bet · GC01UbU15 · 1988-12-31 00:00:00 — Enreferensgrupp bestående av företrädare för de politiska partierna har ävenknutits till utvärderingsarbetet. Isamband med riksdagsbehandlingen av regeringens förslag om försöks verksamhet med treårig yrkesinriktad utbildning uttalade när det gäller försöksverksamhetens dimensionering att regeringen borde åter komma med förslag budgetproposition med hänsynstagande till intresset från huvudmännens sida att delta i verksamheten. Regeringenföreslår nu att försöksverksamheten från /90 1988/89:UbUl 5skall omfatta 10000 intagningsplatser. Enligtmotionerna 1988/89:Ub806 (m) yrkande 17 och 1988/89:Ub289 (m) yrkande 2 börregeringens förslag till utvidgad försöksverksamhet med treårig yrkesinriktadutbildning i gymnasieskolan för nästa budgetår avslås av . I denförstnämnda motionen framförs kritiska synpunkter på försöksverksamheten, bl.a.att försöksverksamheten bygger på schabloniseringar, där ingen egentlig hänsyntas till olika yrkesutbildningars speciella karaktär och deras faktiska behovav ytterligare undervisningstid. De arbetsplatsanknutna inslagen riskerar attbli en förlängd praktisk yrkesorientering genom elevens ställning påarbetsplatsen. I den sistnämnda motionen påpekas att den utvidgadeförsöksverksamheten från /90 inte kommer att kunna utvärderas i sinhelhet. 1 motion 1988/89:Ub817 (fp) yrkande 33 föreslås att försöksverksamhetenfrån /90 bör omfatta 12000 intagningsplatser, dvs. 2000 platserutöver regeringens förslag. Enligt motion 1988/89:Ub837 (fp) yrkande 2 börökningen av intagningsplatser i försöksverksamheten i första hand tilldelasvårdlinjen. Vidare föreslås i motionerna 1988/89:Ub276 (c) yrkande 20 och1988/89:Ub81l (c) yrkande I att försöksverksamheten tillförs 1 000 platserutöver regeringens förslag. Detta tillskott bör i första hand användas för attstarta försök med treårig yrkesutbildning inom småindustri och hantverk. Närdet gäller den arbetsplatsföriagda delen av försöksverksamheten framhålls imotion 1988/89:Ub817 yrkande 24 vikten av att regeringen tar sitt ansvar föratt avtal mellan arbetsmarknadens parter sluts så att försöksverksamheten kanfullföljas i denna del. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Försöksverksamhetenmed treåriga yrkesinriktade linjer har under /89 omfattat tioförsökslinjer. Enligt vad utskottet erfarit planerar SÖ för /90sju nya försökslinjer, nämligen byggnadsplåt-och ventilationsteknisk linje,måleriteknisk linje, träteknisk linje, livsmedelsteknisk linje,produktionsteknisk linje, restauranglinje och hantverksteknisk linje.Arbetsmarknadens parter har numera träffat överenskommelser om denarbetsplatsföriagda utbildningen. Riksdagensbeslut vid /88 om en treårig försöksperiod avseendegymnasieskolans yrkesinriktade studievägar bör fullföljas. Utskottettillstyrker regeringens förslag om utvidgad försöksverksamhet med treårigyrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan omfattande 10000 intagningsplatserför /90. Utskottet utgår från att viss försöksverksamhet kommeratt starta inom småindustri och hantverk till följd av den nya försökslinjenhantverksteknisk linje. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna 1988/89:Ub276yrkande 20, 1988/89:Ub289 yrkande 2, 1988/89:Ub806 yrkande 17, 1988/89:Ub811yrkande 1, 1988/89:Ub817 yrkandena 24 och 33 samt 1988/89:Ub837 yrkande 2 ochföreslår att bifaller propositionen i vad avser utvidgadförsöksverksamhet med treårig yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan. Iett antal motioner framförs vissa önskemål när det gäller fördelningen av -> intagningsplatser i försöksverksamhetenmed treårig yrkesinriktad utbild- 1988/89:UbU 15 ning i gymnasieskolan tillvissa län. 1 motion 1988/89:Ub303 (s) konstateras att s. k. fullskaleförsökmed treårig yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan bedrivs underinnevarande läsår i . Erfarenheterna av dessa försök igymnasieskolorna är positiva. Mot denna bakgrund anser motionärerna attförsöksverksamheten i länet bör utvidgas till att omfatta ytterligareyrkesinriktade gymnasielinjer. Enligt motion 1988/89:Ub245 (c) är detväsentligt att försöksverksamheten med den treåriga naturbrukslinjen fårstarta i från /90. I motion 1988/89:Ub318 (s) anförsatt flera yrkesinriktade linjer är i stort behov av förnyelse, inte minst föratt det skall vara möjligt att rekrytera ungdomar till vissautbildningar. Motionärerna föreslår att gymnasieskolorna i läntillförs ytterligare platser inom försöksverksamheten med treårigyrkesinriktad utbildning på omvårdnadslinjen och industriell teknisk linje.Slutligen anförs i motion 1988/89:Ub615 (c) att intresset förförsöksverksamheten med treårig yrkesinriktad utbildning varit stort i Kalmarlän, mén att tilldelningen av intagningsplatser i försöksverksamheten hittillsblivit liten. Motionärerna föreslåratt gymnasieskolorna i län skall fåytterligare intagningsplatser i försöksverksamheten med treårig yrkesinriktadutbildning. Utskottetvill hänvisa till förordningen om försöksverksamhet med treårigayrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan 1988/89 1990/91 (SÖ-FS 1988:84).Enligt 9 § bestämmer SÖ efter samråd med berörda yrkesnämnder ellermotsvarande vilka skolhuvudman som får delta i försöksverksamheten. Enligt vadutskottet erfarit har SÖ i sin planering av försöksverksamheten för läsåret1989/90 haft ett ingående beredningsarbete med berörda yrkesnämnder ochföreträdare för huvudmännen. Med erinran om gällande bestämmelser för beslut omfördelning av platser i försöksverksamheten föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna 1988/89:Ub245, 1988/89:Ub303, l988/89:Ub318 och 1988/89:Ub6l5yrkande 3. Imotion 1988/89:Ub806 (m) yrkande 18 ges förslag till utformning av denyrkesinriktade utbildningen på gymnasial nivå. Motionärerna föreslår bl. a. attyrkesutbildningen skall ha en omfattande anknytning till det praktiskaarbetslivet, att utbildningen skall kunna variera mellan två och fyra årberoende på inriktningen, att eleverna skall erhålla betyg och bevis övergenomgången utbildning och att eleverna skall vara anställda i resp. företagunder den tid som de befinner sig på arbetsplatsen. bör hosregeringen begära förslag till utformning av den yrkesinriktade utbildningenpå gymnasial nivå i enlighet med vad som anförts i motionen. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandet anföra följande. Riksdagenhar vid /88 fattat beslut om utvecklingen av yrkesutbildningen igymnasieskolan (prop. 1987/88: 102, UbU 1987/88:,31, rskr. 1987/88:366).Utskottet anser att riktlinjerna för försöksverksamheten med denyrkesinriktade utbildningen i gymnasieskolan enligt beslut år 1987bör ligga fast. redovisat har en särskildutredare utsetts för att utvärdera försöksverksam- 1988/89:UbU 15 heten.Utskottet anser att detta utredningsarbete och den fortsatta beredningen avärendet inom