bet · GC01UbU9 · 1988-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkande /89 :UbU9 Högskolans styr- och anslagssystem, m.m. 1988/89 UbU9 Idetta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagt iproposition 1988/89:65 () om formerna för högskolepolitiken.Vidare behandlas revisorers förslag 1987/88:22 om granskning avkostnaderna för högskoleutbildningar. Regeringenhar i proposition 1988/89:65 om formerna för högskolepolidken föreslagit 1. attriksdagen godkänner vad som i proposidonen har anförts om införande av treåriga budgetramar för samtliga högskoleanslag fr.o.m. /91, 2. att godkänner vad somi propositionen har föreslagits om att medel för grundläggandehögskoleutbildning fr.o.m. /94 anvisas högskolevis under ettsamlat anslag, 3. att godkänner vad somi propositionen har anförts om resurser för lokala och individuella linjer samtfristående kurser, 4. att godkänner vad somi propositionen har anförts om dimensioneringen av grundläggandehögskoleutbildning, 5. att godkänner vad somi propositionen har förordats om att medel för forskning och forskarutbildningfr.o.m. /94 anvisas fakultetsvis under ett anslag till vart ochett av universiteten och de högskolor som har fakultetsorganisadon, 6. att godkänner vad somi propositionen har anförts om anslagen för lokalkostnader och anskaffning avutrustning, 7. attriksdagen godkänner vad som i propositionen har anförts om universitets- och högskoleämbetets roll. Riksdagensrevisorer har i förslag 1987/88:22 om granskning av kostnaderna förhögskoleutbildningar föreslagit 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna förordatangående redovisningen på central nivå av utbildningskostnaderna vid destatliga högskolorna. 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna 1988/89:UbU9 förordat angående översynen av formerna för planering och finansiering av den grundläggandehögskoleutbildningen samt av de ekonomiadministrativa rutinerna påhögskoleområdet, 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna förordat angående förstärkning av intresset för ekonomisk uppföljning av verksamheten inom högskolan. Motioner med anledning av proposition 1988/89:65 1988/89:Ubllav m.fl. (c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen dll känna vad i motionen anförs om flexibilitet som möjliggöromfördelning av utbildningsplatser i enlighet med vad som anges i motionen. 1988/89:Ubl2av m.fl. (m) vari yrkas att hos regeringen begär utredningoch förslag om högskolans anslags- och styrsystem i enlighet med vad som imotionen anförts. 1988/89:Ubl3av m.fl. (vpk) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1.att avslår regeringens förslag vad avser anslagen till lokalkostnaderoch anskaffning av utrustning. 1988/89:Ubl4av och (båda fp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokala och individuellalinjer samt fristående kurser, 2. att som sin meningger regeringen till känna att anslag för lokalkostnader införs först budgetåret1993/94, 3. att hos regeringenbegär förslag om en översyn av roll som lokalförsörjaretill högskoleenheterna. 1988/89:Ubl5av och (båda mp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna att treårsplaneringen inte får bli så stelbent attförändringar blir omöjliga , 2. att som sin meningger regeringen till känna att kvalitetskraven på utbildning och forskning helatiden kritiskt bör granskas och ej slaviskt anpassas till internationellakonventioner, 3. att som sin meningger regeringen till känna att högskolestyrelserna med hänsyn till sin uppgiftatt fördela medel till grundutbildning bör kompletteras med företrädare förkulturell verksamhet, skola och social omsorg, 4. att som sin meningger regeringen till känna att högskolestyrelsen bör ha lika mångarepresentanter av vardera lärare, studerande resp. företrädare för allmännaintressen. 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen 1988/89:UbU9 anförts om anslagtill LIF-kurser, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en egenutvärdering av UHÄ:sframtida roll. 1988/89:Ubl6av m.fl. (fp) vari yrkas 1. attriksdagen avslår propositionen, med undantag av förslaget om övergång till treåriga budgetramar /91, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att regeringen bör återkomma med ett nytt förslag till styr- och anslagssystem utifrån de riktlinjer som angivits i motionen. Motioner med anledning av revisorers förslag1987/88:22 1988/89:Ublav m.fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringenbegär förslag till nytt styr- och anslagssystem för högskolan i enlighet medvad som i motionen anförts, 2. att hos regeringenbegär att en parlamentarisk utredning med uppgift att göra en översyn av dennationella myndighetsnivån såvitt avser styrsystemet tillsätts i enlighet medvad som anförts i motionen, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om redovisning avuppdragsutbildning och uppdragsforskning. Motioner från allmänna motionstiden 1987/88:Ub565av m.fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 16. att hos regeringenbegär förslag till ett nytt anslags- och styrsystem för högskolan som läggerett ökat ansvar på enskilda högskolor i enlighet med vad i motionen anförts, 17. att hos regeringenbegär förslag till omläggning av högskolans anslagssystem som möjliggör ettavskaffande av vissa linjenämnder i enlighet med vad i motionen anförts. 1987/88:Ub801av m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 15. attriksdagen hos regeringen begär en parlamentarisk översyn av högskolansorganisation och arbetsformer i enlighet med vad som anförs i motionen(delvis). 1987/88:Ub806av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 27. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om högskolans styr- ochanslagssystem (delvis), 28. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrade möjligheter attbedriva ämnesstudier. Motioner från allmänna motionstiden 1988/89:Ub538av och (båda c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enintroduktionskurs/vecka vid högskolan i . 1988/89:Ub610 av LarsWerner m.fl. (vpk) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 1988/89:UbU9 3.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vetenskaplig grundkurs och fria poängblock. 1988/89:Ub712av m.fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 16.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en utredning om reformering av högskolans linjesystem. 1988/89:Ub728av m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 28. att hos regeringenbegär förslag till vetenskaplig grundkurs i enlighet med vad som anges imotionen, 29. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om friare studieval. 1988/89:Ub806av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 23. att som sin meningger regeringen till känna vad i modonen anförts om ett nytt anslags- ochstyrsystem för högskolan, 24. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att indelningen avhögskolans grundutbildning i s.k. yrkesutbildningssektorer skall avskaffas, 25. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrade möjligheter attbedriva ämnesstudier inom högskolan, 27.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom universitetens och högskolornas självständiga ställning. 1977års högskolereform innebar bl.a. att och regeringens styrning avhögskoleverksamheten kombinerades med ökat lokalt ansvar för verksamhetensgenomförande. Viktiga förändringar har successivt genomförts , t.ex.införandet av treåriga program för forskningen (prop. 1978/79:119, UbU 44,rskr. 391), ökad lokal självbestämmanderätt i vissa organisatoriska frågor(prop. 1983/84:52, UbU 10, rskr. 114), lärartjänstreformen (prop. 1984/85:57,UbU 9, rskr. 115), avskaffande av regionstyrelserna och förändringen avhögskolestyrelsernas sammansättning (prop. 1986/ 87:127, UbU 1987/88:1, rskr.1) samt de nya regler för antagning till högskolan som beslöts vid föregåenderiksmöte (prop. 1987/88:109, UbU 32, rskr. Fråganom förändringar i högskolans styr- och anslagssystem har diskuterats ingåendede inom högskolan. Styrningen av den offentliga sektorn i sinhelhet har också varit föremål för diskussion . I 1988 årskompletteringsproposition redovisade regeringen det pågående arbetet medutvecklingen av den statliga verksamheten, vilket syftar till att skapa bättreförutsättningar för en långsiktig och fördjupad verksamhetsana- lys och planering. 1987/beslöt på grundval av denna /89:UbU9 redovisning(prop. 1987/88:150 bil. 1 s. 68 f, FiU 1987/88:30, rskr. 1987/ 88:394) omsuccessiv övergång till treåriga budgetramar och införande av s.k. ramanslagför statsförvaltningen med början /92. nu aktuella propositionen anförs att högskolan inför 1990-talet måste haberedskap attgenom omprioriteringar inom ramen för oförändrade resurser skapa utrymme föratt tillgodose nya behov, attförändra utbildningutbudet dels på grund av den tekniska utvecklingen ochdärmed sammanhängande förändringar på arbetsmarknaden, dels på grund avåldersfördelningen inom olika yrkesgrupper, attrekrytera tillräckligt antal studerande från sjunkande ungdomskullar, attmotsvara de skärpta krav på verksamheten som andra länders satsningar påutbildning och forskning leder till. Ipropositionen anges att följande tre grundprinciper för den svenskahögskolepolitiken bör gälla även , nämligen 1. en hög och likvärdig kvahtet inom hela högskolanför såväl grundutbildning som forskning, 2. en sammanhållen högskoleorganisation och 3. en mål- och resultatorienterad styrning avforskning och utbildning. Principer för det framtida styrsystemet Ansvaretför styrningen av den högre utbildningens och forskningens omfattning skallenligt propositionen ligga hos riksdag och regering. Förden grundläggande högskoleutbildningen anges de övergripande målen i 2 §högskolelagen (SFS 1977:218, senast ändrad 1987:992). Riksdag och regeringskall svara för de övergripande besluten om den grundläggandehögskoleutbildningens struktur, lokalisering och dimensionering avvägt motsamhällets behov, individernas efterfrågan och tillgängliga resurser. Riksdagoch regering skall även ange regler för behörighet och urval till grundläggandehögskoleutbildning. Förforskningen kommer verksamhetens inriktning och omfattning till uttryck genomanslagsbeloppets storlek för vart och ett av de olika fakultetsområdena.Därtill kommer det inflytande på forskningsprofilen som riksdag och regeringhar genom att inrätta nya tjänster som professor. Forskarutbildningen skallfinansieras från samma anslag som forskningen. Riksdagoch regering måste enligt propositionen också kunna kontrollera attverksamheten lever upp till högt ställda kvalitetskrav. Beslutsunderlagen ochutvärderingsinstrumenten måste därför förbättras. Förden närmare utformningen och genomförandet av verksamheten skall, liksom förpreciseringen av kvalitetskraven, olika organ inom högskolan samt högskolanslärare och forskare svara. 1*Riksdagenl988/89.14saml. skall således ha ansvaretför att såväl resurser i form av personal, utrustning /89:UbU9 ochlokaler som de studerandes tid används väl. Verksamhetsansvaretär inom högskolan decentraliserat inte bara till högskolestyrelserna utan ocksåtill sektors- och fakultetsnivån samt till institutionerna. Dennadecentralisering är nödvändig mot bakgrund av den starkt speciahseradeverksamheten och behovet av inomvetenskapliga bedömningar. Högskolans autonomiskall således inte bara vara en autonomi för högskolans ledning - styrelsen ochrektorsämbetet - utan i hög grad vara ett självbestämmande på verkställandenivåer inom högskoleorganisationen i frågor som rör den egna verksamheten. Enhögskoleinstitution skall normalt svara för dels grundläggande högskoleutbildningsamt forskning och forskarutbildning på eget programansvar, dels uppdrag frånmyndigheter, kommuner och enskilda. Detta ställer särskilda krav på planeringoch uppföljning av hur resurserna för utbildning och forskning faktisktutnyttjas. Bl.a. måste de budgeterade