bet · GC01BoU7 · 1988-12-31 00:00:00 — mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om 10 delfinansieringsom förutsättning för bostadsanpassningsbidrag, 1988/89:BoU7 22. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om stimulansåtgärder för enfullständig kartläggning av förekomsten av radon i bostäder, 23. att med avslag på prop.1988/89:100 i denna del beslutar att den övre gränsen för bidrag till åtgärderför att sanera bostäder från radon sätts till lägst . och högst 25 000kr. samt att gränsvärdet för att kunna erhålla stöd sänks till ienlighet med vad som anförs i motionen, 24. att med avslag på prop.1988/89:100 i denna del till Viss bostadsförbättringsverksamhet för budgetåret1989/90 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 60 000 000 kr.förhöjt förslagsanslag om totalt . 1988/89;Bo248 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beräkning av låneandel för bostadslån i vissa fall. 1988/89:Bo249 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att det statligaräntestödet förändras, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att förbättraanbudsförfarande och konkurrensvillkor inom byggsektorn. 1988/89;Bo251 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att en översyn av bostadsanpassningsbidraget sker. 1988/89 ;Bo252 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt ändra de nuvarande reglerna för ombyggnadslån. 1988/89:Bo255 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omökat samhälleligt stöd till hissinstallationer. 1988/89;Bo257 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av bostadsbidrag till hushåll utan barn. 1988/89;Bo258 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omändring av reglerna för tilläggslån till egnahem. 1988/89:Bo259 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att nuvarande bostadsbidragskall ersättas med ett bastillägg. Motiveringen återfinns i motion1988/89;A453. 1988/89:Bo260 av m.fl. (m) vari såvitt nu äri fråga yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs b) om bostadslån till bofast befolkning vid köp av äldre hus. 1988/89:Bo261av m.fl. (mp) vari yrkas 1988/89:BoU7 1. att hos regeringen begären utredning om hur kommunerna kan utforma sina tjänster så att ekologisktbyggande och boende gynnas, 2. att beslutar attombyggnader som minskar energiförbrukningen genom ekologiskt anpassad teknikäven i fortsättningen beviljas de förmånligare, tidigare gällandelånevillkoren, enligt vad som anförts i motionen, 3. att riksdagenbeslutar att ombyggnader som görs för att införa ekologiskt anpassad teknik förhantering av avlopp även i fortsättningen beviljas de förmånhgare, tidigaregällande lånevillkoren, 4. att riksdagenbeslutar att ombyggnader som görs för att införa ekologiskt anpassad teknik försopsortering även i fortsättningen beviljas de förmånligare, tidigare gällandelånevillkoren, 5. att beslutar att . anvisas under budgetåret 89/90 för intern utbildning av tjänstemän ochför intern och extern information om hur man kan bygga om, bygga till och bygganytt på ett ekologiskt anpassat sätt, 6. att beslutar att denenligt moment 6 avsatta summan skall förvaltas av för utdelning vialänsbostadsnämnderna. 1988/89:Bo263 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till studerande . 1988/89:Bo264 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att räntebidrag enligtförordningen (1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring av bostadshusskall kunna utgå för åtgärder i den gemensamma miljön som omfattar konstnärligutsmyckning eller gestaltning. 1988/89;Bo265 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omräntevillkoren för bostadslån vid ombyggnad till gruppbostäder förutvecklingsstörda. 1988/89:Bo266 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omprövningav ombyggnadsramarna i vissa fall. 1988/89:Bo267 av och (bådac) vari yrkas' att med avslag på prop. 1988/89; 100 i denna del somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om kommunersdelfinansiering som förutsättning för bostadsanpassningsbidrag. 1988/89:Bo268 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt åtgärder vidtas för att förändra tillämpningen avräntebidragsbestämmelserna vid byggnation av förskolor så att mindre kommuneroch tätorter inte missgynnas. 1988/89:Bo269 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att hos regeringen begär att en parlamentariskutredning tillsätts för att lämna förslag till en reformering av bostadsfinansieringen - enligt deriktlinjer som angetts i motionen. 