bör avvaktas. På anförda grunder bör riksdagenavslå motion 1988/89:Ub806 yrkande 18. Iett antal motioner behandlas frågor som berör lärlingsutbildningen igymnasieskolan. I motionerna 1988/89:Ub234 (fp) och 1988/89:Ub235 (fp) yrkande1 anförs att näringslivet och särskilt småföretagen har brist påyrkesutbildad arbetskraft. Mot denna bakgrund bör den gymnasialalärlingsutbildningen utvecklas. Statsbidragen till de företag som tar emotlärlingar bör förbättras och utgå första året, andra och tredjeåret. Begränsningen av antalet lärlingsplatser bör slopas. Enligt motion1988/89:Ub258 (fp) är det angeläget att syokonsulenter och andra yrkesrådgivareäven informerar om olika hantverksyrken. Större ansträngningar bör göras föratt ordna lärlingsplatser för ungdomar som har hantverksintresse. I motion1988/89: Ub824 (mp) yrkande 7 föreslås att yrkesutbildningen i gymnasieskolan istörre omfattning bör ske i form av läriingsutbildning. 1 motion 1988/89:Ub556(c) yrkande I delvis framhålls vikten av att lärlingsutbildningen kantillgodose företagens behov av specialutbildad arbetskraft. I motion 1988/89:Ub235(fp) yrkande 2 slutligen föreslås att det skall vara möjligt att provanställalärlingar i den gymnasiala lärlingsutbildningen. Enligt motionärerna äranställningsformen ett av de största hindren för att bygga utlärlingsutbildningen. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Gymnasiallärlingsutbildning regleras i 14 kap. gymnasieförordningen. Den gymnasialalärlingsutbildningen innebär bl.a. att en lärling som är anställd hos ettföretag också är elev i gymnasieskolan. Företaget åtar sig att ge läriingenyrkesutbildning enligt en kursplan som skolstyrelsen fastställer. Inomförsöksverksamheten med treårig yrkesinriktad utbildning finns även enmotsvarighet till den gymnasiala lärlingsutbildningen. I denna form av yrkesutbildningomfattas lärlingen inte av ett anställningsförhållande. Dengymnasiala lärlingsutbildningen omfattar ca 150 olika yrken.Byggbranschen svarar för den största andelen. För /90 beräknasmedel för 5 915 årselevplatser till en kostnad av 73,9 milj. kr. Till företagsom skolstyrelsen godkänner för gymnasial lärlingsutbildning utgår bidrag medbelopp per elev och lärotimme som SÖ för varje redovisningsår bestämmer förberörda yrken med ledning av det belopp som fastställs för närmast jämföriiginbyggd utbildning. Den genomsnittliga statliga kostnaden för grundutbildningav läriingar beräknas till . per elev och undervisningsår. Utskottethar under de två senaste riksmötena behandlat motionsyrkan den om läriingsutbildningen (UbU 1986/87:14 och UbU 1987/88:16) likartade dem som har redovisats. Den gymnasiala lärlingsutbildningen har av utskottet ansetts vara ett komplement till gymnasieskolans stora 23 utbud av studievägar.Utskottet utgår från att frågor om utbildning /89:UbU15 små och uddayrken, bl.a. hantverksyrken, och om läriingsutbildning kommer att övervägas idet fortsatta beredningsarbetet beträffande den gymnasiala yrkesutbildningen. Medhänvisning till det anförda finner utskottet det inte påkallat att riksdagengör något särskilt uttalande med anledning av motionsyrkandena omlärlingsutbildning. Utskottet avstyrker därför motionerna l988/89:Ub234,1988/89:Ub235 yrkandena 1 och 2, 1988/89:Ub258, l988/89:Ub556 yrkande 1 delvisoch 1988/89:Ub824 yrkande 7. Imotionerna 1988/89:Ub238 (s) och 1988/89:Ub812 delvis (s) tas frågor upp omutbildning i arbetsmiljö. Motionärerna anför bl.a. att det finns många bristerinom arbetsmiljöområdet. Många människor drabbas av förslitningsskador tillföljd av tunga lyft m. m. Enligt motionärerna är det en brist i den gymnasialautbildningen att eleverna inte fär tillräckliga kunskaper om förebyggandearbetsmiljöverksamhet eller hur en bra arbetsmiljö kan utformas. I motion1988/89:Ub238 föreslås att arbetsmiljöutbildning bör införas på samtligayrkesutbildningar i gymnasieskolan. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Försöksverksamhetenmed treårig yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan (prop. 1987/88: 102, UbU1987/88: 31, rskr. 1987/88:366) förutsätter bl.a. en ökad samverkan mellangymnasieskolan och arbetslivet. Genom den arbetsplatsföriagda utbildningen,som i årskurs 3 omfattar av den totala utbildningstiden, bör eleverna fåen realistisk bild av ett yrkes arbetsmiljö. Enligt vad utskottet erfarit finnsmoment i såväl övergripande som yrkesspecifika miljöfrågor i de nyakursplanerna för de treåriga yrkesinriktade linjerna i försöksverksamheten.Föredragande statsrådet anför i årets budgetproposition (bil. 10 s. 106) atthan noterat den vikt som SÖ lägger vid miljöfrågorna i kursplanearbetet för enmoderniserad yrkesutbildning. Mot denna bakgrund finner utskottet att motionsyrkandenai stort är tillgodosedda, varför utskottet föreslår att avslårmotionerna 1988/89:Ub238 och 1988/89:Ub812 delvis. 1motion 1988/89:Ub837 (fp) yrkande 3 delvis anförs att vårdutbildningar nas praklisk-kliniska delar är omfattande och viktiga inslag i utbildningen. De knyter ihop teori med praktik och formar elevernas etiska förhållnings sätt, deras attityder och inställning till patienter och till omvårdnadsarbe tet. Mot denna bakgrund måste eleverna garanteras en bra arbetsföriagd utbildning med handledare som är intresserade av sin uppgift. Enligt motionärerna genomförs på många håll i landet handledarutbildning för undersköterskor och sjuksköterskor. Detta är dock enligt motionärerna inte tillräckligt. Särskilda lärartjänster på sjukhusavdelningarna eller tjäns ter som delas mellan avdelningsarbete och utbildning bör inrättas. Utskottetbehandlade samma yrkande vid /88 (UbU 1988/89:UbU15 1987/88:31).Utskottet framhöll då att en god handledarutbildning är av vikt för allastudievägar med arbetsplatsförlagd utbildning. Utskottet förutsatte att det iutvärderingsarbetet för försöksverksamheten med treårig yrkesinriktadutbildning i gymnasieskolan noga prövas hur handledarutbildningen inomvårdsektorn skall utformas . Med hänvisning till vad utskottetanfört i ärendet under föregående avstyrks motion 1988/89:Ub837yrkande 3 delvis. Närdet gäller inriktningen av en treårig vårdutbildning i gymnasieskolan föreslåsi motion 1988/89:Ub810 (m) yrkande 1 att den utökning av undervisningstiden somen förlängd vårdutbildning innebär bör användas till vissa allmänna ämnen ochvårdpraktik. Enligt motionärerna bör ämnena svenska, engelska, naturkunskap,psykologi och matematik ingå i vårdlinjens tim- och kursplan. Utskottetvill erinra om att treårig vårdlinje och omvårdnadslinje omfattas avförsöksverksamheten med treårig yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan.Enligt dessa linjers kurs- och timplaner är ämnena svenska, engelska ochpsykologi obligatoriska ämnen. På båda linjerna är matematik ett tillvalsämne.Naturkunskap ingår i vårdlinjens timplan, och i omvårdnadslinjens