bet · GC01KrU6 · 1988-12-31 00:00:00 — 2. den som har avlagt högskoleexamenför musiklärare med kyrkomusikaliskt tillval samt 3. den som är behörig att anställassom organist. 10 § kan förklara en sökande som inteuppfyller villkoren i 8 och 9 §§ behörig att anställas på en tjänst somorganist eller kantor, om han med hänsyn till sin utbildning ochyrkeserfarenhet är att anse som jämställd med den som uppfyller dessa villkor. 11 § Tjänster som kyrkomusikertillsätts i ett enförsamlingspastorat av kyrkorådet och i ett flerförsamlingspastoratav den tillsättningsnämnd som anges i 7 § prästanställningslagen (1988:184). 12 § Innan entjänst som kyrkomusiker tillsätts, skall pröva vilka sökande som ärbehöriga samt yttra sig över deras kyrkomusikaliska skicklighet. 13 § Församlingsdelegerade eller kyrkofullmäktige skallfastställa ett reglemente för den kyrkomusikaliska verksamheten. Av reglementet skall framgå hur de uppgifter som anges i 3§ skall tillgodoses. Utförs sådana uppgifter av flera, skall reglementet angehur uppgifterna är fördelade mellan dem. 14 § ln.nan reglementet fastställs, skall yttrandeinhämtas från försam lingarna i pastoratet och . Av yttrande skall sär skilt framgå huruvida förslaget till reglemente står i överensstämmelse med vad som har bestämts om gudstjänster i församlingarna. S Den som enligt reglementet har att svara för vårdenav en orgel skall till pastoratet anmäla sådana brister som han inte lämpligensjälv kan avhjälpa. 16 S tillåter någon annan än den som ärförordnad enligt 4ij alt använda en orgel, skall yttrande inhämtas från den som enligt reglementet har att svara för vården av orgeln. 17 S Innehavaren av en tjänst som kyrkomusiker är skyldigatt fullgöra fyllnadstjänstgöring hos en annan arbetsgivare i den omfattning som följer av anställningsavtalet. Musiksakkunniga 1988/89 :KrU6 18 § Vid handläggningen av ärenden enligt denna lag får Bilaga 1 biträdas av en eller flera musiksakkunniga. Behörigatt vara musiksakkunnig i är domkyrkoorganisten eller någon annansom är behörig att anställas på en tjänst som organist. Stiftsstyrelsenskall förordna en eller flera musiksakkunniga efter yttrande av . 19 § beslut enligt denna lag fåröverklagas hos regeringen. beslut enligt 4 § andra stycket och 6 § andra stycket får överklagas endast avpastoratet. Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen (1947: 275) om kyrkomusiker samt kyrkomusikerförordningen(1950: 375). Om det i en lag eller någon annan författning hänvisas till enföreskrift som har ersatts genom en föreskrift i denna lag, skall i stället dennya föreskriften tillämpas. Den som enligt äldre föreskrifter eller beslut är behörig till entjänst som organist eller kyrkokantor skall anses vara behörig fill motsvarandetjänst även efter ikraftträdandet av de nya föreskrifterna. Detsammagäller den som enligt äldre föreskrifter är behörig till en tjänst som extrakyrkokantor och som innehaft en tjänst som kyrkomusiker medminst av helfidsanställning. Den som vid ikraftträdandet är anställd på en kyrkomusikertjänst medfullmakt eller konstitutorial eller med förordnande för en bestämd tid som ännulöper är skyldig att utöva sin tjänst genom att utföra i huvudsak sammaarbetsuppgifter som tidigare hos pastoratet. För den som vid utgången av alltjämt innehar en klockar-,organist- eller kyrkosångarbefattning, som fanns inrättad i församlingen föreden , skall andra stycket I övergångsbestämmelserna till lagen(1947: 275) om kyrkomusiker fortfarande tillämpas, så länge innehavarenkvarstår på befattningen. framlagda förslag till ändringar i 1988/89:KrU6 regeringensförslag till lag om kyrkomusiken i Bilaga 2 Mom.11 i utskottets hemställan Behörig att anställas på en tjänst som kantor är 1. den somhar avlagt orgflwwr-oc/z 1. den som har avlagt kantors- kantorsexamen och som med god- examen, käntvitsord har genomgått pedagogisk kurs för kantorer, 2. den som har avlagt högskoleexamenför musiklärare med kyrkomusikaliskt tillval samt 3. den som är behörig att anställassom organist. Mom.23 i utskottets hemställan Denna lag träder i kraft den 1 1. Denna lag träder i kraft . . Genom lagen upphävs lagen (1947:275) om kyrkomusikersamt kyrkomusikerförordningen (1950:375). Om det i en lag eller någon annan författning hänvisastill en föreskrift som har ersatts genom en föreskrift i denna lag, skall i stället den nya föreskriften tillämpas. 