bet · GC01UbU7 · 1988-12-31 00:00:00 — 1986/87:282). Utskottet anser att yrkande18 i motion 1988/89:Ub4 är tillgodosett med vad utskottet här redovisat,varför det avstyrks. Utskottet föreslår att även i övrigt godkännervad som i propositionen har förordats om riktlinjer för utvecklande av en merflexibel personalpolitik. Nytt statsbidragssystem för , m.m. Frågor om ett nytt statsbidragssystem för tasupp i ett antal motioner. i motionerna 1988/89:Ub5 (fp) yrkande 5 och 1987/88:Ub246(fp) yrkande 7 föreslås att nuvarande basresurssystem ersätts av enkostnadsrelaterad grundresurs per elev. Grundresursen skall vara differenderadmed hänsyn dll den geografiska och demografiska situationen i resp. kommun.Differentieringen skall utgå från det genomsnittliga basresursmedeltalet förresp. kommun och resultera i en uppräkning avden allmänna grundresursen med viss procentsats för de kommuner som harsärskilda kostnader för sitt skolväsen. Den på så sätt för de olika kommunernafastställda "kommunkoefficienten" innebär enligt mofionärerna enrimlig garanti för att kommunerna inte skall drabbas av bidragsreduceringar vidden förenkling av statsbidragssystemet som anses nödvändig. Det bör vidarekunna föreskrivas att varje kommun, med utgångspunkt i framräknatstatsbidragsbelopp, skall anordna undervisning motsvarande ett visst minstaantal lärarveckofimmar. En sådan ordning skulle garantera en miniminivå förundervisningsinsatserna i en kommun. Vidare anförs att statsbidragsberättigadfristående skola bör få ett statligt stöd som motsvarar vad som utgår till elevvid skolor med huvudman. Likartade förslag förs fram i motionerna 1988/89:Ub4 (m)yrkande 4, 1987/88:Ub816 (m) yrkandena 1 och 2 samt 1987/88:Ub806 (m) yrkande15. Det anses även av dessa motionärer möjligt att konstruera ett elevrelateratbidragssystem utan att detta skapar några besvärande omfördelningseffekter förkommunerna i jämförelse med dagens bidragssystem. Mycket kan enligtmotionärerna vinnas på den överblick och förenkling som ett elevrelateratbidragssystem kan ge. 1 motion 1988/89:UblO (mp) yrkande 2 anses det rimligtoch lämpligt att statsbidrag på grundskolenivå skall utgå per elev antingen detgäller elev i grundskola eller elev i fristående skola som godkänts avlänsskolnämnd. Särskilda resurstillskott behövs därvid för glesbygdskommunerna. I motion 1988/89:Ub9 (c) yrkande 3 behandlas grundskolansstatsbi dragssystem ur en annan synvinkel. När det gäller basresurssystemet föreslår motionärerna att detta bibehålls som en beräkningsteknisk metod. Varje kommun lämnar uppgifter till länsskolnämnden om den planerade för delningen av elever på skolenheter under nästkommande läsår, varefter nämnden fastställer antalet erforderliga basresurser enligt nuvarande regler. Basresursberäkningenmåste liksom nu grundas på en elevfördelning på 1988/89:UbU7 skolenheter, somuppfyller rimliga krav på rationalitet. Kommunerna bör dock ges rätt att självafatta slutligt beslut om elevernas fördelning på skolenheter och om anordnandeeller indragning av skolenheter. skall räkna om detfastställda antalet basresurser till en summa basresurstimmar. Dessabasresurstimmar bör tilldelas kommunens grundskola som helhet och knyts alltsåinte längre till visst stadium, viss årskurs eller viss skolenhet.Basresurstimmarna läggs sedan samman med det antal timmar som svarar mot denundervisningsbundna delen av nuvarande förstärkningsresurs till enundervisningsresurs. Det skall också finnas en till-läggsresurs (nuvarande ickeundervisningsbundna del av förstärkningsresursen) och en skolledningsresurssamt bidrag till kostnader för vissa sociala avgifter. Fristående skolor börenligt motionärerna kunna inordnas i statsbidragssystemet för det obligatoriskaskolväsendet. Enligt motion 1987/88:Ub801 (c) yrkande 5 och 1987/88:Ub230 (c)yrkande 3 bör åtgärder vidtas för att delningsstalet för basresurserna påmellan- och högstadierna skall vara 25. En översyn av statsbidragssystemet bör göras,hävdar dessa motionärer. I motionerna 1987/88:Ub801 (c) yrkande 6 och 1987/88:Ub230(c) yrkande 4 framförs uppfattningen att varje klass bör ha högst 25 eleverför att ge möjligheter till en bättre kvalitet i undervisningen. Enligt modon1988/89:Ub5 (fp) yrkande 9 bör en del av förstärkningsresursen få användas föratt minska storleken på klasserna. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena om ettnytt statsbidragssystem för anföra följande. Styrningsberedningens förslag till förändringar istatsbidragssystemet för skiljer sig från övriga delar avberedningens förslag genom att det inte enbart ger principiella riktlinjer förförändringar utan i detalj anger vilka förändringar som bör genomföras.Utskottet ser det för sin del nödvändigt med ytterligare överväganden innanförslag föreläggs . Att nu besluta om större förändringar istatsbidragssystemet skulle, som föredragande statsrådet anför, försvåramöjligheterna att behandla statsbidrag till i mer allmännaprincipdiskussioner om statsbidrags-givningen till kommunerna. Vid behandlingen av proposition 1975/76:39 om skolans inrearbete m.m. konstaterade att det inte finns några självklara,allmänna lösningar på hur eleverna skall grupperas eller hurförstärkningsresursen skall användas. uttalade att "det bör varamöjligt att använda en del av en skolenhets eller ett rektorsområdes samladeförstärkningsresurs för att under ett läsår generellt minska klassernas ochundervisningsgruppernas storlek, om det finns skäl för en sådanundervisningsanordning. Den återstående delen av skolenhetensförstärkningsresurs måste självfallet vara så stor att det blir möjligt atttillgodose de olika behov av insatser som elever med särskilda skolsvårigheterhar" (UbU 1975/76:30 s. 48). Det sistnämnda påpekandet har lyfts fram med ökad skärpade . 1 budgetproposition understryks att "förstärkningsresursen inte bör användas för att minska klasstorlekarna i om det inte i det enskilda fallet finns särskilda skäl härför. En användning av förstärk- 28 ningsresursenför generellt bedrivande av undervisningen i s.k. 20-grupper 1988/89:UbU7på högstadiet bör således inte förekomma." Med anledning av motioner dll 1985/riksmöteangående förstärkningsresursens användning anförde utbildningsutskottet ett årsenare att den del av förstärkningsresursen som inte erfordras för generellaverksamheter bör "användas på ett behovsinriktat sätt, varvid behoven hosde elever som har de största problemen i skolan väger tungt. Att användahuvuddelen av förstärkningsresursen för generell delning av klasser står inte iöverensstämmelse med en sådan behovsorienterad resursanvändning. Det är inomramen för denna inriktning av resursanvändningen som en lokal frihet kanutövas. Det sagda utesluter inte delning av klass med hjälp av förstärkningsresursenom delning kan motiveras i det enskilda fallet" (UbU 1985/86:14 s. 14). Utskottet anser atf , i avvaktan på ett förslagfrån regeringen beträffande ett nytt statsbidragssystem för , böravslå motionerna 1988/89:Ub4 yrkande 4, 1988/89:Ub5 yrkandena 5 och 9,1988/89:Ub9 yrkandena 1, 2 och 3,1988/89:Ubl0 yrkande 2,1987/88:Ub230 yrkandena3 och 4, 1987/88:Ub246 yrkande 7, 1987/88:Ub801 yrkandena 5 och 6,1987/88:Ub806 yrkande 15 och 1987/88:Ub816 yrkandena 1 och 2. 1 mofion 1988/89:Ub9 (c) yrkandena 1 och 2 framförsuppfattningen att utbildningsområdet bör prioriteras och att förändringar istatsbidragsgiv-ningen till kommunerna inte får innebära kostnadsövervältringarpå kommunerna. Staten bör åter ta ansvar för av skolans kostnader. Utskottet erinrar om att varken riksdag eller regering harfattat beslut om att stat och kommun skall svara för vardera avskolkostnaderna. Förändringar av procenttalen för statens respektivekommunernas bidragsandel måste givetvis komma att variera, eftersom stat ochkommun bestrider kostnader för olika ändamål och kostnadsutvecklingen för ändamålenunder en tidsperiod kan ändras högst väsentligt i relation till varandra.Därför blir det utan större mening att uttrycka