bet · GC01LU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är i dagmöjligt att lämna teckningsoptioner och konvertibler.utanför ettuppköpserbjudande och enbart köpa upp alla aktier. Detta möjliggör attexempelvis koncernbidrag kan utgå, vilket medför att bolaget kan tömmas påtillgångar. Skäligt vore således att när ett bud om övertagande läggs, det ävenskall omfatta teckningsoptioner och konvertibler. En översyn bör alltå göras isyfte att reglera de rättigheter och skyldigheter som bör tillkomma innehavarnaav teckningsoptioner och konvertibler i uppköpssituationer. Äger ett bolag mer än nio tiondelar av aktierna ochröstetalet i ett annat bolag föreligger rätt för det förstnämnda bolaget atttvångsinlösa resterande aktier. Huruvida rätt att tvångsinlösa föreligger samtlösenbeloppets storlek skall avgöras av tre skiljemän enligt lagen' omskiljemän (1929:145). Av dessa utser det inlösande bolaget en skiljeman,minoriteten en och gemensamt utser dessa den tredje som blir ordförande. Kan inte minoriteten enas om en gemensam skiljeman, vilkettorde vara i det närmaste omöjligt beträffande marknadsnoterade aktier, skalldotterbolagets styrelse hos tingsrätten ansöka om att en god man förprdnas.Denne skall föreslå skiljeman samt fortgående i tvisten bevaka frånvarandeaktieägares rätt. Stora krav måste kunna ställas på dem som förordnas tillgode män. Detta är ett område där specialkunskaper krävs. Av utomordentligtstor vikt är vidare att den gode mannen åtnjuter minoritetens förtroende.Sökande bör exempelvis inte som ofta förekommer föreslå viss person till godman. En annan viktig fråga i sammarrhanget är att det börfinnas möjlighet att sälja till det inlösande bolaget under tidentvångsinlösenförfarandet pågår. Tvångsinlösenförfaranden tar som regel mycketlång tid. Det kan inte vara rimligt att dessa förfaranden skall behöva dra utpå tiden i den utsträckning som sker. Den i Lagen om skiljemän (1929:145)stipulerade regeln enligt vilken skiljedom skall meddelas inom sex månaderborde kunna tillämpas vid tvångsinlösen. Fermentaaffären har visat att en återkommande begränsningi minoritets- Skyddet, även för de regler som materiellt sett är tillfredsställande, är rättegångskostnaderna och reglerna om deras fördelning. Risken att vid en eventuell förlust krävas på motpartens kostnader gör att många inte vågar hävda sin rätt. En tänkbar lösning skulle kunna vara att se över rättegångs- 54 , som har behandlat detta i en 1988/89:LU7 motion(1985/86:L249), föreslår att vardera parten skall stå för sina rätte- Bilaga 2 gångskostnaderi vissa tvister. En sådan regel finns för övrigt i Lag (1974:371)om rättegången i arbetstvister, där det stadgas att vardera parten skall bärasin rättegångskostnad, om den part som förlorat målet hade skälig anledning attfå tvisten prövad. En annan väg att lösa frågan om rättegångskostnaderna voreatt Börsstyrelsen eller ålades att för respektive bolagsräkning driva processer mot styrelserna och VD i de företag dessa instanserutsett revisor i (se ovan revisorernas roll) och i vilka företag revisorernainte har tillstyrkt ansvarsfrihet för styrelserna och VD. Vid förlust skulleBörsstyrelsen eller svara för rättegångskostnaderna. En sådanlösning framstår som rirrilig med tanke på att det handlar om bolag somerhållit riskkapital från allmänheten och mot bakgrund av att Fondbörsenbetraktas som en samhällsnyttig institution. För börsens del skulle kostnaderna i sista hand automatiskt drabba de börsnoterade bolagen öch aktörerna påbörsen kollektivt. Vi har vidare erfarit att möjligheterna att erhållarättshjälp och rättsskydd för den typ av frågor som rör minoritetsskyddeventuellt kommer att minska . Detta vore mycket olyckligt, eftersomdet kommer att hindra många mindre aktieägare att få sin sak prövad i domstol.' För att sanktionssystemet skall fylla någon reell funktionbör frågor rörande interimistiska åtgärder utredas. Det långa tidsperspektivetvad gäller domstolsprocesser gör, att det trots en framgångsrik dom, kan visasig att ett minoritetskränkande beslut ej kan ändras eller att tillgångar föratt betala utdömda skadestånd saknas på grund av att omdispositioner gjortsunder tiden rättegången pågick. Det borde således åläggas