4. . 4. Den som har avlagt de examina ochkunskapsprov som enligt äldre föreskrifter krävts för behörighet till en tjänstsom organist eller kyrkokantor skall anses vara behörig till motsvarandetjänst även efter ikraftträdandet av de nya föreskrifterna. Den som enligt äldre föreskrifter eller beslut är behörig till en tjänst som organist eller kyrkokantor skall anses vara behörig till motsvarande tjänst även efter ikraftträdandet av de nya föreskrifterna. Detsamma gäller den som enligt äldre föreskrifter är behörig till en tjänst som extra kyrkokantor och som innehaft en tjänst som kyrkomusiker med av heltidsanställning. Detsamma gäller den som enligt äldre föreskrifter ellerbeslut är behörig till en tjänst som organist eller kyrkokantor. Den som enligt äldre föreskrifterär behörig till en tjänst som extra kyrkokantor och som innehaften tjänst som kyrkomusiker med av heltidsanställning skallanses vara behörig till Den som vid ikraftträdandet är anställd på enkyrkomusikertjänst med fullmakt eller konstitutorial eller med förordnande fören bestämd tid som ännu löper är skyldig att utöva sin tjänst genom att utförai huvudsak samma arbetsuppgifter som tidigare hos pastoratet. Regeringens förslag Utskottetsförslag 1988/89:KrU6 Bilaga 2 6. För den som vid utgången av år 6. För den som vid utgången av 1989 alltjämt innehar enklockar-, alltjämt innehar en klock- organist- eller kyrkosångarbefatt- ar-, organist- eller kyrkosångarbe- ning, som fanns inrättad i försam- fattning, som fanns inrättad i för lingen före , skall samlingen före , skall andra stycket 1 övergångsbestäm- andra stycket 1 övergångsbestäm melserna fill lagen (1947:275) om melserna till lagen (1947:275) om kyrkomusiker fortfarande tillämpas, kyrkomusiker fortfarande tillämpas, så länge innehavaren kvarstår på så länge innehavaren kvarstår på befattningen. Utbildningsutskottetsyttrande i988/89:KrU6 1988/89:UbUly ""''' har beslutat att hosutbildningsutskottet hemställa om yttrande över proposition 1987/88:144 ommusiken i samt motioner som väckts med anledning avpropositionen. Under allmänna motionstiden väcktes två motioner,nämligen 1987/88:Ub327 och 1987/88:Ub599, vilka remitterades fillutbildningsutskottet. Båda motionerna berör kyrkomusikerutbildning, varförutbildningsutskottet har beslutat att överlämna de två motionerna tillkulturutskottet för fortsau beredning (protokoll 1988/89:3, 3 § frånsammanträde ). vill med anledning av proposition1987/88:144, motionerna samt de remissvar som inkommit i ärendet fränuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ), () och Musikaliskaakademien anföra följande beträffande de frågor som rör utbildningsutskottetsverksamhetsområde. Föredragande statsrådet behandlar utbildningen avkyrkomusiker i avsnittet 2.11 av propositionen. För den lägre kyrkomusikérutbildningen -kantorsutbildningen - skisseras två utbildningsvägar . Dels skallsammanhållen utbildning ges vid och inom folkhögskolans ram,dels skall möjligheterna att utforma tillvalsmöjligheter för kantorsbehörighetpå musiklärarlinjen utredas. Nuvarande examinationsförfarande underöverinseende av skall behållas tills vidare. De olikasommarkurser i regi som i kombination med privata studier lett tillkantorsbehörighet föreslås däremot upphöra. Kantorsutbildningens framtida utformning berörs i åtta avde aktuella motionsyrkandena. 