statens del av skolkostnaden iform av procenttal. Med hänvisning fill det anförda avstyrker utskottet motion1988/89:Ub9 yrkandena 1 och 2. Elevers och föräldrars inflytande i skolan (prop. I propositionen framläggs ett antal förslag i syfte attstärka inflytande och medansvar för elever i och deras föräldrarsamt för elever i gymnasieskolan och inom vuxenutbildningen. När det gäller anförs att elever och föräldrarskall ha rätt fill information och samråd innan rektor fattar beslut i frågor av stor betydelse för eleverna. Formerna för informationen och samrådet skall enhgt pro positionen fastställas av skolstyrelsen efter förslag från varje skolenhet och rektorsområde. Vidare anförs att formerna för information och kontakt mellan skolan och föräldrarna samt mellan lärarna och föräldrarna om de enskilda elevernas skolsituation skall avgöras gemensamt av berörda för äldrar och lärare. i gymnasieskolan (7 kap. 1-13 §§gymnasieförordning- 1988/89:UbU7 en) och den för vuxenutbildningen föreskrivnakonferensen (1 kap. 7-9 §§ vuxenutbildningsförordningen) skall enligtpropositionen ges rätt att besluta i frågor av stor betydelse för elevernaresp. skall bestå av tio ledamöter. Hälften avdessa skall vara elevföreträdare och den övriga delen bestå av rektor, treföreträdare för lärarna och en för övrig skolpersonal. Rektor skall varaordförande och ha utslagsröst. Elevföreträdarna utses av en valförsamlingbestående av två ombud för varje klass. Konferensen skall sammanträda minst femgånger på kallelse av rektor eller efter begäran från någon av de därrepresenterade grupperna. 1 motionerna 1988/89:Ub2 (vpk) yrkande 5 och 1988/89:Ub9(c) yrkande 10 anförs att en detaljerad reglering av hur företrädarna igymnasieskolans skolkonferens skall utses är obefogad. Beslut om formerna förelevernas och personalens representation i skolkonferensen bör fattas inom denenskilda skolan. I motion 1988/89:Ub4 (m) yrkande 19 aktualiseras frågan om föräldrarnasrätt att genom företrädare närvara vid skolkonferenserna. Utskottet vill hänvisa till resultaten från vissaundersökningar (SOU 1988:20 En förändrad ansvarsfördelning och styrning påskolområdet s. 101) som visar att nu gällande bestämmelser i vad gällerelevernas inflytande i skolan inte efterievs i önskvärd grad. Mot dennabakgrund anser utskottet i likhet med föredragande statsrådet (prop. s. 45) attdet till en början kan vara befogat med en reglering av skolkonferensens sammansättningi gymnasieskolan m.m. Utskottet vill vidare erinra om att en stor del avgymnasieskolans elever och de studerande i vuxenutbildningen är myndiga och attdet därför saknas motiv att låta företrädare för elevernasföräldrar/vårdnadshavare närvara vid skolkonferensen. Detta får naturligtvisinte hindra att man finner andra former för att stärka samverkan mellan hemmenoch skolan. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna /89:Ub2 yrkande 5, 1988/89:Ub4 yrkande 19 och 1988/89:Ub9yrkande 10 och föreslår att bifaller propositionen i vad avserskolkonferens i gymnasieskolan m.m. Motioner som behandlar frågor om ökat inflytande ochmedansvar i skolan för elever och föräldrar har väckts såväl som i anledning av proposition 1988/89:4. 1 motionerna 1987/88:Ub246 yrkande 23, 1987/88:Ub272yrkande 1 och 1988/89:Ub5 yrkande 1 (samtliga fp) anförs att betydligt flerabeslut än bör fattas av de kategorier som närmast är berörda av skolansverksamhet, dvs. av elever, skolans personal och elevernas föräldrar. För attdetta skall kunna ske bör ett beslutsorgan - ett skolråd - inrättas på denenskilda skolan. ansvarsområde och beslutsrätt får, menarmotionärerna, avgöras av skolstyrelsen. bör med avslag påpropositionens förslag i vad gäller hur inflytandet för elever och föräldrarskall organiseras som sin mening ge detta regeringen fill känna. I mofion1987/88:Ub272 (fp) yrkande 2, som väckts under den allmänna modonsdden ,anförs att skolan skall stödja hemmen i deras uppgift att fostra. Från skolanssida förväntas att föräldrarna