timplanstuderas yrkesmatematik, teknik och datalära. Som utskottet tidigare redovisatkommer försöksverksamheten med treårig yrkesinriktad utbildning igymnasieskolan att utvärderas. Utskottetfinner det med hänvisning till det anförda inte påkallat att görnågot särskilt uttalande med anledning av motion 1988/89;Ub810 yrkande I,varför det avstyrks. Gymnasieskolansinriktning m. m. 1motionerna 1988/89:Ub806 (m) yrkande 16 och 1988/89:Ub817 (fp) yrkande 27behandlas frågor om gymnasieskolans inriktning och utformning. Enligt denförstnämnda motionen bör gymnasieutbildningen syfta till att ge eleverna en godgrund för högre teoretiska studier, för mer avancerad yrkesutbildning och föryrkesverksamhet direkt efter avslutad utbildning. Enligt den sistnämndamotionen skall gymnasieskolan förbereda teoretiskt inriktade elever förhögskolan och ge yrkesförberedelse åt dem som inte tror sig behövahögskolestudier. Gymnasieskolan måste därför ha ett utbildningsutbud som kantillfredsställa elevernas ofta mycket skiftande önskemål, som denmåste tillgodose näringslivets behov av utbildad arbetskraft. Imotionerna 1988/89:Ub806 (m) yrkande 19 och 1988/89:Ub817 (fp) yrkandena 25samt 26 framförs förslag om olika möjligheter till intresseval igymnasieskolan. Enligt motionärerna bör elever med intresse för ett teoretiskämne även få individuell timplanejämkning i likhet medelever med intresse tor idrott och estetiska ämnen. 1tre motioner ges förslag till nya studievägar i gymnasieskolan. Enligt motion 1988/89:Ub270 (fp) bör en särskild gymnasielinje inrättas för 25 Medhänsyn till gymnasieelevers stora intresse för interna- 1988/89:UbUl 5 tionellafrågor bör enligt motion l988/89:Ub296 (fp) försöksverksamhet startas med eninternationell linje i gymnasieskolan. Slutligen anförs i motion 1988/89:Ub280(m) att en ;\DB-variant bör införas på de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga linjerna i gymnasieskolan. tidigare redovisat är utbildningen i hela gymnasieskolan förnärvarande föremål för ett omfattande försöks- och utvecklingsarbete. Vidarehar SÖ på regeringens uppdrag gjort en översyn av de treåriga teoretiskalinjerna och lagt fram förslag om studievägsstruktur för yrkesutbildningen igymnasieskolan. De icke yrkesinriktade tvååriga linjerna i gymnasieskolan harutretts särskilt. Vidare pågår inom SÖ ett omfattande arbete med attmodernisera kursplanerna för de yrkesinriktade utbildningsvägarna igymnasieskolan. Motdenna bakgrund anser utskottet att bör avvakta beredningsarbetetinom innan beslut fattas om gymnasieskolans inriktning ochutformning m.m. . Motionerna 1988/89:Ub270, 1988/89:Ub280,1988/89:Ub296, 1988/89:Ub806 yrkandena 16 och 19 samt 1988/89:Ub817 yrkandena25-27 avstyrks av utskottet. Enligtmotion 1988/89:Ub276 (c) yrkande 22 bör ämnesanknuten praktik på treårigekonomisk linje (E-linjen) / gymnasieskolan göras obligatorisk under totalt treveckor med början i årskurs 1 /90. Verksamheten bör under följandeår byggas ut till att omfatta alla tre studieåren. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandet anföra följande. Försökmed ämnesanknuten praktik bedrivs på ett antal linjer i gymnasieskolan /86 inom ramen för utvecklingsarbetet Gymnasieskola i utveckling(prop. 1983/84:116, UbU 1983/84:29, rskr. 1983/84:412). Försök medgymnasiepraktik omfattade /87 drygt 16000 elever, av vilka ca 90%studerade på de teoretiska linjerna. Bland dessa linjer var E-linjen den heltdominerande med över 7000 elever. 