kostnaderna för viss verksamhet och detfaktiska utfallet efter verksamhetsperiodens slut bli föremål för jämförelse. Detär nödvändigt att institutionsstyrelser, Hnjenämnder, fakultetsnämnder ochhögskolestyrelser, hksom universitets- och högskoleämbetet (UHA), utvecklar rimliga mått påresultat, som på ett begripligt sätt kan belysa hur svensk högskoleutbildningoch forskning står sig vid en internationell jämförelse i fråga omexaminationsfrekvens, utbildningskvalitet, vetenskaplig produktivitet ochforskningskvalitet. Genomde beslutade förändringarna av reglerna för antagning till högskolankommer högskoleenheterna att få ett betydande inflytande över och ansvar förantagningen till fristående kurser. Treåriga budgetramar för samtliga högskoleanslag, m.m. Ipropositionen föreslås att treåriga budgetramar införs för samtliga högskoleanslagfr.o.m. Föredragande statsrådet anför att /82 antagit flerårsprogram för forskning och forskarutbildning.Riksdagen antog senast ett treårsprogram för budgetåren 1987/88-1989/90 (prop.1986/87:80, UbU 1986/87:26, rskr. 1986/87:282). Det anses angeläget att uppnåmotsvarande långsiktighet i planeringen också för grundutbildningen. Samtidigtpåpekas att ett slopande av de årliga anslagsframställningarna kommer attinnebära en minskning av det administrativa arbetet inom högskolan. Genom beslutav föregående (FiU 1987/88:30 s. 61-62, rskr. 1987/88:394) skallbudgetprocessen läggas om för i princip hela statsförvaltningen under entreårsperiod med början /92. Då erfarenheterna av denlångsiktiga planeringen för forskning är positiva inom högskolan anserföredragande statsrådet att det bör vara möjligt att redan fr.o.m. budgetåret1990/91 införa att system med treårsra-mar även för grundutbildningen och förlokalkostnaderna. Det nödvändiga underlaget härför måste utarbetas avhögskoleenheterna och UHÄ under /89. I modon 1988/89:Ubl5 (mp)yrkande 1 framförs uppfattningen att övergångentill treårsramar och långsiktigare planering inte får innebära att 1988/89:UbU9 förändringar blir omöjliga . Utskottet vill med anledning av motionen framhålla attövergången till treårsramar innebär att , åtminstone tills vidare,kommer att ta ställning till anslagen för grundutbildning och lokaler,såsom nu sker för forskning och forskarutbildning. Som finansutskottet påpekadevid föregående (FiU 1987/88:30 s. 63) skall inte en ny riksdag, medändrade majoritetsförhållanden, vid sin prövning av en myndighets anslag underplaneringsperiodens andra och tredje år vara bunden av de planeringsramar somfastställts av tidigare riksdagar. Utskottet anser sammanfattningsvis att detkan finnas olika skäl för riksdag och regering att ändra anslag ochdimensioneringstal i budgetbeslut, men att detta normalt måste höra tillundantagen. Detta är en förutsättning för att de lokala högskoleorganen skallkunna utgå från de planeringsförutsättningar som angivits i treårsbesluten. Meddet anförda avstyrker utskottet motion 1988/89:Ubl5 yrkande 1 och tillstyrkervad som föreslagits i propositionen. I tre motioner, varav två väckts med anledning avpropositionen, yrkas avslag på övriga förslag i propositionen och begärs en nyöversyn av styr- och anslagssystemet för högskolan. I motion 1988/89:Ubl2 (m) hävdas att de förslag somframlagts inte innebär mer än en marginell förändring av nuvarande styr- ochanslagssystem, vilket anses vara helt otillräckligt. Enligt motionärernasaknas en analys av erfarenheter av det nuvarande anslags- ochstyrsystemet. Frågan måste därför bli föremål för en parlamentarisk beredning.Denna torde inte behöva bli alltför tidskrävande då underlagsmaterial börfinnas och då de tidpunkter som i propositionen anges för anslagsförändringarinte påverkas. Motionärerna anför att den grundläggande frågan för beredningenbör vara avvägningen mellan ansvar och styrmöjligheter ochhögskolornas autonomi. I motionen utvecklas vidare vilka frågor som särskiltbör belysas av den parlamentariska beredningen. Liknande