skall stödja dess fostrande arbete. engageraföräldrarna i skolans verksamhet och öka deras vilja till an- 1988/89:UbU7svarstagande för barnens skolgång bör enligt motionärerna ökade informationsinsatsergöras till hemmen om skolans mål, innehåll och arbetssätt. Även i motion 1988/89:UblO (mp) yrkande 1 föreslås attbeslutsfattandet skall ske på den enskilda skolan. Enligt motionärerna skallvarje skola ha en styrelse med lika många representanter för skolpersonal somför elever och föräldrar. Styrelsen skall ha ett ekonomiskt ansvar och fattabeslut om skolans verksamhet. Allt arbete inom skolan skall ses som ett gemensamtansvar. Det skall organiseras så att varje elev efter hand får insikt omskolans hela verksamhet och under ledning av personal får arbetsuppgifter ochväxande ansvar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I motion 1988/89:Ub2 (vpk) yrkande 4 framhålls att klassenär skolans viktigaste enhet och att det därför är av stor betydelse attklassrumsdemokratin utvecklas. I detta arbete är klassrådets roll avgörande.Enligt motionärerna bör även klassrådet besluta i vissa ekonomiska frågor,t.ex. inköp av läromedel. I samma modon yrkande 3 framhålls att skolan börunderlätta för eleverna att engagera sig i skolans samråds- och beslutsorgansamt i skolans föreningsliv. Eleverna bör i viss omfattning kunna få ledigtfrån lektionsbunden undervisning och ha rätt till viss extra undervisning somersättning för förlorade lektioner. I modonerna 1987/88:Ub801 (c) yrkande 11 och 1987/88:Ub369(vpk) yrkande 1 - som båda har väckts under den allmänna motionstiden begärs förslag till åtgärder i syfte att demokratisera skolan och ge elevernaett reellt inflytande i skolans verksamhet. Medanledning av motionerna vill utskottet anföra följande. härvid /81 (prop. 1979/80:182, UbU1980/81:9, rskr. 1980/81:142) fattat beslut om ett antal åtgärder i syfte attförstärka elevernas och föräldrarnas inflytande i ochgymnasieskolan. Bestämmelser om rektors informations- och samrådsplikt i vadgäller finns i 3 kap. grundskoleförordningen och i vad gällergymnasieskolan i 67 kap. gymnasieförordningen. Som föredragande statsrådet framhåller i propositionenpågår på skilda håll i landet viss försöks- och utvecklingsverksamhet för attstärka elevernas inflytande (jfr Rapport om försöks- och utvecklingsarbetet igymnasieskolan 1986/87, SÖ-R 88:1). Vidare anför föredragande statsrådet omgrundskolan i proposidonen (s. 40). Det är enligt min mening angeläget att denna tillomfattningen relativt begränsade försöks- och utvecklingsverksamhet förstärksoch att information om den sprids. Kraftigare åtgärder än så måste emellertidtill om skolan skall kunna bli den skola för demokrati, som den avsetts vara.Vad som därvid behövs är inte främst nya regler och föreskrifter utan sådana åtgärder,som leder till att befintliga bestämmelser verkligen efterlevs, vilket inteminst kräver en attitydförändring hos såväl skolpersonal som elever. Utskottet instämmer i den grundsyn som ligger bakomregeringens åtgärder i syfte att stärka elevernas och föräldrarnas inflytande och medansvar. Skolans uppgift är viktig när det gäller att aktivt påverka eleverna till att omfatta en samhällssyn, som bygger på demokratiska värderingar samt 31 medborgerliga rättigheteroch skyldigheter. Skolan skall även förbereda 1988/89 :UbU7 dem för ettyrkesliv, där medbestämmande och medansvar skall prägla verksamheten. Ävenföräldrar och värdnadshavare bör få insyn i ungdomsskolans verksamhet. Såvälförslaget till skolråd i modon 1988/89:Ub5 yrkande 1 som förslaget tillstyrelse för skolenhet i motion 1988/89:UblO yrkande 2 innebär att dessa organskall ges beslutande funktioner i för den enskilda skolan viktiga frågor.Utskottet kan inte ställa sig bakom detta då ej sällan sådana beslut är avpolitisk natur. Enligt utskottets uppfattning är regeringens åtgärder för attstärka elevernas inflytande i väl avvägda med tanke på elevernasålder och rättsliga ställning. Utskottet ställer