bet · GC01AU13 · 1988-12-31 00:00:00 — Ett likartat krav framförs i motion1988/89:A443 av (). Den frågeställning som aktualiseras i motionerna harregelmässigt återkommit då godtog att ettinitialstöd får lämnas till vissa godstransporter om särskilda skäl föreligger(AU 1984/85:13). Utskottet uttalade föregående år i samband med behandlingen avett antal motioner om skärgårdsfrågor att den regionalpolitiska kommittén bordeägna särskild uppmärksamhet åt utvecklingen i skärgårdsområdena. tet utgickdärvid från att även driftstödet till skärgårdstransporter skulle 1988/89:AU13 behandlas av kommittén. Med hänvisning till dessa uttalanden ochtill att utredningsarbetet nu är i sitt slutskede anser utskottet attmotionerna A423 och A443 inte bör föranleda någon åtgärd. 1 motion 1988/89:A426 yrkar m.fl. (fp) attlänsstyrelsernas beslutanderätt vad avser servicebidrag till glesbygdsbutikerutvidgas. Man menar att har en vetorätt vid beslut om förlängtdriftsstöd. Det är utskottets uppfattning att en noggrann prövningmåste göras vid alla former av driftsstöd. Detta gäller inte minst i fråga ombutiksstöd där en enhetlig bedömning av olika ärenden bör eftersträvas.Nuvarande ordning, där och dess glesbygdsnämnd prövar ärendenom förlängt driftsstöd till glesbygdsbutiker, finner utskottet därför varalämplig. Motion A426 avstyrks i här aktuell del. Imotion 1988/89;A460 av m.fl. (s) anförsatt glesbygdsstöd till marknadsundersökningar m.m. är angeläget. Motionärernaframhåller särskilt att kvinnor i glesbygden ofta ägnar sig åt företagande sominte kräver så stora materiella investeringar och därför inte är berättigattill glesbygdsstöd. Utskottet vill framhålla att glesbygdsföretag inom deregionalpolitiskt prioriterade områdena har möjlighet att få del av detregionalpolitiska utvecklingskapital som utvecklingsfonderna disponerar. Dennastödform är avsedd för delfinansiering av produktutveckling, marknadsföring ochandra s.k. mjuka investeringar. Det ingår också som en naturlig del iutvecklingsfondernas verksamhet att lämna råd och hjälp till småföretag iglesbygd vad avser marknadsföring, utbildning m.m. Utskottet anser således attsyftet i motion A460 är tillgodosett i väsentliga delar. Motionen bör i häraktuell del inte föranleda någon åtgärd. I motion 1988/89;A467 av () föreslås attlänsanslaget skall kunna användas för bidrag till utbildning av småskaligaproducerUer. Motionären tänker sig att ett sådant bidrag skall kunna ges förutbildning i t.ex. ekonomi och även kunna täcka inkomstbortfall i samband medutbildningen. De medel som länsstyrelserna disponerar för regionalautvecklingsinsatser kan redan nu användas för riktade insatser till småföretagi glesbygden. Lämpligt organ som tilldelas sådana medel bör kunna använda dessapå sätt som bäst gynnar näringen, t.ex. för utbildning. Vidare kan noteras attlantbruksnämnderna i norra disponerar medel för rådgivning ochutvecklingsinsatser. Utskottet vill också hänvisa till vad utskottet anfört idet föregående beträffande utvecklingsfondernas roll. Syftet med motion A467kan således i huvudsak anses vara tillgodosett, och motionen bör lämnas utanåtgärd. I två motioner yrkas höjda beloppsgränser för stöd tillföretag i glesbygd. I motion 1988/89:A489 av m.fl. (c) yrkasdels att högsta belopp för avskrivningslån till företag höjs till ,dels att motsvarande lån till uthyrningsstugor höjs till . I motion1988/89; A426 av m.fl. (fp) yrkas att högsta belopp föravskrivningslån till uthyrningsstugor höjs till . Beloppenför avskrivningslån till företagsinvesteringar resp. uthyrnings- stugor iglesbygd höjdes genom beslut så sent som föregående /89:AU13 (prop. 1987/88:100, AU13). De högsta stödbeloppen, som uppgår till 300000kr. för företagsinvesteringar och . för uthyrningsstugor, är enligtutskottets mening väl avvägda. Motionerna A426 och A489 avstyrks därför i häraktuella delar. I motion A489 föreslås vidare att högsta belopp för stödtill IKS (intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser) höjs till . Det nuvarande högsta stödbeloppet har varit oförändratsedan år 1985 då det höjdes . Enligt utskottets mening börglesbygdsstödet i första hand vara inriktat på att stimulera tillkomsten avpermanenta arbetstillfällen. Motion A481 avstyrks i aktuell del. I motion A489 yrkas också att kravet i förordningen omglesbygdsstöd om äldre arbetslösas företrädesrän till IKS slopas. I motion1988/89; A414 av m.fl. (s) hävdas att begreppet "äldreortsbunden arbetskraft" bör omprövas och ersättas av det mer allmännabegreppet ortsbundenhet. Motionärerna anser vidare att arbetsobjekten börförnyas så att fler kvinnor kan få IKS-arbeten. Det bör enligt motionärerna iförsta hand åligga kommunen och arbetsförmedlingen att besluta i enskildaärenden. Det är utskottets bestämda uppfattning att äldrearbetslösa bör ha företräde till IKS-stödet. Det vore inte lämpligt att vidgastödkriteriet till att mer allmänt gälla ortsbundenhet eller att, vilket förordasi motion A489, göra IKS-stödet till ett mer offensivt och långsiktigtinstrument i regionalpolitiken. I de fall särskilda sysselsättningsskapandeåtgärder behöver vidtas för andra grupper görs insatserna inom ramen förarbetsmarknadspolitiken. Utskottet förutsätter vidare att berörda myndighetervid valet av arbetsobjekt för IKS-verksamheten, liksom vid val av objekt inomarbetsmarknadspolitikens område, beaktar olika gruppers behov.IKS-verksamheten förutsätter en nära samverkan mellan berörda myndigheter, ochutskottet finner inte någon anledning föreslå en ändrad handläggningsordningvad gäller besluten i enskilda ärenden. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna A414 och A489 i motsvarande delar. anför i kommittémotion 1988/89: A477kritiska synpunkter på regeringens politik som man anser har varit koncentrationsinriktad och missgynnat landsbygden. Utarmningen av landsbygden har gått mycket långt, och utflyttningen måste vändas i inflyttning om inte många kulturbyg der skall dö ut. Det krävs enligt motionärerna att landsbygdskampanjens intentioner och idéer fullföljs, lämpligen genom en fortsatt folkrörelsesam verkan. Ett åtgärdsprogram för landsbygdens utveckling bör tas fram. Befolkningsmålet skall vara en bibehållen eller ökad befolkning i landets alla delar. Stat och kommun bör ange som mål att även de minsta orterna skall utvecklas. Enligt motionärerna krävs omfattande satsningar för att utveckla landsbygdens infrastruktur, bl.a. genom kraftigt ökade länsanslag, särskilda medel för landsbygdsutveckling, förbättrade vägar, satsningar på småföretag och förbättrad skatteutjämning. Förslagen, som redovisas i andra motioner, innebär enligt motionärerna att mer än avsätts 2i medinriktning på landsbygden och dess centra. Motionärerna framhåller 1988/89:AU13 slutligen att glesbygdsdelegationen bör ges i uppdrag attanalysera, och i en särskild rapport redovisa, effekterna för landsbygden avstatliga verks och myndigheters agerande. I motion 1988/89;A445 av och (båda c) behandlas glesbygdsdelegationens försöksverksamhet "Utbildning iglesbygd" som har pågått i sju glesbygdskommuner . Motionärernaframhåller att verksamheten har varit framgångsrik och hemställer att försöketmed "Utbildning i glesbygd" utökas till att omfatta ytterligarekommuner. Kampanjen är temat imotion 1988/89;A449 av m.fl. (s). Motionärerna framhåller attkampanjen har blivit en oväntat stor framgång. Man pekar särskilt på det aktivaengagemanjg som många människor, inte minst kvinnor och ungdomar, har visat.Kampanjen har främjat samverkan, helhetssyn och ett offensivt synsätt. Den harockså haft en viktig opinionsbildande betydelse, framför allt i städerna, ochdärmed nyanserat en tidigare alltför negativ bild av landsbygden. Motionärernaframhåller att det nu är viktigt att utvecklingsarbetet fortsätter och intedämpas i och med årets kampanjavslutning. Regeringen bör därför geriktlinjer och förutsättningar för ett fortsatt brett och offensivt arbete. Somexempel på lämpliga insatser nämner motionärerna ett fortsatt stöd