domstol som prövar enminoritetskränkande handling att ex officio pröva frågan om inhibition av detprövade beslutet. Åven en översyn av reglerna angående kvarstad är påkallad.Som det förhåller sig kan sökande tvingas att ställa säkerhet för bådeinhibition och kvarstadsbeslut. Det kan ej anses skäligt att en redanförfördelad minoritet skall tvingas till sådana åtaganden för att kunna hävdasin rätt. I syfte att åstadkomma en bättre efterlevnad av uppställdaregler i ABL fordras en översyn av sanktionssystemet. Det finns i ABL handlingsregler för olika situationer.Exempelvis stadgas i ABL:s generalklausuler att varken styrelse, annanställföreträdare eller bolagsstämman får vidtaga åtgärder som bereder otillbörligfördel åt aktieägare eller annan till nackdel för bolaget eller annanaktieägare. För att kunna hävda sin rätt förutsattes emellertid att denskadelidande igångsätter en process med allt vad det innebär. Att införa verkningsfulla sanktioner direkt i ABL vidöverträdelse av däri införda regler, samt att hänföra dessa överträdelseråtminstone delvis till allmäntåtal torde vara en framkomlig våg att stärka minoritetens ställning 1988/89:LU7 och bördärför närmare utredas. De sanktioner som redan nu står till buds vid t.ex. brottmot inregistreringskontraktet drabbar bolaget. En ändring så att sanktionernaskulle kunna drabba styrelseledamöter och VD personligen borde också övervägas. FAR tillstyrker utan att för den skull nödvändigtvisacceptera motionä rens argument att frågorna om återköp av egna aktier och begränstiing av styrelseledamots ansvar utreds. FAR avstyrker att utredningsresurser ägnas åt minoritetsskydd och styrelseordförandens ställning, i vart fall innan er- , farenheternakan sammanfattas från den debatt som på förekommen anledning förs i dessafrågor. Återköp av egna aktier Det nu gällande förbudet mot förvärv av egna aktier är iförsta hand ett skydd för bolagets fordringsägare. Om ett bolag köper sina egnaaktier har detta samma verkan som en nedsättning av aktiekapitalet i föreriingmed återbetalning till aktieägarna, ett förfarande som med all rätt kräverrättens tillstånd för varje enskilt fall. För börsbolag skulle det dessutomöppna möjligheter till en icke önskvärd manipulation av den egna börskursen. Motionären motiverar en uppmjukning av reglerna med attbolag med stora likviditetsöverskott skulle kunna överföra dessa tillaktieägarna på ett enklare sätt än genom nedsättning av aktiekapitalet, och attbolaget på så sätt skulle kunna "deltaga i "vården av det egnaaktievärdet""! Båda dessa argument strider mot själva syft£:t medförvärvsförbudet, och FAR finner dem mindre övertygande. Å andra sidan är det bekant att återköp av egna aktierförekommer i flera andra länder med från Sverigeavvikande,associationsrättsliga traditioner och synsätt. Kapitalmarknadensinternationalisering gör att frågan kan komma att aktualiseras i andrasammanhang, och FAR kan därför stödja tanken på att problemet utreds, blandannat för att ta till vara erfarenheterna från länder som tillåter återköp. Frågorna om rninoritetsskydd förtjänar stor omsorg ilagstiftningsarbetet. De har också traditionellt ägnats stor uppmärksamhet och har föranlett ändringar i aktiebolagslagen beträffande bolag med ett fåtal aktieägare. I anslutning till den aktuella börsetikdebatten har motsvarande uppmärksamhet kommit att riktas mot börsbolagen, och krav på'förstärk ning av minoritetsskyddet har rests bland annat av Aktiespararna. Motionärenlyfter nu fram en separat fråga, nämligen den nu gällande 1988/89:LU7 principenom majoritetsval till styrelsen. Principen har mofiverats med Bilaga 2 enhetlighetinom styrelsen och därmed en för ledningen av ett ekonomiskt företag nödvändighandlingskraft. Det kan påpekas att ingenting hindrar ett bolag att ibolagsordningen föreskriva en annan valordning, till exempel den som motionärenförordar. FAR kan instämma i att minoritetsskyddsfrågof-na kan komma attmotivera en utredning när erfarenheterna av den pågående debatten kansammanfattas, men avstyrker att frågan öm majoritetsvalet till styrelsen nuseparatutreds. FAR vill parentetiskt påpeka en missuppfattning imotionstexten på sid. 9. Motionären synes mena att "en dominerandeägargrupps