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna att reglerna /89:BoU7 räntesubventioner bör ändras så att dessa minskas med ca 1 miljardkronor räknat på helår, 3. att till Räntebidrag m.m. anslår . för /90. 1988/89;Bo270 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om uthyrning av egna hem, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om bostadslån vid installation avdirektverkande elvärme, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fribyggen, 4. att beslutar avskaffakonkurrensvillkoret. 1988/89;Bo271 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar atträntebidrag till hus uppförda skall upphöra fr.o.m. , 2. att beslutar attbidragsgivning för ungdomsbostadsstöd skall upphöra fr.o.m. , 3. att beslutar attbidragsgivning för nybyggnadsbidrag skall upphöra fr.o.m. , 4. att beslutar attbidragsgivning för återflyttningsbidrag skall upphöra fr.o.m. , 5. att beslutar att bidragför hyresrabatter skall upphöra fr.o.m. , 6. att beslutar att bidragsgivningtill räntebidrag för underhållslån i vissa fall skall upphöra fr.o.m. 1 juli1989, 7. att till anslaget B 4 Räntebidrag /90 anvisar 16 , 8. att beslutar attbidragsgivningen till vissa flerbarnsfamiljer för köp av egnahem skall upphörafr.o.m. 9. att beslutar attlångivningen till ändrad lägenhetsindelning skall upphöra fr.o.m. , 10. att beslutar att ramen för tilläggslåneller förhöjt låneunder lag till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.m. fastställs till 200 000 000kr. för /90, 11. att beslutar att ramen för tilläggslåntill åtgärder i bostadshus som är fastställs till . för /90, 12. att beslutar att bidragsgivningen förbostadsbidrag till hushåll utan barn skall upphöra fr.o.m. , 13. att beslutar att till anslaget B 7Bostadsbidrag m.m. anslå 1 . för /90. 1988/89:Bo272 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombostadsbidrag till studerande. 1988/89;Bo273 av ochRagnhild Pohanka (båda mp) vari yrkas 1. att begär att regeringen utfärdar regler om stöd till byggande 13 avsolvärmeanläggningar för bostäder i enlighet med vad som i motionen 1988/89:BoU7 anges, 2. att beslutar att anslaget på elftehuvudtiteln /90 höjs till . 1988/89;Bo274 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag till ettlångsiktigt program i syfte att säkerställa underhåll och förnyelse avkommunernas va-nät i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att beslutar medge regeringen att inomen ram av . fatta beslut om stöd för upprustning av va-nätet för /90 i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att beslutar att till Stimulansbidrag förupprustning av va-nätet anvisa ett förslagsanslag om . i enlighet med vad som anförs i motionen. 1988/89;Bo275 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna att upptrappning- en av de garanterade räntorna för de allmännyttiga bostadsföretagen upphör tills vidare, 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den garanterade räntan för nyproducerade lägenheter ägda av allmännyttigt bostadsföretag sänks för hus färdigställda , 3. att som sin mening gerregeringen till känna att allmännyttiga bostadsföretag får räntestöd tillförvärv av äldre fastigheter och egnahem, 4. att som sin mening gerregeringen till känna att förslag bör föreläggas i syfte attmotverka en utförsäljning av äldre hus hos de allmännyttiga bostadsföretagen, 5. att till den garanteraderäntan för nyproducerade lägenheter ägda av allmännyttigt bostadsföretag anslår400 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit under B4, bil. 13, prop.100. 1988/89:Bo276 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ytterligare åtgärder för att förbättra tillgången på bostäder förflyktingar. 1988/89:Bo277 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs angåendeden framtida bostadspolitiken. Motiveringen återfinns i motion 1988/89;A483. 1988/89:Bo278 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kostnadsneutralitet mellanhyres-, bostadsrätts- och äganderättsupplåtelse av egnahem, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om subventionsnivån vid om-respektive nybyggnation. 1988/89:Bo279 av ochPär (båda c) vari yrkas 1. att hos regeringen begär ett förslag till åtgärdsprogram för att 14 lösaungdomens bostadssituation i enlighet med vad som anförs i motionen, 1988/89:BoU7 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om villkoren för statligaombyggnadslån, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om regelsystemet vid såvälnyproduktion som ombyggnad i syfte att öka tillgången på små lägenheter förungdomar, 4. att anvisar 150 000 000kr. som ett stimulansbidrag till kommuner för byggande av små lägenheter ienlighet med vad som anförs i motionen, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomskooperativ och byggandei egen regi. 1988/89;Bo280 av . (c) vari yrkas 2. att hos regeringen begär förslag omåterinförande av stöd till energirådgivningpå nivå i enlighet med vad som anförs i Motiveringen återfinns imotion 1988/89;N478. 