredningenbör enligt direktiven ägna uppmärksamhet åt åtgärder för att påverka den ökandeanvändningen av snus. Underförra behandlade utskottet motioner med krav på åtgärder mot denökade snusningen. Utskottet delade därvid uppfattningen att det är angelägetatt åtgärder vidtas för att vända konsumtionskurvan för snus nedåt, menavstyrkte motionerna med hänvisning till initiativ på området(SoU 1987/88:19 s. 11). mening är det angeläget att informationen om tobakensskadeverkningar även tar upp hälsoriskerna med snusning. En sådan informationbör i första hand inriktas mot ungdomar. Problemen med den ökade användningenav snus har uppmärksammats av bl.a. . 1'1988/89.12 saml. Åtgärdermot snusning övervägs även inom tobaksutredningen. Utskottet 1988/89:SoU14anser det därför inte erforderligt mied något riksdagsinitiativ med anledningav motion So482 (fp) yrkande 4, vilket yrkande sålunda avstyrks. I motion So482 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen hos regeringen begär att alla slags tobaksvaror upphör attklassificeras som livsmedel (yrkande 5) samt att hos regeringen begäratt cancerkommitténs förslag om produktkontroll av tobaksvaror genomförs(yrkande 6). För tobaksvaror gäller lagen (1975:1154) om varningstextoch innehållsdeklaration på tobaksvaror. har tillsyn överefterlevnaden av lagstiftningen. Styrelsen kan också meddela ytterligareföreskrifter i ämnet (se SOSFS (M) 1978:13). Snus och tuggtobak anses som livsmedel i livsmedelslagensbemärkelse och kan därför kontrolleras med avseende på hälsorisker somsammanhänger med .både naturligt förekommande och tillsatta ämnen (jfr prop.1971:61 s. 182 och SOU 1970:6). förordar i sitt betänkande Cancer,orsaker, förebyggande m.m. (SOU 1984:67) att möjligheterna tillproduktkontroll av tobaksvaror förbättras (s. 420 f.).