orimliga lönesättning till förmån för sådana aktieägare" inteskulle föranleda en minoritetsrevisor till "någon egentlig kommentar tillnytta för minoriteten'". Olika behandling av aktieägare är en överträdelseav aktiebolagslagen som det åligger revisorn - minoritetsrevisor eller annan -att anmärka mot i revisionsberättelsen, givetvis förutsatt att det rör sig omväsentliga belopp. Motionärens argumentation rörande begränsning avstyrelseledamöters an-' svar är något oklar, särskilt när han begär att"'tillåtelse till försäkringsskydd öppnas". FAR känner inte tillnågra begränsningar i styrelseledamöters möjligheter att tecknaansvarsförsäkringar, annat än möjligen försäkringsbolagens vilja att lämnalångtgående försäkringsskydd och svårighet att finna internationellaåterförsäkrare. FAR vill emellertid inte motsätta sig att frågan utreds. FAR delar i och för sig helt motionärens uppfattning attstyrelseordföranden bör ha ett särskilt ansvar för tillsynen över denverkställande ledningens verksamhet och för att styrelsens beslut genomförs.FAR vill dock bestämt hävda att såväl praxis som doktrin tilldelarordföranden denna ställning. Åven här synes det ändamålsenligt att avvaktaresultatet av den pågående debatten. Återköp av egna aktier Motionären argumenterar för att det bör öppnas enmöjlighet för bolag att köpa egna aktier och föreslår att denna fråga utredssnarast. Förslaget motiveras främst med behovet för företag att placeraöverlikviditet och att återköp tillåts i andra länder. Aktiebolagslagen bygger på principen, som också påpekas imotionen, att bolagets akfiekapital omges av stränga formella bestämmelser för att skyd da det egna kapitalet. Förbudet för aktiebolag att förvärva egna aktier är en central del av skyddet för i första hand bolagets borgenärer. De skäl som 57 motionärenanför är enligt samfundets mening inte så starka att de mo- 1988/89: LU7 tiverarett ingrepp i dessa principer. Samfundet vill även peka på de principiella invändningarsom kan resas mot att börsnoterade bolag skulle tillåtas köpa egna aktier föratt på så sätt kunna upprätthålla börskursen på en viss nivå. En sådan ordningskulle, enligt samfundets mening, försvåra aktiemarknadens möjligheteratt korrekt värdera en aktie. I vissa fall kan företag t.o.m. genom aktieköphålla uppe aktiekursen på en nivå som inte svarar mot en korrekt värdering omandra faktorer hade tillåtits påverka kursen. På grund av det ovan anförda avstyrker samfundet att någonutredning genomförs i syfte att öppna möjligheter att återköpa egna aktier.Samfundet vill dock fästa uppmärksamhet på en näraliggande situation därregelsystemet behöver ses över. I aktiemarknadsnämndens uttalande 1987:6 (Indevo)aktualiserades frågan om ett dotterbolag kan förvärva konvertibla skuldebrev iett moderbolag. Nämnden konstaterade att varken bestämmelsen i 7 kap. 1 §aktiebolagslagen eller någon annan grund lade några hinder mot förvärvet. Enligtsamfundets mening finns det starka skäl att överväga om egna bolag skall kunnaköpa tillbaka konvertibler eller teckningsrättsoptioner eller om sådanaförvärv skall godtas mellan bolag i samma koncern. Om detta accepterasaktualiseras en rad frågor. År det t.ex. möjligt för det emitterade företagetatt redan i samband med emissionen teckna sig för konvertibler eller teckningsrättsoptioner?Hur skall innehavet värderas i årsredovisningen? beaktas närdet gäller att avgöra om en koncern föreligger med tillämpning av regeln i 1kap. 2 S 2 st aktiebolagslagen? Kan innehavet säljas ut utan attaktiebolagslagens regler om emission iakttas? Med ovanstående exempel villsamfundet peka på några av de frågor som är oklara och som fordrar ett klarläggande. Samfundet delar motionärens uppfattning attminoritetsskyddet bör effektiviseras. Enligt samfundets mening ,ärhuvudproblemet dock inte att aktiebolagslagen saknar regler för att komrriatill rätta med missförhållanden, såvitt sarnfundet kan bedöma är det möjligtatt komma åt de missförhållanden som motionären berör inom ramen för detnuvarande regelsystemet. Problemet är snarare att dessa möjligheter intetillämpas, det finns sannolikt flera förklaringar till detta. särskilt framhålla att en viktig del av minoritetsskyddet är uppbyggtkring