1988/89:Bo405 av m.fl. (m) vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt räntebidrag skall kunna utgå när allmännyttiga bostadsföretag eller sådanaföretags bostadsbestånd överlåtes, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna a) att ett bostadsfinansieringssystembyggt på s.k. enhetslån införs, b) att räntebidragens omfattning ochutformning i enhetslånesystemet utreds, och c) att enhetslånesystemet införsden , 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att statensbostadsfinansieringsaktiebolag skall avskaffas, 11. att beslutar atträntebidrag för hus byggda skall upphöra från och med den 1januari 1990, 12. att som sin mening ger regeringen tillkänna att nuvarande ROT-finansieringsregler bör ersättas med en rätt för fastighetsägare att göra skattefria avsättningar till reparationsfonder, 16. attriksdagen beslutar avskaffa det s.k. markvillkoret. 1988/89;Bo409 av m.fl. (fp) vari yrkas I. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rikflinjer för den framtida bostadspolitiken, 6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om begränsningar i kommunernas anvisningsrätt för nybyggda bostadsrättslägenheter, att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om upphävande av besluten om slopande av räntebidrag vid överlåtelse av allmännyttiga bostadsföretag eller sådana bostadsföretags bostadsbestånd m.m., 13. att beslutar avskaffamarkvillkoret, 14. att beslutar avskaffakonkurrensvillkoret, 20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lån för ombyggnader som innebär lägenhetssammanslagningar, ,c 21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen 1988/89:BoU7 anförts om borttagande av administrativabegränsningar av byggandets omfattning, 23. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn avbostadsfinansieringssystemet och bostadsbeskattningen med sikte på minskadebostadssubventioner i samband med en skattereform och sänkta marginalskatter ienlighet med vad som anförs i motionen, 24. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att på marknaden erbjuda låndär kostnaderna omfördelas över tiden, 25. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om lika villkor för allaupplåtelseformer och kategorier av fastighetsägare vid utbetalning avräntebidrag, 26. att beslutar att avskaffakostnadskontrollen vid beviljande av bostadslån, 27. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om införandet av underhållsfonder. 1988/89;Bo415 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att hos regeringen hemställer om åtgärder såatt hyresgäster även i privatägda fastigheter ges ett ökat inflytande i enlighet med vad som anförs i motionen. 1988/89:Bo417 av m.fl. (m) vari yrkas såvittnu är i fråga 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utformning av bostadsbidrag förboende i bostadsrätt, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om åtgärder i syfte att underlättaför människor att skaffa ett eget hus, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om åtgärder vad avser a) bidragtill genomgångsbostäder, b) delegationen för ungdomsboende, c) bostadsbidragför hushåll utan barn, 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om att jämställa olika fastighetsbolag i vad avser kostnaden för finansiering, 10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder i syfte att återställa kostnadsneutralitet mellan olika upplåtelse- och boendeformer, 11. att beslutar återinföra bestämmelserna iförordningen 1986:694 vad avser aktieutdelning till sin tidigare lydelse, 15. att beslutar att upphäva de ändringar avbostadssaneringslagen (1973:531) som föranletts av prop. 1986/87:48 somstadgar att ombyggnadslån endast lämnas om sökanden företer yttrande frånhyresgästorganisation. 1988/89:Bo525 av m.fl.(vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begär ett förslag omkonverteringsbidrag för småhusägare som är beroende avdirektverkande el. Motiveringen återfinns i motion 1988/89;N430. 1988/89:Bo548av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att med anledning av förslag i proposition1988/89:100, bil. 13 under ll:e huvudtiteln, beslutar införa ett nytt anslag B21 Bidrag till kommuner för uppsökande verksamhet och sanering av radonhus med100 . 