tillglesbygdsdelegationens och folkrörelsernas arbete liksom direktiv tilllänsstyrelserna om att avsätta resurser för projektverksamhet. Vidare framhållsatt statliga sektorsmyndigheter bör effektivisera samordningen samt attsärskilda satsningar bör göras på geografiska områden och nyckelgrupper, exempelvisfackliga organisationer, som ännu inte engagerats i landsbygdsutvecklingen. Motion 1988/89:A450 av och (båda c) behandlar landsbygdens utveckling med utgångspunkt från förhållandenai . Man pekar därvid på de obalanser som kan finnas även i ett länmed befolkningstillväxt. Möjliga åtgärder för en positiv landsbygdsutvecklingär enligt motionärerna skattemässiga fördelar, goda kommunikationer, ökadelänsanslag, utveckling av turismen och en effektivare skatteutjämning.För att utveckla landsbygden kräver motionärerna utarbetade planer förlandsbygdsutveckling på såväl central som regional nivå. I motion 1988/89;A452 av och (båda c) begärs att glesbygdsdelegationen får i uppdrag att stödja vissaprojekt; För det första s.k. lokalkontor i mindre orter och på landsbygden somett uttryck för en medvetet utformad samordning av offentlig service.Motionärerna pekar här bl.a. på förslaget om samordnad länsförvaltning där idénom lokalkontor kan tillämpas. För det andra framhåller motionärerna det s.k.Projekt . Detta projekt startades av fyra Bergslagskommuneroch är inriktat på att ta till vara och utveckla lokala tillgångar. Ekonomiskaresurser har satsats av berörda kommuner och länsstyrelser samt avglesbygdsdelegationen och Bergslagsdelegationen. 1 motion 1988/89: A809 av m.fl. (c) yrkasett ökat stöd till kvinnoprojekt som främjar landsbygdens utveckling. Motionärerna framhål ler särskilt projekt inom service och inom områden med ny teknik. Utskottet vill inledningsvis behandla kraven i motionernaA450 och A477 1988/89: AU13 vad gäller riksomfattande planer och program förlandsbygdens utveckling. Utskottet har deklarerat sin principiellainställning att förhållandena varierar så kraftigt mellan olika regioner attett samlat utvecklingsprogram för hela landet inte blir meningsfullt.Förekommande problem bör i stället behandlas i utvecklingsplaneringen i resp.län. Alla län arbetar med utvecklingsfrågor för landsbygden.Länsstyrelserna har fått förstärkta resurser för detta arbete. Insatserna medglesbygdsstöd ökade exempelvis under /88. Arbetet ärett bra exempel på decentraliserade arbetsformer där prioriteringen av områdenför glesbygdsstöd avgörs på länsnivå. Enligt utskottets mening gäller dockfortfarande att insatserna bör koncentreras till de mest utsatta delarna avlandet. Att i detta sammanhang ange befolkningsmål för orter och regioner,vilket förordas i motion A477, finner utskottet mindre verkningsfullt.Befolkningsmål i form av planeringstal för län och kommuner har tidigareprövats i regionalpolitiken, men befanns ha liten betydelse som styrinstrumentoch övergavs som grund för samhällsplaneringen (AU 1986/87:13). I flera motioner behandlas också frågan om statliga verksoch myndigheters betydelse för service och sysselsättning på landsbygden. Imotion A477 krävs bl.a. att glesbygdsdelegationen särskilt analyserar ochredovisar effekterna av statlig verksamhet. Utskottet vill peka på att denregionalpolitiska kommittén skall studera sektorspolitikens betydelse förglesbygden vad gäller service, kommunikationer, utbildning m.m. I direktivenbetonas vikten av att verksamheter inom olika samhällssektorer inriktas efterde annorlunda förhållanden som råder i glesbygdsområden för att därmedbibehålla och förbättra servicen. Vidare kan nämnas att en kommitté (dir.1988:11) inom område har tillkallats för attbedöma och föreslå preciseringar av statens regionalpolitiska och socialaansvar på tele- och postområdena. Utskottet vill också, med anledning avyrkandet i motion A452 om s.k. lokalkontor, påpeka att glesbygdsdelegationenav regeringen har tilldelats särskilda medel för att biträda lokalaintressenter inför bildandet av lokala . Vidarebör nämnas att