sig även bakom förslaget attdet i gymnasieförordningen och i vuxenutbildningsförordningen inskrivs en rättför eleverna att få delta i vissa beslut. Beträffandeinformationen till hemmen om verksamhet betonas i propositionen(s. 37) att föräldrarna måste få spela en aktiv roll i fråga om sina barns skolgång.Formerna för information, kontakt och samråd mellan skolan och föräldrarna börfå avgöras på den enskilda skolenheten. Sättet bör kunna redovisas i den lokalaarbetsplanen. Utskottet konstaterar att ett genomförande av åtgärderna förinformadon, kontakt och samråd - liksom andra förslag i vad gällerskolverksamhetens mål, utvärdering m.m. förutsätter helt andrainformationsinsatser från skolans sida till hemmen än vad som är vanligt.Utskottet utgår från att skolstyrelserna kommer att vidta sådana åtgärder somgör det möjUgt för den enskilda skolan att ge information till och hålla en godkontakt med hemmen i enlighet med riktlinjerna i propositionen i här berörddel. sammansättning och uppgifter hänvisar utskottet till bestämmelsernai grundskoleförordningen (3 kap. 37-38 §§) och gymnasieförordningen (7 kap.2627 §§). uppfattning är det viktigt att klassrådets betydelse somsamrådsorgan framhävs. Inom klassrådets ram är det möjligt att på ett konkretsätt tillämpa demokrafiska principer när det gäller att fatta beslut. Allaelever får därmed tillfälle att delta i den demokratiska beslutsprocessen.Förutom att klassrådet skall medverka i undervisningens planering, genomförandeoch utvärdering bör det även kunna ha en beredande funktion inom skolan i vadgäller frågor som skall beslutas i andra organ där eleverna är representerade. Närdet gäller extra undervisning för elever som ersättning för förlorade lektioner i samband med konferenser o.d. konstaterar utskottet att denna fråga har tagits upp i propositionen när det gäller eleverna i . Det framhålls vidare att elevföreträdare måste få möjligheter och dd att delge övriga elever innehållet i mottagen information. En möjlighet att erhålla tid för detta anses vara om en fast posifion i veckoschemat frigörs för sådan verksamhet. Som utskottet ser det bör det vara möjligt att överväga en sådan schemateknisk lösning även för gymnasieskolans del, om det kan ske utan större nackdel för övrig undervisning. Utskottet är dock medvetet om att vissa överläggningar av olika skäl måste förläggas även dll annan tid. Frågan om extra undervisning för eleverna i gymnasieskolan som ersättning för förlorade lektioner får i sådana fall prövas och avgöras av skoikon- 32 ferensen ianslutning till dess beslut om "principer för användningen av 1988/89:UbU7 tilldelade medel" (jfr prop. s. 45). Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag i här berörda delar och avstyrker motionerna 1987/88:Ub246yrkande 23, 1987/88:Ub272 yrkandena 1 och 2, 1987/88:Ub369 yrkande 1,1987/88:Ub801 yrkande 11, 1988/89:Ub2 yrkandena 3 och 4, 1988/89:Ub5 yrkande 1och 1988/89:UblO yrkande 1. I detta sammanhang tar utskottet upp motion 1988/89:Ub8(m,fp,c) yrkande 1. Motionärerna hänvisar till vad som anförs i propositionen(s. 19 resp. s. 45) om möjligheten att delegera avgörandet i frågor avrutinkaraktär inom skolstyrelsens arbetsområde samt frågan om att igymnasieförordningen införa en bestämmelse av innebörd att skolstyrelsen fårdelegera fill skolkonferensen att besluta om principer i vissa frågor av storbetydelse för eleverna. De anser att propositionen innehåller delar som ärformulerade på ett sådant sätt att de inte stämmer överens med gällandekommunallag. Skolstyrelsen äger, säger motionärerna, ingen egendelegationsrätt. Utskottetvill konstatera följande. I kommunallagen (SFS 1977:179, senaste ändring 1988:134)finns regler om delegering (3 kap. 12 §). Delegering inom en nämndmåste alltid ske i två led. Dels fordras att fullmäkfige ger nämnden rätt attdelegera vissa grupper av ärenden, dels måste nämnden besluta om att utnyttjarätten att delegera. Ett delegeringsuppdrag kan lämnas till en avdelning(utskott) som