bet · GC01TU16 · 1988-12-31 00:00:00 — Imotion T226 (c) framhålls att enligt beslut av kommer den privatägdasmalspåriga järnvägen mellan och att läggas ner år 1990.Motionärerna anser att staten bör satsa 60 milj. kr. från SJ:s anslag förutveckling av godstrafik för att banan skall kunna breddas. 1motion T229 (s) framhålls att möjligheterna för SJ att överta trafikansvaretbör utredas. Imotionerna T520 (fp) och T531 (s) framhålls att den fortsatta trafiken börgaranteras genom statligt stöd. Imotion T547 (mp) yrkas att tar över ansvaret för underhåll ochbreddning samt att SJ eller NKIJ bör ha ansvaret för trafiken. Regeringengav i uppdrag att från samhällsekonomiskautgångspunkter skyndsamt göra en analys av NKIJ och pröva förutsättningarna föratt införliva banan i det statliga järnvägsnätet. Utskottetsom anser att resultatet av utredning bör avvaktas avstyrker de nubehandlade motionsyrkandena. Imotion T247 (vpk) framhålls att en snabb utbyggnad och garantier för driften avBergslagspendeln är nödvändig. 1motion T9I6 (vpk) yrkas att Berslagspendeln i utbyggnadsplanerna fårerforderliga medel i sådan tid att det inte blir några förseningar på dalasidan. BandelenLudvika , Bergslagspendeln, tillhör länsjärnvägarna. Efter beslut avtrafikhuvudmännen har pendeltrafik på Bergslagspendeln inletts i början avdetta år. Investeringar på banan finansieras från anslaget Byggande avlänstrafikanläggningar. Utskottetanser att motionerna inte påkallar någon åtgärd från sida. Enarbetsgrupp bestående av vissa kommuner, i samtföretag verksamma i har utarbetat ett förslag om upprustning,elektrifiering och förlängning av Västerdalsbanan till Salen. I motionerna T223 (mp),T247 (vpk), T502 (c), T538 (mp) och T916 (vpk) 1988/89:TU 16 yrkas att denovan angivna upprustningen och förlängningen av Västerdalsbanan genomförs. 1motion T538 (mp) framhålls vidare att sträckan Salen bör byggas uti en andra etapp. Västerdalsbananär en länsjärnväg. Investeringar på banan finansieras från anslaget förbyggande av länstrafikanläggningar. De lokala och regionala intressenterna hardärmed stort inflytande över hur tillgängliga investeringsmedel skallutnyttjas. Meddet anförda anser utskottet att de nu behandlade motionsyrkandena intepåkallar någon åtgärd från sida. De avstyrks därför av utskottet. Imotion T553 (fp) yrkas att regeringen utarbetar förslag till principbeslut omhur trafiken i dalgång skall byggas ut , och då iförsta hand om en ny järnväg skall byggas eller om eii upprustning av vägnätetskall prioriteras. Investeringari såväl länsjärnvägar som länsvägar finansieras från anslaget för byggande avlänstrafikanläggningar. Besluten grundas på samhällsekonomiska bedömningar.Sådana bedömningar görs även vid beslut av om byggande av riksvägar. Meddet anförda anser utskottet inte att något principbeslut av det slag som begärsi motionen är erforderligt. Motionen avstyrks därför av utskottet. Dellenbanan(LjusdalHudiksvall) Imotionerna T223 (mp), T540 (c) och T543 (vpk) yrkas att Dellenbanan görs särskild försöksjärnväg. Motionärerna hänvisar till de utredningar somutförts av föreningen . De frågor som föreningen vill habesvarade gäller bl.a. vilken utvecklingspotential en svensk länsjärnväg harsamt vilken den sammantagna effekten blir för en länsjärnvägs ekonomi om mansamtidigt utvecklar teknik, organisation, säkerhetsordning, tågföring,marknadsföring m.m. Påuppdrag av har en utredning genomförts som syftar till attundersöka om Dellenbanan kan utnyttjas för en modern regionaltrafik på järnväg.Utredningen har överlämnats till i som kommer attinhämta synpunkter från trafikhuvudmannen och berörda kommuner. mening ankommer det i första hand på trafikhuvudmannen, i samarbetemed SJ och olika forskningsorgan, att ta de initiativ som begärs i motionerna.Beslut om en eventuell upprustning av banan fattas av . Medhänvisning till det anförda avstyrks de nu behandlade motionsyrkandena omDellenbanan. Länsstyrelsernai och samt , , Söderhamnsoch kommuner har genomfört en utred- ning