förslaget om samordnad länsförvaltning nu bereds inomregeringskansliet. Utskottet förutsätter att regeringen i den fortsatta behandlingenav frågan även gör regionalpolitiska överväganden, bl.a. i fråga om lokalkontoreller länsdelskontor. De i motionerna A445 och A452 aktualiserade projekten fårenligt utskottets mening bedömas av berörda organ på central och regional nivå.Länsstyrelserna och glesbygdsdelegationen har fått förstärkta resurser desenaste åren och bör ha goda möjligheter att stödja de projekt som man väljeratt prioritera. Samma bedömning gör utskottet vad avser yrkandet i motionA809 om stöd till kvinnoprojekt som främjar landsbygdens utveckling.Utvecklingsfonderna har ett särskilt ansvar i detta sammanhang. 1 många länbedriver utvecklingsfonderna projekt med den inriktning som förordas imotionen. Landsbygdskampanjen berörs i flera motioner. I motion A449 yrkas att regeringen ger riktlinjer och förutsättningar för ett fortsatt arbete. Utskottet uttryckte sin uppskattning av de 23 landsbygdskampanjersom har pågått . På förslag av utskottet /89: AU13 anvisaderiksdagen 2 milj. kr. i extra anslag för kampanjarbetet. Redan nu kankonstateras att kampanjerna och folkrörelsearbetet har varit en stor framgång imånga delar av landet, bl.a. genom att en omfattande lokal mobilisering haråstadkommits. Aktiviteterna har, som framhålls av motionärerna, inneburit enviktig psykologisk signal från statsmakternas sida om landsbygdens betydelseoch tilltron till dess utvecklingsförmåga. De har i hög grad vänt pessimism ochett ensidigt kravformulerande, riktat mot samhället, till egen aktivitet, lokalsjälvtillit och en nyväckt företagaranda. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det pågåendearbetet nu bör fördjupas och intensifieras med inriktning på att utvecklalokala projekt- och företagsidéer. Det är utskottets mening att tillräckligaresurser måste avsättas för detta arbete. De största resurserna finnsregionalt, exempelvis i form av länsstyrelsernas anslag för regionalautvecklingsinsatser. Utskottet tar i betänkande 1988/89:A19 ställning tillfrågan om en förstärkning av anslaget Regionala utvecklingsinsatser m.m. förinnevarande budgetår. I proposition 1988/89:125 med förslagom tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1988/89 föreslås att det nämnda anslaget räknas upp med 50 milj. kr. Med hänvisning till vad utskottet ovan anfört om åtgärderoch program för landsbygden avstyrks de här aktuella motionerna A445, A449,A450, A452. A477 och A809 i motsvarande delar. Anslagen avseende regional utveckling, som har förts överfrån tolfte till tionde huvudtiteln, behandlas under littera D. ibudgetpropositionen. I proposition 1984/85:115 om regional utveckling ochutjämning anmälde industriministern att stödverksamheten, för att kunnaplaneras långsiktigt, bör bedrivas med samma inriktning och i samma omfattningunder fyraårsperioden /86-1988/89. Förslag med anledning av denregionalpolitiska kommitténs kommande betänkande beräknas inte kunna föreläggasriksdagen förrän tidigast . Arbetsmarknadsministern anser attstödverksamheten därför bör bedrivas med i huvudsak samma inriktning ochomfattning även under /90. Frågan om stödverksamhetens inriktninghar utskottet behandlat i det föregående avsnittet om investeringsstödet. Idet följande redovisar utskottet sina ställningstaganden till verksamhetensomfattning under nästa budgetår. Regeringens förslag i proposition 1988/89:125 omytterligare medel för innevarande budgetår till Lokaliseringsbidrag m.m. ochtill Regionala utvecklingsinsatser m.m. jämte motioner i dessa frågor behandlasav utskottet i betänkande 1988/89:AU19. 