4 Statistiska uppgifter om bostadsförsörjningen m.m. De senaste tillgängliga uppgifterna som beskriver helabostadsbeståndet härrör från den senaste folk- och bostadsräkningen (FoB 85).År 1985 fanns totalt 3 863 000 lägenheter för permanentboende i riket. Av dessalägenheter låg i flerbostadshus och återstoden således i småhus.Småhusen ägdes till övervägande del av enskilda personer. Flerbostadshusenuppvisar en mer varierad ägarfördelning. Största ägarkategorin förflerbostadshusen är de allmännyttiga bostadsföretagen avlägenhetsbeståndet. Sedan den senaste bostadsräkningen genomfördes harnettotillskottet av permanentbostäder varit ca 95 000 lägenheter. Dettainnebär att det kommer att finnas omkring 4 miljonerlägenheter i riket. Lägenheter i bostadsbeståndet efter hustyp ochägarkategorier Källa: SCB, FoB 85. Den vanligaste lägenhetsstorleken räknat på helabostadsbeståndet är 3 rum och kök. I flerbostadshusbeståndet dominerar två- ochtrerumslägenheterna. Småhuslägenheten är i genomsnitt två rumsenheter större änflerbostadshus-lägenheten. Den helt övervägande andelen stora lägenheteråterfinns således i småhusbeståndet. Av de sammanlagt ca 1,5 miljonerlägenheter som var större än 3 rum och kök låg i småhus. Lägenheter i bostadsbeståndet efter hustyp och lägenhetstyp Alla hus småhus flerbostadshus Källa: SCB, FoB 85. 2 1988/89.19 saml. över 75 %av rikets bostadslägenheter har byggts under den senaste 1988/89:BoU750-årsperioden. Av de lägenheter som är ligger större delen ismåhus. av hela det nuvarande bostadsbeståndet producerades underdet s.k. miljonprogrammet . Lägenheter i bostadsbeståndet efter hustyp ochfärdigställandeår 1921- 1941-1920 1940 1950 Alla hus småhus flerbostadshus 13 13 10 19 i.") 8 7 12 12 Källa; SCB, FoB 85. Den uppgång i nyproduktionen av lägenheter som inleddes år1986 fortsatte även . Enligt preliminära beräkningar påbörjadesnyproduktion av ca 50 500 lägenheter . Produktionsökningen mellanåren 1987 och 1988 mätt i antalet påbörjade lägenheter i nyproduktionen blev ca27 %. Ökningen av nyproduktionen av bostäder var betydligt mindre i Stor-Stockholmoch än i landet i övrigt. 1 tabell 4 nedan redovisas utvecklingen avnyproduktionen av bostäder . Antalet påbörjade lägenheter i nyproduktionen iriket som helhet samt i storstadsområdena ' Preliminär uppgift korrigerad för beräknadunderskattning. Källa: SCB. De preliminära besluten om lån för nybyggnad under år 1988omfattade projekt med över 60 000 lägenheter. Dessa lägenheter blir färdiga huvudsak ligen . Antalet färdigställda lägenheter kommer därför sannolikt att fortsätta öka under det närmaste året. Nyproduktionens sammansättning avseende hustyp,lägenhetsstoriek, 1988/89:BoU7 upplåtelseform m. m. har successivt förändratsunder den senaste tioårsperioden. har det skett enförskjutning i nyproduktionen avseende fördelningen mellan flerbostadshus ochsmåhus. Andelen småhus nyproduktion uppgick till men hade år1986 minskat till . nyproduktion ökade dock andelen småhus någotför första gången . Av de lägenheter som påbörjades under åretlåg i småhus och resterande således i flerbostadshus. En annan förändring i nyproduktionens sammansättning somskett är en förskjutning avseende upplåtelseformen från ägdabostäder till hyresrätt och bostadsrätt. Fördelningen mellan olika upplåtelseformeroch olika typer av byggherrar framgår av tabell 5 nedan. Förändringarnaförklaras delvis av den minskade andelen småhus i nyproduktionen fram till är1988. Även en ökande andel av småhusen upplåts emellertid med hyresrätt ochbostadsrätt. Fördelningen mellan olika byggherrar ochupplåtelseformer i hus som färdigställts errar(%) upplåtelseformer (%) Fördelningen på olika upplåtelseformer förflerbostadshusbebyggelsen har varit relativt oförändrad ,ungefär 1/3 bostadsrätter och 2/3 hyresrätter. Av lägenheterna i flerbostadshusfärdigställda uppläis med bostadsrätt och medhyresrätt. Den förändrade fördelningen mellan olika upplåtelseformeri nyproduktionen beror framför allt på förändringar avseendesmåhusbebyggelsen. Av nyproducerade småhus upplåts medäganderätt, med bostadsrätt och med hyresrätt. Motsvarande fördelningår 1980 var äganderätt, bostadsrätt och hyresrätt. Den genomsnittliga lägenhetsstorleken i nyproduktionen harminskat . Detta gäller både för flerbostadshus och småhus. var av de nyproducerade lägenheterna på 2 rum och kök eller mindre. var andelen smålägenheter endast hälften så stor. I tabell 6 nedan redovisas fördelningen på olika Jägenhetsstorlekar i nyproduk tionen. Tabell 6.Procentuell fördelning mellan olika lägenhetsstorlekar i lägenheter som 1988/89:BoU7 Källa: SCB. Den minskade andelen