1 motionen 1987/88:Kr27 (fp) yrkande 3 delvis lämnas stödför regeringens bedömning att en översyn av utbildningen och examinationen avkantorer behöver göras, vilket enligt motionärerna bör ges regeringen tillkänna. Enligt motion I987/88:Kr25 (m) yrkande 4 delvis måste regeringensförslag att det klart framgår att det kommer att bli e« examen i 1988/89:KrU6framtiden, inte två som är fallet. Vidare bör allmän behörighet enligt Bilaga 3 högskoleförordningen krävas för antagning till kantorsutbildningensamt en gemensam kursplan utarbetas med utbildningsnämnd somsamordnare. Utskottet är väl medvetet om den principiella motsättningsom råder mellan å ena sidan motiverade önskemål om styrning och reglering av kantorsutbildningens innehåll, examinationsformer, lokalisering och dimen sionering och ä andra sidan utbildningsanordnarnas - i första hand folkhög skolornas - frihet att självständigt utforma verksamheten. Utskottet anser sig dock ha goda skäl att tro att svårigheterna inte kommer att bli sä stora i verkligheten. Enligt vad utskottet erfarit har redan ett samordningsarbete av den karaktär som efterlyses i propositionen (s. 44) inletts mellan bl.a. i företrädareför utbildningsanordnarna och . Därvid har diskuteratsutarbetande av gemensam kursplan enligt samma arbetsmodell som denfolkhögskoleförlagda fritidsledarutbildningen, ett bibehållande avexaminationen - eventuellt med annan huvudman -, allmän behörighet som krav förtillträde och lokaliseringsfrågor, allt i syfte att värna om utbildningenskvalitet. De synpunkter som framförs i motion 1987/88:Kr25 yrkande 4 tycksdärmed i betydande utsträckning delas av samtliga berörda. Utskottet anserdärför att det inte behövs något uttalande av de slag motionärerna begärt,varför mofionerna 1987/88:Kr25 yrkande 4 delvis och 1987/88:Kr27 yrkande 3delvis bör avslås. Frågan om benämning av examina behandlar utskottet senare isamband med behörighetsvillkoren för kantorstjänst. I yrkande 4 i motion 1987/88:Kr27 hemställs att frågan omen ettårig kyrkomusikerutbildning för den som redan har en annan pedagogiskutbildning bör aktualiseras inom översynen av utbildning/examinafion avkantorer inom folkhögskolans ram. Utskottet har inget att invända mot att berördafolkhögskolor prövar möjligheterna att förkorta den sammanhållnakantorsutbildningen för de studerande som redan har pedagogisk utbildning.Utskottet vill dock peka på att skälen för att avskaffa sommarkursverksamhetenär att höja den kyrkomusikaliska kompetensen som de musikpedagogiskainslagen integreras i utbildningen. Det avgörande för en bedömning av i vilkengrad kyrkomusikérutbildningen kan avkortas blir därför i vilken utsträckningolika typer av lärarutbildningar ger relevant pedagogisk kompetens. bedömning torde behovet av förkortade studier inte vara såomfattande att ett särskilt uttalande från är motiverat. Riksdagenbör således avslå motion 1987/88:Kr27 yrkande 4. Utskottet vill pekapå möjligheten för dem som har tillräcklig musikpedagogisk kompetens attkomplettera med den tillvalskurs i kyrkomusik som enligt propositionen skallutarbetas inom musiklärariinjen. När det gäller dimensionering och lokalisering av densammanhållna kantorsutbildningen läggs inga konkreta förslag i propositionen. De beräk ningar som gjordes av utredningen i (SOU 1985:55) om ett framtida årligt behov av 85 - 95 examinerade anses vara behäftade med stor osäkerhet. Föredragande statsrådet konstaterar att det råder 22 brist påkyrkomusiker, men att någon säker bild av det framtida behovet inte 1988/89:KrU6 kanerhållas förrän den nya kyrkomusikerorganisationen i pastoraten fått sin Bilaga 3 form.Vidare konstateras att kantorsutbildning bedrivits i sedan åtskilligaår, att resurser för musikundervisning finns vid ytterligare ett antal folkhögskolorsamt att utökning skulle vara möjlig vid . Statsrådetframhåller dock att det inte är eller bör vara möjligt för staten att föreskrivavilka folkhögskolor som skall bedriva kantorsutbildning. kanutbildningen anordnas på alla de folkhögskolor där ekonomiska resurser finns ochkompetenta lärarkrafter kan rekryteras. Enligt motion 1987/88:Kr25 yrkande 4 delvis bör riksdagenge regeringen till känna att kantorsutbildningen av kvalitetsskäl måstebegränsas till de institutioner