om snabbtåg StockholmSundsvall. Enligt utredningen är projektet 1988/89:TU16 bådeföretagsekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamt. De berörda länsstyrelsernaoch kommunerna upplever det som livsnödvändigt för landsändans utveckling attpåskynda utbyggnaden av snabbtågförbindelsen i fråga. Imotionerna T223 (mp), T224 (fp), T247 (vpk), T524 (c) och T562 (s,m,fp,c,vpk)yrkas att snabbtåg skyndsamt inrättas på sträckan StockholmSundsvall. Imotion T524 (c) yrkas vidare att anvisar 300 milj. kr. förerforderliga investeringar på banan. Yrkandena motiveras bl.a. med att snabbtågskulle för regionen innebära en kraftig ökning av tågresandet, näringslivetskulle förstärkas, möjligheterna att dagpendla skulle öka, tillgänglighetentill högre utbildning skulle öka och miljö- och trafiksäkerheten skulleförbättras. Utskottethar från erfarit att den upprustning av banan som är nödvändig attgenomföra för att snabbtåg skall kunna sättas i trafik kostar ca 300 milj. kr.Banverket har också uppgett att projektet är högt prioriterat. SJ är för sindel berett att sätta in den vagnmateriel som krävs. mening står det klart att ett snabbtåg mellan ochSundsvall skulle få mycket stor betydelse för kommunerna längs den södraNorrlandskusten. Utskottet utgår från att vid sin samhällsekonomiskaprövning av projektet beaktar de regionalpolitiska effekterna.Investeringskostnaderna är som framgår ovan relativt begränsade. Medhänvisning till det anförda och till den av fastställda ordningen förinvesteringsplaneringen påkallar inte de nu behandlade motionsyrkandena någonåtgärd från sida. De avstyrks därför av utskottet. Norrastambanan m. m. 1motion T224 (fp) yrkas att norra stambanan rustas upp och att linjen ÖstersundLjusdal knyts till snabbtågsnätet. Imotion T232 (fp) yrkas att en fortsatt upprustning av norra stambanan görs norrom Ange. 1motion T247 (vpk) yrkas att en kraftig upprustning genomförs på norra stambananinkl. Imotion T250 (s) framhålls att norra stambanan bör rustas upp samt atterforderliga investeringar bör göras på sträckan . Imotion T512 (s) framhålls att det är viktigt att bygga bort de flaskhalsar somfinns på norra stambanan. Imotion T54I (c) yrkas att regeringen tillsätter en utredning om snabbtåg längsnorra stambanan. Banverketgenomför ett upprustningsprogram för pånorra stambanan. Större delen av investeringsmedlen satsas på sträckanAnge-Boden. Investeringarna är nödvändiga om SJ 1988/89:TU16 skall klara enförväntad ökning av godstransporterna. Banverkethar i olika sammanhang framhållit att upprustningsarbetet på norra stambanan ärett av de mest prioriterade projekten i landet. Utskottet som anser att norrastambanan har mycket stor betydelse för det svenska och då i första hand detnorrländska näringslivet delar denna uppfattning. Någon åtgärd från riksdagenssida är enligt utskottets mening inte påkallad med hänvisning till pågåendeupprustningsarbeten och den av fastlagda beslutsordningen förinvesteringar i infrastrukturen. Frågor om snabbtåg och annan persontrafik pånorra stambanan och angränsande banor ankommer det närmast på SJ och banverketatt avgöra. Av det anförda följer attutskottet avstyrker motionerna i denna del. Imotionerna T2I5 (c) och T216 (c) framhålls att hela fortbeståndmåste garanteras, inte minst av försvarsskäl. Enligt den förstnämnda motionenbör med bibanor ges en permanent ställning genom att föras tillstomnätet. Imotion T247 (vpk) yrkas att och de tre anslutningsbanornaForsmoHoting, samt ArvidsjaurJörn förs till stomnätet ochatt en upprustning på 20 milj. kr. Det yrkas vidare att inlandsbananskall omfatta hela sträckan mellan och . Äveni motion T226 (c) begärs att skall omfatta hela sträckanKristinehamn och att en upprustning genomförs. Imotion T52I (c) yrkas att utnämns till nationaljärnväg och attstaten svarar för kostnaderna. Imotion T538 (mp) yrkas att banan åter skall sättas ini järnvägsnätet. I motion T502 (c) yrkas attinlandsbanan skall tillhöra stomnätet. Imotion T527 (c,m,fp,vpk) framhålls