består av ledamöter eller suppleanter i nämnden, en enskildledamot eller suppleant i nämnden eller en anställd i kommunen ellerlandsdnget. Ett delegeringsuppdrag får inte överlåtas på någon annan. Syftetmed delegeringsinsfitutet är att avlasta en nämnd löpande rutinärenden. Tankenär att nämnden skall kunna ägna mer tid och uppmärksamhet åt frågor av störrebetydelse. Utskottet anser - sedan denna formfråga klarats ut inteatt det finns anledning till ett särskilt uttalande från sida,varför motionsyrkandet avstyrks. I regeringens förslag till att öka elevernas inflytandeoch medansvar i skolans verksamhet behandlas även elevers medverkan i skolansskyddsverksamhet. För varje årskurs på högstadium bör utses tvåföreträdare för eleverna med uppgift att medverka i denna verksamhet. Bland demutses två representanter som med närvaro- och yttranderätt avses ingå i skolansskyddskommitté. När det gäller gymnasieskolan skall för varje studieväg i en gymnasieskolautses två företrädare för eleverna med uppgift att medverka i skolansskyddsverksamhet. Bland dem utses likaså två representanter som med närvaro-och yttranderätt skall ingå i skolans skyddskommitté. Motsvarande skall iprincip gälla för vuxenutbildningen. Elevföreträdarna skall ha rätt att tillbeslut i protokoll anteckna kortfattad avvikande mening. I motionerna 1988/89:Ub2 (vpk) yrkande 2 och 1988/89:Ub9(c) yrkande 9 föreslås att elevföreträdarna i skolans skyddskommitté bör ha förslagsrätt. I den förstnämnda motionen hävdas även att elevföreträdarna bör ha rätt att till beslut i protokoll anteckna avvikande mening utan någon begränsning. Medanledning av motionerna vill utskottet anföra följande. I princip gäller arbetsmiljölagen (SFS 1977:1160, senasteändring 1987:158) på hela skolområdet. 1 arbetsrättslig mening likställs eleverfr.o.m. årskurs 7 med arbetstagare. Detta gäller dock inte bestämmelserna i 6kap. om samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare. Förutom iarbetsmiljölagen regleras frågor om skyddsombud och skyddskommitté iarbetsmiljöförordningen (SFS 1977:1166, senaste ändring 1987:357) och isärskilt avtal (allmänt arbetsmiljöavtal 1978:1128) och kollektivavtal. Elevföreträdarei skolans skyddskommitté är således att betrakta som adjungerade ledamöter.Mot denna bakgrund är det utskottets uppfattning att elevernas företrädare iskolans skyddskommitté inte kan ha förslagsrätt, varför motionerna 1988/89:Ub2yrkande 2 och 1988/89:Ub9 yrkande 9 avstyrks. Inom den kommunala förvaltningenförutsätter förslagsrätt ledamot-skap i ifrågavarande nämnd (styrelse).Ledamotskapet är också förenat med att ansvar skall kunna utkrävas förmedverkan i felakfiga beslut. Det är mot denna bakgrund som uppnådd krävs för ledamotskap. Elevernas medverkan i skolans skyddskommittémåste alltså bygga på andra förutsättningar än de nu nämnda. Utskottet utgårdock från att eleverna såväl på högstadium som i gymnasieskolanoch de studerande inom vuxenutbildning kommer att, i enlighet medintentionerna i propositionen, få ett reellt inflytande i skolansskyddsverksamhet. I motionerna 1987/88:Ub268 (fp) och 1988/89:Ub5 (fp)yrkande 2 betonas vikten av att elevernas medverkan i skolans skyddsverksamhetpräglas av kontinuitet. I den sistnämnda motionen anförs i vad gällerskyddsarbetets organisation att det är oacceptabelt att elever på låg- ochmellanstadierna ställs utanför denna verksamhet. Detta bör med avslagpå propositionens förslag i vad gäller hur elevskyddsarbetet skall organiserassom sin mening ge regeringen till känna. Även i motion 1987/88:Ub369 (vpk)yrkande 2, som väckts under den allmänna motionstiden , tas frågan upp omde yngre elevernas möjligheter att delta i skolans skyddsverksamhet.Motionärerna föreslår att regeringen skall utarbeta riktlinjer för dessaelevers medverkan och även lägga fram förslag till reglering i bl.a. arbetsmiljölagenav elevers rätt till medverkan i skolans skyddsarbete. Medanledning av motionerna vill utskottet anföra följande.