synpunkter framförsockså i motion 1988/89:Ub806 (m) yrkandena 23,24 och 27 från allmännamotionstiden och i motion 1988/89:Ubl (m) yrkande 2. I motion 1988/89:Ubl6 (fp) anförs att det inte finns någonproblemanalys i propositionen. Vidare hävdas att det i propositionen saknas enmer ingående diskussion av roll i den framtida styrningsprocessensamt att hänsyn inte tagits till den alltmer omfattande externfinansieradeverksamheten när styrsystemet utformats. Motionärerna begär därför attregeringen skall återkomma med ett nytt förslag utifrån de riktlinjer som angesi mofionen så att kan fatta beslut under /91. Utskottet finner de förslag som läggs fram i propositionenväl avvägda. De möjliggör centrala politiska beslut av regering och riksdag medavseende på omfattning och inriktning av utbildning och forskning somde medger stor lokal frihet vid den närmare utformningen av verksamheten.Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning att normgivande på allanivåer måste vara kravet på hög och likvärdig kvalitet i utbildning ochforskning. Utskottet konstaterar att de kritiska synpunkter somframförs beträffande förslagen i propositionen huvudsakligen går ut på attdessa inte är tillräckligt Utskottetanser emellertid att någon ytterligare översyn av 1988/89:UbU9 högskolans styr-och anslagssystem inte behöver göras . Utskottet vill vidare framhålla att debeslut som fattas om en ökad målstyrning för högskolan inte får ses somdefinitiva och slutgiltiga. De framdda erfarenheterna av det nya styr- ochanslagssystemet får avgöra om och när ytterligare förändringar måste vidtas.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1988/89:Ubl yrkande 2,1988/89:Ubl2, 1988/89:Ubl6 samt 1988/89:Ub806 yrkandena 23, 24 och 27. Utskottethar inga invändningar mot det i propositionen framlagda förslaget att varjestatlig högskoleenhet fr.o.m. /94 skall tilldelas ett samlatanslag för grundläggande högskoleutbildning. Dessa anslag kommer att vara s.k.ramanslag, dvs. ge möjligheter till såväl anslagsspararande som anslagskredit. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om vad utskottet anförde under föregåenderiksmöte beträffande en öppen redovisning av pris- och löneom- räkning för högskolans samtliga anslagsposter (UbU1987/88:20 s. 8-9, rskr. 1987/88:205). En tydlig redovisning av pris- ochlöneomräkning kommer att vara lika angelägen i ett nytt anslagssystem. Ipropositionen föreslås vidare att omfattningen av resurser till resp.högskoleenhet för lokala och individuella linjer samt fristående kurser även ifortsättningen skall styras av regering och riksdag. Tvåmodoner, nämhgen 1988/89:Ubl4 (fp) yrkande 1 och 1988/89:Ubl5 (mp) yrkande 5,tar upp frågor som gäller hur mycket resurser som skall anslås till dettaändamål. I den förstnämnda motionen framhålls vikten av att det finns stortutrymme för detta slag av utbildningsinsatser. Den senare motionen framhålleratt samma anslag per capita skall gälla för dessa utbildningar som förmotsvarande utbildningar på allmänna utbildningslinjer. mening är det viktigt att den enskilda högskoleenhetensrörelsefrihet när det gäller resurser för olika utbildningar inte binds genomföreskrifter i detalj. Utskottet delar dock regeringens bedömning att lokalaoch indiviuella linjer samt fristående kurser är en så vikdg del av högskolansgrundläggande utbildning, att de ekonomiska ramarna för dessa ändamål även ifortsättningen bör bestämmas av riksdag och regering genom att ett lägstabelopp anges för dessa ändamål inom varje högskoleenhets grundutbildningsanslag.Hur stora dessa belopp skall vara kommer således att fastställas av isamband med framtida budgetbehandlingar. Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att avslår motionerna 1988/89:Ubl4 yrkande 1 och1988/89:Ubl5 yrkande 5. Närdet gäller dimensionering av grundläggande högskoleutbildning föreslås iproposidonen att även fortsättningsvis skall fastställa antaletnybörjarplatser per högskola på varje allmän linje eller grupper av linjer.Beträffande lokala och individuella linjer samt fristående kurser föreslås attriksdagen skall fastställa antalet årsstudieplatser samt ange en riktpunkt för antalet nybörjarplatser pålokala linjer för varje högskoleenhet. pågående budgetår måstehögskolestyrelserna kunna vidta nödvändiga åtgärder för att tillseatt tillgängliga utbildningsresurser utnyttjas på bästa Om det uppstår ettbegränsat antal outnyttjade platser bör enligt propositionen resurser iförsta hand överföras dll utbildningslinjer inom samma sektor och i andrahand till fristående kurser. Om ett mer betydande antal outnyttjade platserskulle uppstå måste det emellertid vara möjligt för regeringen att omfördelaekonomiska resurser och utbildningskapacitet Enligtvad utskottet erfarit har UHÄ i en skrivelse till regeringen daterad den 2december 1988 lämnat förslag till en mer flexibel dimensionering avhögskoleutbildning m.m. Imotion 1988/89:Ubll (c) påpekas att det är mycket angeläget att det föreslagnasystemet för dimensionering av högskoleutbildning utformas så att det medgerflexibilitet. Det bör t.ex. vara möjligt för en högskoleenhet att underpågående planeringsperiod omfördela resurser från utbildningar som ej har såstor efterfrågan från studerande till sådana med större efterfrågan. Utskottetanser å ena sidan att det är angeläget att anvisade resurser till utbildninganvänds på ett ändamålsenligt sätt. Den lokala flexibilitet som förordas imotionen skulle kunna bidra härtill. Å andra sidan får inte flexibiliteteninnebära att och regeringens ansvar för de nationella avvägningarnaav utbildningsutbudet minskar. Utskottet utgår från att regeringen beaktardessa båda synpunkter vid den fortsatta behandlingen av den aktualiseradefrågan. Meddet anförda föreslår utskottet att avslår motion 1988/ 89:Ubll ochgodkänner vad som förordats i proposidonen om dimensioneringen av dengrundläggande högskoleutbildningen. Fleramotioner från såväl som allmänna motionstid behandlarhögskolans linjesystem och därmed sammanhängande frågor. Imotionerna 1987/88:Ub806 (m) yrkande 28,1988/89:Ub806 (m) yrkande25,1988/89:Ub712 (fp) yrkande 16 och 1988/89:Ub728 (c) yrkande 29 begärsåtgärder för att förbättra möjligheterna till ämnesstudier och friarestudieval, främst inom det f.d. filosofiska fakultetsområdet. Enstörre frihet för de studerande att välja kurser inom en utbildningshnjeföreslås i motion 1988/89:Ub610 (vpk) yrkande 3.1 samma yrkande föreslås ocksåatt en obligatorisk vetenskaplig grundkurs införs på alla utbildningar somleder till examina. Kursen, som skall ge de studerande ett kritisktförhållningssätt, bör innehålla moment som vetenskapsfilosofi och idéhistoria.Andra moment som motionärerna anser skall ingå är metodik och tvärvetenskap. Iyrkande 28 i motion 1988/89:Ub728 (c) framförs också krav på en vetenskapliggrundkurs för att ge de studerande det vetenskapliga perspekfivet på högreutbildning, även inom dagens yrkesinriktade utbildningslinjer. En merbegränsad försöksverksamhet med en introduktionskurs om för en gruppstuderande vid högskolan i föreslås i motion 1988/89:Ub538 (c). Utskottetvill inledningsvis erinra om de bestämmelser om examensbenämningen"filosofie kandidatexamen" som infördes (högskoleför- ordningen7 kap. 15 § 3 mom.). Dessa bestämmelser innebär goda möjlighe- 1988/89:UbU9ter för den studerande som önskar läsa fristående kurser att dels fördjupa sinaämnesstudier, dels relativt fritt kombinera ämnen inom det f.d.filosifiska fakultetsområdet. Utskottet vill också erinra om att , efter bl.a.förslag från UHÄ, beslutat ersätta fem av de allmänna utbildningslinjerna inomsektorn för tekniska undervisningsyrken med en enda matematisk-naturvetenskapligutbildningslinje med två ingångar, sju huvudämnesområden och ett stort antalspecialiseringsmöjligheter. För den enskilde studerande torde denna linje kommaatt erbjuda goda möjligheter att lägga upp studierna på det sätt som motionärernaefterlyser.