1årets budgetproposition tillstyrks inte ett förslag från SÖ om obligatoriskpraktik på E-linjen. Föredragande statsrådet hänvisar bl. a. till översynen avhela gymnasieskolans linjestruktur och det förestående beredningsarbetet.Vidare bör enligt föredragande statrådets uppfattning möjligheten bevaras attnågra år framöver se hela behovet av praktik samlat för såväl den obligatoriskaskolan som gymnasieskolan. Utskottet delar föredragande statsrådetsuppfattning i denna del och föreslår att avstyrker motionl988/89:Ub276 yrkande 22 om ämnesanknuten praktik på den treåriga ekonomiskalinjen. Kost-och konsumentkunskap in. Iett stort antal motioner berörs utbildningen i kost, hälsa och konsumtion m.m. i gymnasieskolan. Enligt motionerna 1988/89:Ub217 (fp) och 1988/89:Ub226 (fp) yrkande 2 bör en ny konsumtionsutbildning i stället för den tvååriga konsumtionslinjen erbjudas eleverna i gymnasieskolan så 26 snart som möjligt. Ensådan utbildning bör både vara inriktad på yrkes- 1988/89:UbU15 verksamhet ochge behörighet för högskolestudier. I motionerna 1988/89:Ub226 (fp) yrkande 1,1988/89:Ub275 (c) yrkande 3, 1988/89:Ub290 (c) yrkande 2 och 1988/89:Ub295 (m)framförs förslag om obligatorisk undervisning i kost, hälsa och hushållning pågymnasieskolans samtliga linjer. En utökad utbildning i kost och hushållningbör ske på omvårdnadslinjen och andra studievägar med vårdinriktning enligtmotionerna 1988/89:Ub275 (c) yrkande 4, 1988/89:Ub290 (c) yrkande 3 och1988/89:Ub8l9 (s). Även undervisning i frågor om barns omsorg, boende ochprivatekonomi samt undervisning i barn- och ungdomskunskap bör enligtmotionerna 1988/89:Ub314 (fp) och 1988/89:Ub331 (mp) få ökat utrymme igymnasieskolan. I motionerna 1988/89:Ub275 (c) yrkande 5, 1988/89:Ub251 (m),l988/89:Ub320 (c) yrkandena 1 och 2, 1988/89:Ub334 (c) delvis och 1988/89:Ub807(c) yrkande 2 understryks vikten av att lanthushållsskolorna även i framtidenskall kunna utvecklas. Enligt motionärerna har de en viktig funktion att fyllai utbildningssamhället. Förutom att lanthushållsskolorna bedriver utbildningförvaltar de ett kulturarv genom att föra kunskaper vidare inom bl.a. dethemtekniska och textila området. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Deicke yrkesinriktade tvååriga linjerna social linje, konsumtionslinje, estetisk-praktisklinje och musiklinje har som nämnts i det föregående utretts särskilt.Utredningen har avlämnat betänkandet (SOU 1989:10) Två nya treåriga linjer igymnasieskolan. Utredningen föreslår bl.a. att en ny treårig social linje ochen treårig estetisk linje inrättas i gymnasieskolan. Den sociala linjenföreslås få ett stort antal timmar i karaktärsämnena socialkunskap, barn- ochungdomskunskap, mat- och boendekultur samt vissa estetiska ämnen. Enligtförslaget delas årskurs 2 i två grenar - en social gren och en kost- ochnäringsinriktad gren. Efter genomgången årskurs 2 har eleverna allmänbehörighet för studier i högskolan. Enligt utredningen bör degrundskoleankhutna konsumentekonomiska specialkurserna avvecklas. Dennuvarande påbyggnadsutbildningen Kost, hälsa och hushållning bör enligtutredning kompletteras med ett yrkesinriktat innehåll och eventuellt med inslagav allmänna ämnen så att utbildningen kan utgöra ett alternativ till årskurs 3på bl.a. den sociala linjen. Denna utbildning bör kunna förläggas till bådelandstingskommunala och primärkommunala skolor. Utredningen