att och tvärbanorna har storbetydelse för den regionala utvecklingen och att regeringen bör lägga framförslag till ett regionalpolitiskt investeringsprogram för upprustning avinlandsbanan och tvärbanorna samt för tåg- och vagnmateriel. Imotion T232 (fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om tvärbanornas betydelse för den regionalautvecklingen inte minst för transport av farligt gods. Imotion T250 (s) yrkas att medel bör ställas till förfogande för en ordentligupprustning av . Utskottetuttalade i samband med det trafikpolitiska beslutet att mellan och har ett klart samhällsintresse och att den därför bör finnas kvar (/88:19). Utskottet avstyrkte då motionsyrkanden om att inlandsbanetrafiken skulle omfatta hela sträc kan och att skulle föras till stom nätet. Vidare avstyrkte utskottet motionsförslag om att också skulle omfatta de tre tvärbanorna. Utskottetställde sig bakom förslag i den trafikpolitiska propositionen 1988/89:TU16att det borde prövas om persontrafiken på kan bedrivas på ettsådant sätt att lokala och regionala intressenter samt turistorganisationermedverkar. Regeringenhar mot denna bakgrund tillkallat en särskild förhandlingsman meduppdrag att pröva hur trafiken på kan utvecklas i former somfrämjar en ökad turisttrafik. Utskottetanser för sin del att resultatet av förhandlingsmannens arbete bör avvaktas. Inlandsbanansorterar organisatoriskt under som också täcker kostnaderna förunderhåll och investeringar. Det ankommer därför på att utifrån ensamhällsekonomisk bedömning besluta om investeringar på banan. Avdet anförda följer att utskottet avstyrker samtliga nu behandlademotionsyrkanden. Imotion T223 (mp) yrkas att utreder och projekterar en förlängdostkustbana Över , , och med snabbtågsstandard. Imotion T247 (vpk) framhålls att en förlängning av ostkustbanan från Sundsvallvia upp till är en viktig del i upprustningen av järnvägsnätet inorra och att den därför bör inrymmas i handlingsprogram. Imotion T563 (c,m,fp,vpk,mp) framhålls att det är viktigt att utreda ensnabbtågsförbindelse . Enligt motionärerna har frågan om denframtida järnvägstrafiken så stor regionalpolitisk och miljömässig betydelseatt den inte kan överlämnas till SJ. De yrkar därför att en pariamentariskutredning tillsätts som får i uppdrag att utreda en utbyggnad av ostkustbananmed sträckning efter mellan och . Ilikhet med vad utskottet anförde är utskottet inte berett attuttala sig om behovet av en utbyggnad av ostkustbanan. Det ankommer i förstahand på att besluta i denna typ av frågor. Utskottet kan inte hellerställa sig bakom kravet på att en parlamentarisk utredning bör tillsättas meduppgift att utreda behovet av en förlängd ostkustbana. Utskottet avstyrker denu behandlade motionsyrkandena. Imotion T247 (vpk) framhålls att SJ bör åläggas att göra större insatser för attbibehålla och utveckla både gods- och persontransporterna på . Imotion T504 (s) framhålls att det är väsentligt att de nu pågåendeupprustningsarbetena på södra omlopp påskyndas. Av budgetpropositionenframgår att en gemensam svensk norsk malm- 1988/89:TU16 banedelegation hartillsatts. Delegationens uppgift är i första hand att underlättarationaliseringsarbetet genom att kartlägga vilka åtgärdersom är nödvändiga för att trygga en fortsatt verksamhet vid , ,Ofotenbanan och hamn. Påmalmbanans södra omlopp mellan och pågår ettomfattande upprustningsarbete. Det program som arbetar efter innebäratt ett fullständigt spårbyte skall ha genomförts under första hälften av1990-talet. Enligt utskottets mening ankommer det på att besluta ominvesteringar på banan och på SJ att bestämma om utformningen av trafiken.Motionsyrkandena avstyrks därför av utskottet. Imotion T413 (m) framhålls bl.a. att det behövs fler fasta renstängsel uteftermalmbanan. Utskottetbehandlade frågan om tågdödade renar i sitt betänkande /88:19. Dåframhöll utskottet att de renstängsel som finns utmed banorna i tillstor del finansierats med sysselsättningsmedel och att detta i första hand ären sak för arbetsmarknadsmyndigheterna och SJ att avgöra. Utskottetsom inte ändrat uppfattning i frågan avstyrker motionen i denna del. Imotion T223 (mp) yrkas att en ny ostkustbanan i från Norrköpingtill , och Kariskrona skyndsamt utreds och projekteras. Detankommer enligt utskottets mening i första hand på att avgöra dennatyp av frågor. Motionen avstyrks därför av utskottet i nu behandlad del. Imotionerna T502 (c) och T538 (mp) yrkas att persontrafiken återupptas påbandelen MoraÄlvdalen. Frågan om persontrafik på banan bör därför i förstahand avgöras av trafikhuvudmannen. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionema i denna del. Imotionerna T223 (mp), T524 (c) och T552 (vpk,mp) yrkas att underhåll ochupprustningar av såväl bana som vagnmateriel genomförs på bandelenSundsvall-Härnösand-Långsele för att därigenom kunna trygga och utvecklapersontrafiken. Riksdagenbeslutade att bandelen skall tillhöra länsjärnvägarna. Banverketsvarar därmed för underhållet av banan, medan nyinvesteringar finansieras frånanslaget för byggande av länstrafikanläggningar efter beslut av länsstyrelsen.Trafikhuvudmannen skall ansvara för driften av persontrafiken. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena om bandelen . I motion T502 (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen till 1988/89:TU16 känna vad somi motionen anförts om uppmstning och återupptagande av persontrafiken påBollnäsbanan. Imotion T555 (c) yrkas att SJ skall använda en del av sitt utvecklingsbidragför godstrafik för investeringar på bandelen . Defrågor som aktualiseras i motionerna är av lokal och regional karaktär. De bördärför avgöras av och trafikhuvudmannen. Imotion T506 (vpk) yrkas att persontrafiken åtempptas på sträckanStälldalen-Kil. Utskottetavstyrker motionsyrkandet med hänvisning till att detta är en fråga främst förtrafikhuvudmannen att avgöra. Imotion T545 (c,m,fp,mp) framhålls att tillräckliga medel bör avsättas förunderhåll och upprustning av järnvägslinjen HalmstadNässjö. Imotion A465 (c) yrkas att godsbanan rustas upp och blir kvari drift så länge kommunen så önskar. Bådadessa bandelar tillhör länsjärnvägarna. svarar för underhållet, medaninvesteringar på banorna finansieras från anslaget för byggande avlänstrafikanläggningar efter beslut av . Med hänvisning härtillavstyrks motionerna av utskottet i nu behandlade delar. SJhar gjort en gmndlig inventering av affärsverket. Analysenoch de åtgärder som SJ avser genomföra presenteras i en affärsplan för åren1989-1991. Kommunikationsministerntillstyrker den allmänna inriktningen av åtgärdsprogram sominnebär en tydlig kundorientering med järnvägstrafiken som bas förverksamheten. Medhänsyn till att SJ ännu inte kunnat ta fram underlag för en mer utveckladmålformulering i likhet med vad som etablerats hos andra affärsverk inomkommunikationsområdet anser kommunikationsministern att de övergripande måloch restriktioner som angetts av trafikpolitiska beslutför SJ bör gälla även framgent till rekonstruktionsperiodens utgångar . Enligtbudgetpropositionen innebär detta bl. a. att gentemot kundernaskall kännetecknas av hög servicegrad, komfort, kapacitet och effektivitet.SJ-koncemen skall koncentrera sin affärsverksamhet till järnvägstrafiken därden kan utvecklas till att bli rationell och lönsam. För godstrafiken skalleftersträvas en snabb utveckling så att godsvolymen 2000uppgår till /år. Det ekonomiska resultatet skallsuccessivt förbättras så att kan ge en sådan lönsamhet eftersjälvfinansieringskravet att avkastning kan ske till staten efterrekonstmktionsperiodens utgång . Prissättningen skall ses över för attfrämja affärsmässighet och därmed bidra till nödvändig förbättring av detekonomiska resultatet. 4 1988/89. Kommunikationsministernanser vidare att en restriktion i form av ett I988/89:TU16 soliditetsmål böranges för SJ. Han anser att det ännu inte finns underlag för att slutligt taställning till vilket mål som bör anges i ett längre perspektiv. I avvaktan påen mer preciserad affärsplan förordas i budgetpropositionen attsoliditetsmålet för affärsverket SJ anges till som en undre gräns . Vadkommunikationsministern i dessa delar anfört om mål för SJ har inte givitutskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande. Ibudgetpropositionen föreslås att 455 milj. kr. anvisas under anslagetErsättning till för utveckling av godstrafik. a. användas för att utveckla nya transportlösningar såsom kombineradelastbils- och järnvägstransporter. Ett annat viktigt syfte med ersättningen äratt bidra till att tillförsäkra landets olika delar en tillfredsställandestandard i deras transportförsörjning. Detta inbegriper även andra trafiklösningarän kombitrafik, t. ex. utveckling av systemtransporter med vagnslastvagnar avolika slag. Det särskilda utvecklingsbidraget skall successivt avvecklas. Imotionerna T235 (mp) och T258 (vpk) yrkas att anvisar 200 milj. kr.resp. 182 milj. kr. utöver regeringens förslag till medelsanvisning. I motionT248 (m) yrkas att anvisar 30 milj. kr. mindre än vad regeringenföreslagit. Utskottettillstyrker för sin del den av regeringen föreslagna medelsanvisningen. Häravföljer att motionerna avstyrks i denna del. Imotion T215 (c) framhålls att kombitrafiken som bara utgör av SJ:sgodstransport bör omfatta 30 . Vidare anförs att SJ bör stödjaregionalpolitiskt viktig och utvecklingsbar vagnslasttrafik. Stödet tillkombitrafiken bör inte få användas till att lägga om vagnslasttrafik tillkombitrafik. SJ bör vidare enligt motionärerna uppmuntra industrispår. Imotionerna T258 (vpk) och T542 (vpk) yrkas att hos regeringen begärförslag i syfte att påbörja ett program för industrispårbygge ochvagnslasttrafik. Enligt motionärerna skall ett sådant program bl.a. innehållaelektrifiering av industri- och stickspår, nyanläggning av industrispår ochutveckling av gasdrivna växellok. Imotion T25I (fp) framhålls att det är önskvärt att snart nå fram till systemför att enkelt föra över billaster till järnväg så att genomgångstrafiken medtunga fordon minimeras. 1motion T524 (c) yrkas att SJ utvecklar godstrafiken i Norriand i stället föratt avveckla den. Enligt 1988 årstrafikpolitiska beslut skall SJ av egen kraft förbättra sitt 1988/89:TU16resultat med minst I miljard kronor fram . Av SJ:s affärsplanframgår att SJ:s vagnslast- och kombitrafik uppvisar förluster på åtskilligahundra milj. kr. Den dåliga ekonomiska situationen förklaras bl. a. aven överdimensionerad infrastruktur, produkter som inte är mark-nadsanpassade,försvagade relationer till utlandet och fundamentala problem medprissättningen. Föratt stärka godstrafikens konkurrenskraft har SJ beslutat om ett omfattandeåtgärdsprogram som redovisas i affärsplanen för åren 1989 1991.Huvudinriktningen av de årgärdersom SJ planerar kan sammanfattas enligtföljande: utvecklingav speciallösningar för stora transporter, utvecklingav effektiva informationssystem. SJkommer att införa tidtabellsbundna heltåg mellan bestämda fasta orter. På sikträknar SJ med att all hantering av enstaka godsvagnar har upphört inte bara iSverige utan även i övriga delar av världen. , och frångodsterminalerna för vidare befraktan med heltåg sker i samarbete medåkerierna. För att förstärka marknadsföringen har SJ påbörjat etableringen avs. k. kundcentra på ett 20-tal platser i landet. SJ kommer själv att erbjudasina tjänster för såväl systemtransporter som kombitrafik till de ca 200största kunderna. Försäljningen av transporter till övriga kunder skall ske viaspeditionsföretag. SJskall satsa på ett 10-tal större och effektiva kombiterminaler som kompletterasmed ett antal mindre terminaler. De mindre kan komma att drivas av t. ex.åkerier. SJ kommer att tillsammans med berörda kunder göra en översyn avtransportflödet på bandelar med liten transportvolym. Lönsamma transporter påjärnväg kommer att behållas, medan i andra fall alternativa transportlösningarsom kombinerade lastbils- och järnvägstransporter kommer att övervägas. Temporärträknar SJ med att åtgärdsprogrammet kommer att innebära att järnvägen genomomläggning av olönsam vagnslasttrafik kommer att reducera sin totalatransportvolym. En överflyttning beräknas dock kunna ske till system- ochkombitrafik som sett över en längre tidsperiod innebär ökadejärnvägstransporter. 1988års trafikpolitiska beslut innebar att en rad åtgärder genomfördes som har gettjärnvägen förutsättningar att spela en viktig roll som ett konkurrenskraftigt,miljövänligt och energisnålt transportmedel. 1 samband med detta beslututtalades att SJ skall sträva efter att få så stora marknadsandelar som möjligtmen att det skall ske inom ramen för en tågtrafikrörelse som drivs på sundaföretagsekonomiska grunder. Somredovisats ovan befinner sig SJ:s godstrafik i en mycket svår situa tion. SJ har för avsikt att genomföra ett omfattande åtgärdsprogram för att komma till rätta med problemen. Det är utskottets bestämda uppfattning att om SJ inte tillåts göra de effektiviseringar som är nödvändiga, utan av 51 ägaren staten tvingas kvari en inelfektiv och resursslukande organisation, 1988/89:TU16 så kommer detpå sikt att innebära att SJ:s godstrafik inte kan hävda sig påtransportmarknaden. Detta skulle leda till såväl betydande ekonomiska förlustersom minskade transportmängder. mening måste nu SJ få möjlighet att visa att det i affärsplanenredovisade åtgärdsprogrammet kommer att leda till att SJ:s godstrafik kommeratt bli lönsam och att den även kommer att öka i volym. Avdet anförda följer att de nu behandlade motionerna inte påkallar någon åtgärdfrån sida. De avstyrks därför av utskottet. 1motion T231 (fp) framhålls att den satsning som påbörjats i syfte att göraHallsberg till en mellansvensk terminal för kombitrajik och övriga godstransportermåste fullföljas. 1motion T242 (fp) yrkas att lokaliseringen av en regional godsterminal tillHässleholm bör övervägas. Imotion T250 (s) framhålls att en terminal för vagnslast- och kombitrafik böruppföras i . SJhar för avsikt att köra godståg för kombitrafik enligt en speciell tidtabellmellan åtta orter i . På dessa orter kommer huvudterminaler i SJ:s regiatt etableras. En av huvudterminalerna kommer att placeras i ellerHallsberg. Dessa huvudterminaler kommer att kompletteras med ett antal mindreterminaler. SJ överlägger med såväl åkare, företag som kommuner om var demindre terminalerna skall lokaliseras. Utskottetanser att det är SJ:s sak att utifrån marknadsekonomiska bedömningar avgöra varolika terminaler skall lokaliseras. Motionerna avstyrks därför av utskottet idenna del. Imotion T510 (c) framhålls att om SJ inte i egen regi kan ta hand omgodstransporterna borde möjligheten öppnas för andra intressenter att skötagodstransporterna på en viss bandel. Enligtdet trafikpolitiska beslutet har regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer bemyndigats att besluta i frågor som rör rätten all trafikera järnvägsnätet.Av den trafikpolitiska propositionen (1987/88:50) framgår att SJ skall hatrafikeringsrätten för godstrafiken både på stomnätet och länsjärnvägarna. Utskottetanser mot denna bakgrund att inget hinder för regeringen föreligger att getrafikeringsrätten till annan intressent om SJ inte vill utnyttja den.Motionsyrkandet påkallar ingen åtgärd från sida. EnligtSJ:s affärsplan för åren 1989 1991 kommer för persontrafiken en omfattande kundanpassning att göras som innebär en satsning på linjer där järnvägen har förutsättningar att erbjuda en konkurrenskraftig pro dukt. SJ har för avsikt att köpa 175 nya sitt-, sov- och restaurangvagnar 52 som 700 äldrevagnar byggs om till modern standard. I fordons- 1988/89:TU16 programmet ingårvidare att snabbtågen skall tas i drift på sträckan StockholmGöteborg. De kortar restiden på sträckan med ochskall kunna köras med en hastighet av . överväger SJ attköra snabbtåg från även på , , Karistad, nedreNorrland och samt mellan och . På vissa av dessa sträckorkommer en variant av snabbare tåg att införas som kan köra med en maximalhastighet av . Ett50-tal stationer skall mstas upp. Upprustningen är avsedd att ge bl.