som föreslogs av utredningen, dvs.Sköndalsinstitutet och de fyra folkhögskolorna i , ,och Hjo. De två motionerna 1987/88:Ub327 (c) och 1987/88:Ub599 (fp)från den allmänna motionstiden utgår från utredningens förslag när det gällerkantorsutbildningens lokalisering och organisation. I den förstnämnda motionenföreslås att bör få examinationsrätt vad gällerkantorsutbildning, medan hemställan i den sistnämnda motionen gäller att denav utredningen föreslagna kyrkomusikérutbildningen skall inrättas bl.a.vid högskolan i , dvs. 1 motion 1987/88:Kr29 (s) pekas på deresurser som finns vid och den stora betydelse förrekryteringen fill såväl kyrkomusikertjänster som till den högre kyrkomusikérutbildningeni en lokalisering av kantorsutbildningen till folkhögskolaskulle ha. Det senare har också vitsordats i UHÄ:s remissvar. SÖ påpekar i sittremissvar att man saknar resurser för att analysera behovet av kantorer ochmöjlighet att fastställa opfimal volym för utbildningen. Det påpekas också attdet inte är möjligt för SÖ att föreskriva viss dimensionering av utbildningeninom folkhögskolorna. Då utbildningen är särskilt kompetenskrävande anserMusikaliska i sitt remissvar att det måste finnas någon form avstyrning när det gäller vilka skolor som skall få erbjuda kantorsutbildning. Utskottet delar statsrådets bedömning att det framtidabehovet av kantorer är svårt att överblicka innan den nya organisationen trätt i kraft. Utskottet vill dock peka på att det bortfall av examinerade kyrkokantorer som blir ett resultat av sommarkursernas avskaffande (ca 40 enligt SOU 1988:55) rimligtvis bör kompenseras genom en utökning av den sammanhållna utbildningen. Därvid bör de resurser som sommarkurserna erhåller i bidrag från kyrkofonden i första hand komma i fråga. Enligt utskottets bedömning torde dock resursbehovet för varje studerande vara större i den sammanhållna utbildningen, varför ytterligare resurstillskott erfordras även vid oförändrad volym. Mot bakgrund av de ovan förda resonemangen om folkhögskolans frihet anser utskottet att det inte finns anledning för att uttala sig om var en eventuell utökning av den sammanhållna kyrkomusikérutbildningen skall ske. Denna fråga bör prövas av bidragsbeviljande instans mot bakgrund av i första hand den kompetens som kan erbjudas. Motionerna 1987/88:Ub327, 1987/88:Ub599, 1987/88:Kr25 yrkande 4 delvis och 1987/88:Kr29 bör därför avslås av . Ipropositionen preciseras inte närmare det framtida stadiga stödet till 1988/89:KrU6 kantorsutbildningarna. Föredragande statsrådet pekar på attbidragen ur Bilaga 3 kyrkofonden till utbildning av kyrkomusiker budgetåret1987/88 uppgick till sammanlagt . och att de bidrag som i enframtid inte behövs för t.ex. sommarkurser eller nuvarandeexaminationsförfarande kan omdisponeras (s. 46). Två motionsyrkanden rör frågor om det statliga stödet tillkantorsutbildningen. I motion 1987/88:Kr25 (m) yrkande 5 efterlyses en störreprecisering av bidraget ur kyrkofonden så att utbildningsanordnare skall vetavilka summor man kan räkna med. Vidare påpekas att de statsbidrag som utgårtill driftkostnader vid folkhögskolorna inte alls räcker för att täckakostnaderna för undervisning och instrument. I motion 1987/88:Kr28 (m) yrkande3 sägs att översynen av den kyrkomusikaliska utbildningen bör utgå frånförutsättningen att olika utbildningsanstalter bör behandlas på likvärdigtsätt vad gäller statligt stöd och att stödet till börbeaktas särskilt. SÖ delar synpunkten i motion 1987/88:Kr25 att enprecisering av det statliga stödets omfattning vore önskvärd förfolkhögskolorna. SÖ påpekar vidare att det inom nuvarande ramar inte är möjligtatt öka resurstilldelningen till någon folkhögskola vare sig av kvalitetsskäleller för att öka dimensioneringen. Den ram för särskilda musikresurser somfördelas av SÖ och som skall motsvara ett tilläggsbidrag om avgrundbidraget räcker i praktiken endast till att täcka mellan 20och av det belopp som de aktuella folkhögskolorna teoretiskt skulle ha somsärskild