generalklausuler. Det kan dock ifrågasättas om dessa i praktiken är etteffektivt minoritetsskydd eftersom de är svåra att tolka då förarbetena inteklarlägger klausulernas räckvidd och vägledande rättspraxis saknas. Andra delarav regelsystemet såsom om otillåten vinstutdelning m.m. synes vara mindre kändaoch till-lämpas därför inte. Vidare bör det beaktas att det för närvarandepågår utredningar som kan förväntas åtminstone tangera dessa frågeställningar.Samfundet ställer sig dock posifiv till att utreda en effektivisering avminori-tetsskyddsreglerna. I motionenberörs särskilt revisionens betydelse som ett inslag i minori- tetsskyddsreglerna.Samfundet vill med kraft slå fast att revisorerna repre- 1988/89:LU7 senterarsamtliga aktieägares intressen. Dessutom skall revisorerna se till att Bilaga 2 bolagsledningeniakttar de bestämmelser i aktiebolagslagen och bojagsord-ningen som avser attskydda bolagets borgenärer, aktieägarminoriteten, det allmänna och andraintressenter. Denna grundregel slås fasf i förarbetena till 1944 och 1975 årsaktiebolagslagar (jfr prop. 1975:103 s. 242), i FAR:s och om godrevisorssed samt i utbildningsmaterial och annan litteratur. Regeln omoberoende är en av de grundläggande bestämmelserna i de etiska reglerna förledamöter i . Genom kravet på kvalificerad revisorialla aktiebolag senast från första ordinarie bolagsstämman efter den 1 januari1988 säkerställs en oberoende granskning i alla aktiebolag enligt ovanståendeprinciper. Motionären framhåller särskilt att minoritetsrevisorn inteär en kontrollfunktion som tillfredsställer minoritetens intressen. Denomständighet att tystnadsplikten gäller gentemot den minoritet som föranstaltatom granskningen måste ses mot bakgrund av det övergripande målet att granskningenskall bli så effektiv som möjligt. Om revisorn vid denna granskning finner attnågon i bolagsledningen vidtagit handlingar som kan vara skadeståndsgrundandeeller överträtt aktiebolagslagen eller bolagsordningen så skall detta anmärkasi revisionsberättelsen, rapporteringsskyldigheten är enligt god revisionssedmer långtgående än vad som antyds i motionen. Här bör också framhållas denrelativt långtgående upplysningsplikten på bolagsstämman. En uppluckring avtystnadsplikten skulle alltså kunna leda till att resultatet av granskningenblir sämre vilket inte gagnar minoritetens intresse. Samfundet vill härävenpeka på möjligheten för minoriteten att få en särskild granskningsman tillsattför att granska vissa åtgärder eller vissa förhållanden i bolaget. I detta sammanhang vill samfundet även erinra ombestämmelserna i 9 kap. 12 § aktiebolagslagen som ger aktieägare i bolag medhögst tio aktieägare rätt att ta del av bolagets räkenskaper och andrahandlingar för ått kunna bedöma bolagets ställning eller visst ärende som skallförekomma på bolagsstämman. Sammantaget innebär detta att aktiebolagslagen erbjuder enaktieägarminoritet flera möjligheter att säkerställa att inte majoritetenotillbörligt missgynnar minoriteten och att få insyn i bolagets förhållanden.Enligt samfundets mening finns det skäl att undersöka om reglerna är utformadepå så sätt att de är tillräckligt effektiva. Däremot finns det inte skäl attför närvarande överväga helt nya minoritetsskyddsregler. Motionären föreslår att en begränsningsregelav en enskildstyrelseledamots personliga ansvar införs, att möjligheten tillförsäkringsskydd noggrant utreds och vissa närmast redaktionella ändringar avregelsystemet. Samfundet anser inte att det finns skäl attinföra en begränsningsregel eller att i övrigt vidta några initiativ på områdetfrån lagstiftarens sida. Bilaga 2 Som motionären påpekarstämmer den bild som aktiebolagslagen ger av företagensorganisation och de verkliga förhållandena inte överens. Förutomstyrelseordförandens ställning som omnämns i motionen vill samfundet även pekapå beslutanderätten i koncerner och då särskilt på koncernchefens ställning omnågon sådan utsetts. Även om dessa frågor diskuterats ärrättsläget på många punkter oklart. Samfundet tillstyrker därför en översyn avdessa frågor. Det förefaller dock mer tveksamt om lagstiftningen bör ändras pådet sätt som motionären föreslår. Återköp av egna aktier Frågan om företagens återköp av egna aktier har, påförslag av flera av Aktiefrämjandets intressenter, varit föremål för diskussionoch överväganden i . Man har härvid pekat på flera skälför införandet av en sådan möjlighet i , bl.a. för att - förhindrainlåsning av vissa företags överflödskapital som på aktiemarknaden skullekunna överföras till "bättre behövande företag" - skydda företagmot spekulativa och kortfristiga uppköp - anpassa svenskaregler till den amerikanska och västeuropeiska utvecklingen. Men noterades flera risker med en sådan ordning,t.ex. - företagendriver upp sina egna aktiekurser till icke marknadsmässiga nivåer i samband medegna aktiefinansierade företagsförvärv eller vid utomståendes försök tillfientliga förvärv - företag iträngda lägen prioriterar sina aktieägare framför andra fordringsägare. Därför skulle man i , liksom på de flesta andrahåll där återköp av egna aktier är tillåtet, behöva tillgripa begränsningar föråterköpens storlek och kanske krav på mer kvalificerade bolagsstämmpbeslut osv. Under alla omständigheter anser Aktiefrämjandet att fråganbör bli föremål för utredning och tillstyrker därför motionärens förslag. Genom genomförda ändringar i aktiebolagslagen harminoritetens ställning vid nyemissioner stärkts avsevärt. Motionären vill nubl.a. ge större minoriteter möjlighet att delta i styrelsearbetet och attstyrelseledamöter har ett reellt ansvar för sina belut. Dessa frågor behandlasav och troligen av fondbörsens s.k.Fermentaut-redning vars förslag presenteras . Styrelseordförandensställning /89 :LU7 Bilaga 2 Ordföranden i ettaktiebolags styrelse har , till skillnad från verkställandedirektören, ingen rättsligt reglerad ställning. utvecklar allt flerbolag, enligt amerikanskt mönster, ett system med exekutiv ordförande(koncernchef/-"president") tillsammans med verkställande direktör.Det kan skapa oklara besluts- och anvarsförhållanden som deninternationella anpassningen är viktig i många företag. I den'mån detta utgörett problem är det än så länge av mycket ringa omfattning. Akfiefräm-jandetdelar därför bl.a. Bankinspektionens uppfattning att ordförandens ställningtills vidare kan utvecklas i praxis. Aktiefrämjandet har den bestämda uppfattningen att Sverigesnabbt och målmedvetet finansiellt och aktiemarknadsmässigt måste anpassa sigtill den västeuropeiska integrationen. har sedermera fattat ett övergripandebeslut med likartad innebörd. Inom EG genomförs eller övervägs för närvarandeförändringar mot en mer harmonisk aktiebolagslagstiftning. Det gäller även deområden som motionen avser. behandling av mofionen bör i hög gradpåverkas härav. Därför föreslår vi att utskottet också inhämtar expertsynpunkterpå motionen från . Innehållsförteckning 1988/89:LU7 Inledning............................... '........................................ 2 Värderingav anläggningstillgångar................................. 4 Riktadeemissioner.......................................................... ....... 7 Aktiekapitaletsstorlek..................................................... ..... 10 Differentieradrösträtt..................... ............................. 12 ' Förvärv avegna aktier ................................................. 13 Minoritetsskyddet ......................................................... ..... 15 Styrelseordförandesställning '........................................ 19 Registreringav näringsverksamhet........................... ' .. . 21 Inledning.......................................................... :........ '... 22 Värderingav anläggningstillgångar...................... :........ 24 Riktadeemissioner ................................................. : .. . 25 Aktiekapitaletsstorlek..................................... ........ .... 26 Vissaandra aktiebolagsrättsliga frågor ........................ 28 . Registreringav näringsverksamhet................................. .... 31 Hemställan..................................................................... ...... 33 I: Riktadeemissioner (fp.c och mp) ................................. 33 2.Differentierad rösträtt (fp) ......................................... 34 Remissyttrandenöver motion 1987/88:L206............... 36 Remissyttrandenöver motion 1987/88:L211 .............. 41