framhåller attkonsekvenserna av en avveckling av de konsumentekonomiska specialkurserna kanbli kännbara för vissa skolor utanför gymnasieorterna. Enligt utredningen bördetta förhållande uppmärksammas när samtliga förslag om gymnasieskolansreformering ligger färdiga. Utredningen föreslår att ett obligatoriskt temamed ett fastställt antal timmar införs på allalinjer i gymnasieskolan och att ett tillvalsämne med ett innehåll som motsvararpåbyggnadsutbildningen Kost, hälsa och hushållning erbjuds eleverna igymnasieskolan. tidigare redovisat har SÖ slutfört en översyn av de treåri ga teoretiska linjerna och även lagt fram förslag om en ny studievägsstruk tur för yrkesutbildningen i gymnasieskolan. SÖ:s förslag i dessa frågor 27 tillsammans medbetänkandet Två nya treåriga linjer i gymnasieskolan 1988/89:UbU15 skall enligtvad föredragande statsrådet anför i budgetpropositionen (s. 14) remitteras fören omfattande granskning och diskussion fram , varefterfrågorna kommer att beredas inom . Utskottet erinrar vidareom vad utskottet i betänkandet UbU 1987/88: 31 (s. 26) anfört omgrundskoleanknutna specialkurser på konsumtionsområdet vid vissalandstingskommunala gymnasieskolor och lanthushållsskolor. Utskottet anser attresultatet av remissarbetet och beredningen bör avvaktas och föreslår därföratt avslår motionerna 1988/89:Ub217, 1988/89:Ub226 yrkandena I och 2,1988/89:Ub251, 1988/89:Ub275 yrkandena 3-5, 1988/89:Ub290 yrkandena 2 och 3,l988/89:Ub295, 1988/89:Ub314, 1988/89:Ub320 yrkandena 1 och 2, 1988/89:Ub331,1988/89:Ub334 delvis, l988/89:Ub807 yrkande 2 och 1988/89:Ub8l9. 1motion l988/89:Ub822 (s)om utbildning i miljöfrågor anförs att efterfrågan pås.k. alternativt odlade produkter blir allt större på marknaden. Frågan omminskad kemikalieanvändning i de traditionella odlingsformerna är enligtmotionärerna ständigt aktuell. I syfte att bereda möjlighet för intresseradeelever att lära sig mer om ett miljövänligt jordbruk bör utbildning ialternalivodling, alternativ teknik och landskapsvård erbjudas i gymnasieskolan(yrkande 4). Utskottetvill erinra om att treårig naturbrukslinje är en av de nya försökslinjer somingår i försöksverksamheten med treårig yrkesinriktad utbildning igymnasieskolan. Enligt vad utskottet erfarit ingår i natur-brukslinjenskursplan (SÖ, läroplan 1988:27 och 1988:123) studier i alternativ odling,alternativ teknik m. m. inom jordbruket. Såväl övergripande som yrkesspecifikamiljövårdsfrågor skall även behandlas på denna studieväg. Mot denna bakgrundfinner utskottet att motionärernas yrkande i stort är tillgodosett, varförmotion 1988/89:Ub822 yrkande 4 avstyrks. Enligtmotion 1988/89:Ub248 (mp) bör den ökade miljömedvetenheten i samhälletåterspeglas i skolans undervisning. I gymnasieskolan bör ämnet biologi ochundervisningen i ekologi ges ökad undervisningstid på de tre-och fyraårigateoretiska linjerna. Utskottethänvisar till SÖ:s förslag till timplaner för treårig teoretisk utbildning.Utskottet anser att resultatet av beredningsarbetet bör avvaktas ochföreslåratt avslår motion 1988/89:Ub248. Iétt stort antal motioner behandlas språkundervisningen i gymnasieskolan. Imotionerna l988/89:Ub224 (m) yrkandena 1 och 2, 1988/89:Ub271 (fp),1988/89:Ub801 (c) yrkande 7 delvis, 1988/89:Ub817 (fp) yrkande 37 samtl988/89:Ub83l (m, fp, c, mp) yrkandena 1 och 3-5 framförs olika förslag i syfteatt förstärka och förbättra språkundervisningen i gymnasieskolan.