musikresurs, dvs. tilläggsbidraget motsvarar endast10-35 % av grundbidraget. SÖ finner det avslutningsvis angeläget att denfinansiering ur kyrkofonden som antyds i propositionen kommer till stånd. Utskottet har tidigare fört ett resonemang omdimensionering och lokalisering, varvid frågan om det statliga stödet till densammanhållna kantorsutbildningen berördes. Utöver vad som redan anförts omomfördelning och eventuell ökning av bidragen ur kyrkofonden anser utskottetatt det av olika skäl inte är vare sig önskvärt eller möjligt för attfastlägga någon enhetlig princip för det statliga stödet till olika utbildningsanordnare.Riksdagen bör således avslå motionerna 1987/88:Kr25 yrkande 5 och 1987/88:Kr28yrkande 3. I propositionen föreslås att UHÄ bör ges i uppdrag att isamråd med bl.a. SÖ se över inriktning och uppläggning av högskoleutbildningenav organister (kyrkomusikerlinjen om 160 poäng). Syftet med översynen bör varaatt inom den nuvarande utbildningstiden och med bibehållen musikalisk standardge en pedagogisk förberedelse för fyllnadstjänst såväl i det allmänna skolväsendetsom i den kommunala . I motion 1987/88:Kr27 yrkande 3 delvis anförs attriksdagen bör uttala sig för denna översyn. Utskottet anser inte att något särskilt uttalande behövergöras av i denna fråga, varför bör avslå motion 1987/88:Kr27yrkande 3. övrigkyrkomusikalisk utbildning /89: KrU6 Utskottet har ingen erinran mot vad som i propositionenanförs om att kyrkans egna organ bör ha ansvaret för övrig kyrkomusikaliskutbildning. I det i propositionen framlagda lagförslaget reglerasbehörighetskraven för kyrkomusiker i 8 och 9 §§. För behörighet till tjänst somkyrkomusiker skall även i fortsättningen normalt krävas behörighet motsvarandedagens högre och lägre kyrkomusikerutbildning. I motion 1987/88:Kr27 yrkande I delvis föreslås vissaändringar och kompletteringar i de berörda paragraferna. Behörighetskrav för tjänst som organist I propositionen föreslås följande behörighetskrav förtjänst som organist: 8 § Behörig att anställas på entjänst som organist är den som har avlagt högskoleexamen pä kyrkomusikerlinjen. Följande lydelse föreslås i motion 1987/88:Kr27 för 8 §(tillägget har kursiverats): 8 § Behörig att anställas på entjänst som organist är den som har avlagt högskoleexamen med 160 poäng på kyrkomusikerlinjen. Utskottet delar UHÄ:s bedömning att "högskoleexamenpå kyrkomusikerlinjen" är en väl definierad examensbenämning som angesmed poängtal i utbildningsbeviset, varför angivande av poängtalet i lagtexteninte är nödvändigt. Den i propositionen föreslagna lagtexten har dessutomfördelen att inte kräva någon lagändring vid en eventuell framtida ändring avutbildningstidens längd på kyrkomusikerlinjen. Utskottet anser att yrkande 1 imotion 1987/88:Kr27 bör avslås i denna del. Behörighetskrav för tjänst som kantor I propositionen föresläs följande behörighetskrav förtjänst som kantor: 9 § Behörig att anställas pä en tjänst som kantor är 1. den som avlagt organist- ochkantorsexamen och som med godkänt vitsord har genomgått pedagogisk kurs förkantorer, 2. den som har avlagt högskoleexamenför musiklärare med kyrkomusikaliskt tillval samt 3. den som är behörig att anställassom organist. Följande lydelse föreslås i mofion 1987/88:Kr27 för 9 §(tillägg och ändringar har kursiverats): 9 § Behörig att anställas på en tjänst som kantor är 1. densom avlagt organist- och kantorsexamen och antingen a) med godkänt vitsord har genomgått den pedagogiskakursen för kantorer eller b) avlagtmusiklärarexamen. 