1987/88 Utgift 26 462 427 1988/89 Anslag 1 000 000 1989/90 Förslag 1 000 överanslaget anvisas fr.o.m. /86 medel endast för vissa 1988/89:AU13 former av regionalpolitiskt stöd som beslutats före detta budgetår.Utbetalningarna under /88 avsåg huvudsakligen lokaliseringsbidrag. Regeringensförslag till medelsanvisning tillstyrks. ' De medel som inte var ianspräktagnagenom beslut uppgick till 64.8 milj. kr., inräknat de 460 milj. kr. somanvisats på tilläggsbudgetar till statsbudgeten för /88. - Varav 35 milj. kr. på tilläggsbudget I. Anslaget skall främst användas för att finansieralokaliseringsbidrag som beviljats av regeringen eller SIND. Dessutom bekostasoffertstöd, lån till privata regionala investmentbolag m.m. Regeringen föreslår under punkt D 2 (s. 149-151) attriksdagen till Lokaliseringsbidrag m.m. för /90 skall anvisa ettreservationsanslag om . Härav beräknas för offertstöd ett beloppom högst 70 milj. kr. I moderata samlingspartiets kommittémotion 1988/89;A422föreslås, som tidigare redovisats, att bl.a. lokaliseringsbidragen skallavskaffas och ersättas med en ny stödform, s.k. riskgarantilån. 1 enlighethärmed yrkas avslag på regeringens anslagsframställning under punkt D 2 samtföreslås att anvisar 120 milj. kr. under ett nytt reservationsanslag,benämnt Riskgarantilån. I partimotion 1988/89: A454 föreslås attanslaget skall bestämmas till 292 milj. kr. Motionärerna har därvid avräknatde 70 milj. kr. som regeringen tagit upp för offertstödet. I kommittémotion 1988/89: A489 föreslås att162 milj. kr. av de medel som i propositionen föreslås anvisade över anslaget D2 förs över till anslaget D 4. Regionala utvecklingsinsatser m.m. Förlokaliseringsbidrag under punkt D 2 föreslås att 200 milj. kr. anvisas, varav100 milj. kr. Regeringen bör vidare enligt motion A489bemyndigas att inom en ram om högst 200 milj. kr. besluta omlokaliseringsärenden överstigande 25 milj. kr. Ärenden understigande dennabeloppsgräns bör enligt motionärerna avgöras av . Utskottet har i det föregående avvisat såväl moderatasamlingspartiets förslag beträffande riskgarantilånen som förslagatt slopa offertstödet. Med hänvisning härtill avstyrks även de båda partiernasföljdförslag beträffande medelsanvisningen. Utskottet uppfattar yrkandena i motion A489 beträffandelokaliserings bidragets disponering som i huvudsak tekniska lösningar med syfte att öka decentraliseringen i beslutsfattandet. Motionärernas uppfattning är att länsstyrelserna bör hantera ärenden om lokaliseringsbidrag m.m. där 25 kostnadeninte överstiger 25 milj. kr. Utskottet vill därför peka på den /89:AU13successiva decentralisering som har skett av beslutsfattandet. Under budgetåret1987/88 fattades av alla stödbeslut av länsstyrelserna och deregionala utvecklingsfonderna. På förslag av regeringen beslutade riksdagenvåren 1988 att höja beloppsgränsen för länsstyrelsebeslut till 12 milj. kr.(1988/89;AU13). Andelen stödbeslut som fattas på regional nivå kan såledesförväntas öka under innevarande budgetår. Därutöver bör beaktas att denregionalpolitiska kommittén överväger möjligheterna till och formerna för enytterligare decentralisering. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de häraktuella yrkandena beträffande anslagsdisponeringen. Utskottet avstyrker ocksåden minskning av anslaget till Lokaliseringsbidrag m.m. som förordas i motionA489. Propositionens beräkning av medelsbehovet godtas. Anslagettill Lokaliseringsbidrag m.m. bör således föras upp med det belopp regeringenhar begärt. Reservation630 117 291' ' De medel som vid budgetärsskiftet inte var ianspräktagnagenom beslut uppgick till 212,1 milj, kr. Över anslaget anvisas medel för lokaliseringslån sombeviljas av regeringen, SIND och länsstyrelserna. Regeringen föreslår under punkt D 3 (s. 151-152) attriksdagen skall till Lokaliseringslån för /90 anvisa ettreservationsanslag om . Moderata samlingspartiet yrkar i motion 1988/89;A422 attregeringens anslagsframställning skall avslås. föreslår i motion1988/ 89:A489 att förevarande reservationsanslag skall ersättas av ettförslagsanslag om . med uppgift att täcka eventuella förluster genomdet kreditgarantisystem som enligt bör ersättalokaliseringslånen. I den föregående framställningen har utskottet avstyrkt deyrkanden som framställts i motionerna A422 och A489 om att avskaffalokaliseringslånen som stödform. Som en följd härav avstyrker utskottet även deanslutande motionsyrkandena om anslagsgivningen. Regeringens förslag tillmedelsanvisning tillstyrks. 1987/88 Utgift 594 518 000 Reservation 746579 000' 1988/89 Anslag 690 000 000 1989/90 Förslag 690 000 000 ' De medel som inte var ianspräktagnagenom Deslut uppgieK till ca att jämföras med ca 45 milj. kr. Frånanslaget betalas utgifterna för av länsstyrelserna beslutade lokalise-1988/89:AU13 rings- och investeringsbidrag, för företagsutveckling, förglesbygdsstöd i form av stöd till företag, kommersiell service, intensifieradekommunala sysselsättningsinsatser (IKS) och samhällelig service samt förregional projektverksamhet. Från anslaget betalas vidare utgifterna för teknik-och kunskapsspridning i regionalpolitiskt prioriterade regioner samt konsult-och utredningsinsatser. Under /88 fattade länsstyrelserna beslut omsammanlagt 652 milj. kr. med följande fördelning mellan ändamålen; - lokaliseringsbidragoch investeringsbidrag 252 För nästa budgetår beräknararbetsmarknadsministern det sammanlagda medelsbehovet till 690 milj. kr. med istort samma inriktning som under innevarande budgetår. Ett särskilt belopp om 7milj. kr: till utvecklingsfonderna i stödområdeslänen bör dock ifortsättningen anvisas från det under tolfte huvudtiteln upptagna anslaget B 8.Småföretagsutveckling. 1 fem motioner föreslås att anslaget räknas upp. Ikommittémotion 1988/89:A422 föreslår moderata samlingspartiet att anslaget ökasmed 50 milj. kr. i jämförelse med regeringens förslag. föreslår imotion 1988/89:A454 att anslaget räknas upp med 170 milj. kr. Samma yrkandeåterfinns i motion 1988/89; A437 av () som därtill yrkar attGävleborgs län bör tilldelas en betydande del av denna utökning. Centerpartietbegär i motion 1988/89;A489 att anslaget räknas upp med 660 milj. kr. avser det egentliga länsanslaget och 410 milj. kr. avser medel förlokaliseringsbidrag enligt yrkandet att anslagen D 2 och D 4 bör sammanförastill ett anslag. Enligt kommunisternas motion 1988/89:A462 böranslaget till regionala utvecklingsinsatser ökas med 100 milj. kr. för attfinansiera projekt som tagits fram inom kampanjen . Vid avvägningen av regeringens och de redovisademotionernas olika förslag i anslagsfrågan har utskottet funnit att regeringensförslag är otillräckligt. Utskottet föreslår därför en förstärkning och harstannat för en uppräkning med 110 milj. kr. Utskottet har därvid tagit hänsyntill behovet att följa upp landsbygdskampanjen med konkretagenomförandeåtgärder. Utskottet har också beaktat behovet av ökat medelsutrymmeför lokaliserings- och glesbygdsstöd. Utskottet föreslår således med anledningav propositionen och motionerna att för nästa budgetår anvisar ettanslag på 800 milj. kr. I tre socialdemokratiska motioner tas upp frågan om enförstärkt regionalpolitisk profd vid fördelningen av länsanslagen. I motion1988/89: A429 av Axel m.fl. anges att fördelningen av anslaget börförändras till förmån för skogslänen. Krav med samma innebörd framförs imotionerna 1988/89:A457 och A464 av m.fl. Enligt utskottets mening innebär den nuvarandefördelningen av länsanslaget en stark prioritering av skogslänen sominnevarande budgetår fått 80 % av demedel som tilldelas länen. 1 flertalet län utanför stödområdet uppgår 1988/89: AU13 länsanslagettill mellan 3 och 6 milj. kr. Medlen används för projekt, glesbygdsstöd och investeringsbidrag och är de enda regionalpolitiska medlen avekonomisk art i länen utanför stödområdet. uppfattningatt en politik för regional utveckling bör bedrivas i alla län. i de syd-och mellansvenska länen finns uttalade behov av att ha resurser för initiativverksamhet,sektorspåverkan och direkta insatser i exempelvis Ökade satsningar på skogslänen bör såledesinte ske genom minskade anslag till övriga län. avstyrkerutskottet motionerna i här aktuella delar. I partimotion 1988/89:A454 föreslås attmaximigränsen för projektmedlen avskaffas för att den regionala nivån därmedskall få ökad frihet att göra egna bedömningar och prioriteringar.