storalägenheter i nyproduktionen är mest påtaglig i småhusen. var avsmåhuslägenheterna större än 4 rum och kök och mindre än 3 rum ochkök. hade andelen småhuslägenheter större än 4 rum och kök minskat till38 % och andelen lägenheter mindre än 3 rum och kök ökat till . Ombyggnadsverksamheten i bostadsbeståndet ökade under enlång rad år för att nå sin största omfattning . harantalet påbörjade lägenheter i ombyggnadsverksamheten minskat något. Mellanåren 1987 och 1988 blev nedgången enligt de preliminära beräkningarna ca 16 %.Under år 1988 påbörjades ombyggnaden av ca 27 000 lägenheter i flerbostadshus. Uppgifterna i tabell 7 nedan avser antalet lägenheter föreombyggnaden. I samband med ombyggnadsverksamheten förekommer en visslägenhetsavgång, som beror på att små lägenheter slås ihop till större.Antalet färdigställda moderniserade lägenheter blir därför något lägre. Underslutet av uppgick denna lägenhetsavgång till av antaletpåbörjade lägenheter i moderniserade flerbostadshus. Därefter har den minskatoch uppgick till för riket som helhet. I storstadsområdenaär dock bortfallet i antalet lägenheter fortfarande större bl.a. beroende på enhögre andel smålägenheter i de fastigheter som byggs om. I exempelvisStockholms kommun uppgick lägenhetsavgången i samband med ombyggnad till . Påbörjadelägenheter i moderniserade flerbostadshus före moderniseringen i 1988/89:BoU7 riket samt i storstadsområdena :ter före modernisering i 'Preliminär uppgift korrigerad för beräknad underskattning. Källa: SCB. Ombyggnadsverksamheteni och minskade inte mer än i riket iövrigt. De restriktioner avseende ombyggnadsverksamheten som gällt i dessaområden har således ännu inte hunnit påverkapåbörjandestatistiken för ombyggnader i någon större utsträckning. I Stockholmslän och i avsåg dessutom de preliminära lånebeslutenunder fler lägenheter än året innan. För skedde dock enpåtaglig nedgång i antalet lägenheter med preliminärt beslut , dvs. Föratt mäta byggnadskostnadsutvecklingen används olika typer av index, bl.a.faktorprisindex. Faktorprisindex används vid kontraktsreglering av mindreentreprenad. Det används också för analys av byggnadskostnadsutvecklingen ochsom underlag för beräkning av tidskoefficienten i bostadslånesammanhang.Faktorprisindex mäter den sammantagna effekten av prisutvecklingen för deproduktionsfaktorer (byggmaterialpriser, arbetslöner etc.) som sätts in ibyggnadsverksamheten. Denkvartalsvisa utvecklingen av byggnadspriserna under de två senaste årenredovisas i tabell 8. Som jämförelse redovisas utvecklingen av konsumentprisindex(KPI). Procentuell förändring av årstakt av faktorprisindex (inkl. löneglidning)och 1988/89:BoU7 konsumentprisindex. i % gentemot föregående år Källa: SCB. Ökningstakten för faktorprisindexhar varit högre än för konsumentprisindex under hela den redovisade perioden.Detta gäller speciellt . En jämförelse mellanfaktorprisindex och konsumentprisindex blir emellertid aldrig helt rättvisandeeftersom det ena mäter prisutveckling på varor och lönekostnader medan detandra mäter prisutvecklingen på en viss konsumtion. Faktorprisindex inkl. löneglidning för flerbostadshus harfrån fjärde kvartalet 1987 till fjärde kvartalet 1988 stigit med 10,. Dennakostnadsökning var ungefär jämnt fördelad mellan materialkostnaderna,arbetslönerna inkl. löneglidningen och övriga kostnader. De avtalsenligalöneökningarna, exkl. löneglidning, stannade dock vid . Priserna på vissabyggnadsmaterial ökade betydligt mer än genomsnittet. Detta gällerspeciellt priserna för armeringsstål som ökade med . Ett annat sätt att mäta byggnadskostnadernas utveckling ärgenom de beräknade produktionskostnader som redovisas i de preliminära beslutenom bostadslån vid resp. tidpunkt. I tabell 9 redovisas den genomsnittligaproduktionskostnaden per kvadratmeter total primär bruksarea för den statligtbelånade bostadsproduktionen . Ökningstakten förproduktionskostnaden mätt på detta sätt är betydligt högre än förfaktorprisindex . Kostnadsutvecklingen för flerbostadshus och gruppbyggda småhus 1988/89: BoU7 kvartalsvisåren 1987 och 1988 enligt preliminära beslut om bostadslån per m' total primär bruksarea kr./m' Ökning i % kr./m- Ökning i % Dengenomsnittliga produktionskostnaden per kvadratmeter har ökat för flerbostadshusen och för gruppbyggdasmåhus. steg konsumentprisindex med endast 11 %.Byggkostnaderna ökade således så mycket som konsumentprisindex. Idecember uppgick den genomsnittliga produktionskostnaden i hela landetenligt de preliminära lånebesluten till /m primär bruksarea iflerbostadshus och till /m i de gruppbyggda småhusen.