2. den som avlagthögskoleexamen för musiklärare med särskild kurs i 1988/89:KrU6 kyrkomusiksom tillval samt Bilaga 3 3. den som är behörigatt anställas p(5 tjänst som organist. Motionärerna anför som skäl för det under punkt 1 i 9 §föreslagna tillägget att det är fel att musiker med väsentligt mer omfattandemusikpedagogisk utbildning än vad som ingår i kantorsutbildningen skall vara hänvisadetill dispens enligt 10 § i lagförslaget. Utskottet anser för sin del i denna fråga attlagförslagets text under 9 § 1 i propositionen är vilseledande. Den föreslagnaformuleringen ger nämligen intrycket av att kursen för organist- ochkantorsexamen liksom den pedagogiska kursen skulle finnas kvar som friståendekurser också . Som framgår av vad utskottet tidigare anfört ersättsdessa kurser av en sammanhållen kantorsutbildning. Det lämpliga i att behållade två tidigare använda examensbenämningarna för att beteckna de examina somavslutar den sammanhållna utbildningen kan i nuvarande läge ifrågasättas.Utskottet föreslår därför att begreppet kantorsexamen införs i lagen som ettsammanfattande, lättbegripligt begrepp för de aktuella examina (organist-ochkantorsexamen samt pedagogisk examen för kyrkokantorer). En sådan benämningåterspeglar den föreslagna utbildningsvägen. kommer således inte möjligheten att finnas attdelta i fristående kurs som leder till organist- och kantorsexamen. Dennaturliga studiegången för en musiklärare blir i stället att komplettera sinmusiklärarexamen med den tillvalskurs i kyrkomusik som tas upp i 9 § 2. Deenda musiklärare som därmed skulle riskera att bli hänvisade filldispensinstitutet är de som redan har genomgått organist- och kantorsexamen.Dessas musikpedagogiska kompetens är tillräcklig, vilket bekräftas i UHÄ:sremiss-svar, men det förhållandevis lilla antal personer detta gäller börenligt utskottets mening inte förhindra att den av utskottet föreslagnaförenklingen i fråga om examensbegreppet genomförs. Utskottet föreslår såledesatt rnotion l987/88:Kr27 yrkande 1 avslås även i denna del och att 9 § 1rörande behörighetsvillkor i lag om kyrkomusiken i ges följandelydelse: 9 §Behörig att anställas på en tjänst som kantor är 1. den somhar avlagt kantorsexamen. Det ankommer på regeringen att göra erforderligaförändringar i berörd regeringsförordning (SFS 1971:195). Den som avlagt examina enligt äldre bestämmelser skallsjälvfallet vara behörig till tjänst som kantor även fortsättningsvis (jfrövergångsbestämmelserna i propositionen). De ändringar av enbart språklig karaktär som föreslås ipunkterna 2 och 3 av motionärerna bör enligt utskottets uppfattning avstyrkas. Slutligen vill utskottet fästa kulturutskottetsuppmärksamhet på SÖ:s synpunkter med anledning av att lagen föreslås träda i kraft . Enligt SÖ har de problem som uppstår vid avvecklingen av skolkan torstjänsterna underskattats i proposifionen. SÖ anser att avvecklingen av 37 skolkantorstjänsternamåste göras i samband med planeringen inför ett nytt 1988/89:KrU6 läsår, dvs. Utskottet delar SÖ:s bedömning att det vore olyckligt omavvecklingen av skolkantorstjänsterna inte skulle kunna samordnas med detsedvanliga planeringsarbetet i skolorna. Då skolkantorstjänsternas avvecklingsammanhänger med den totala tjänsteorganisationen för kyrkomusiker föreslårutskottet att kulturutskottet överväger att senarelägga lagens ikraftträdandetill . Med hänvisning till det anförda föreslårutbildningsutskottet att kulturutskottet hemställer att med avslagpä motionerna 1987/88:Ub327, 1987/88:Ub599,1987/88:Kr25 yrkandena 4 och5,1987/88:Kr27 yrkandena 3 och 4, 1987/88:Ub28 yrkande 3 och 1987/88:Kr29 utanerinran lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1987/88:144under avsnittet 2.11. Vidare föreslås att kulturutskottet hemställer attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Kr27 yrkande 1 delvis antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om kyrkomusiken i medden ändring av 9 § 1 som utbildningsutskottet föreslagit. Slutligen föreslås att kulturutskottet överväger att, avhänsyn till avvecklingen av skolkantorstjänsterna, låta den föreslagna lagenträda i kraft först . Närvarande: (), (),(), (), (), MargaretaHemmingsson (s), (m), (), (), (vpk), (), (), (), (), (), ()och (). Avvikandemening i988/89:KrU6 Ann-CathrineHaglund, , (alla m), och (båda fp) anser attden del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "Utskottethar" och slutar med "1987/88:Kr28 yrkande 3" bort ha följandelydelse: