bet · GC01JoU12 · 1988-12-31 00:00:00 — Den budgetdialog som härvid skulle komma till stånd mellannämnderna och bör kunna medföra ett fruktbart växelspel mellanföreträdare för regional resp. övergripande fiskepolitik vilket enligtförslaget i sin tur bör leda fram till en mer strukturinriktad stödpolicy. I förslaget yrkas slutligen en översyn av stödförordningeni så måtto att rekvisitet "önskvärdheten från allmän synpunkt" i 4 §breddas till att omfatta även insjöfisket och inte blott som enligt nuvarandelydelse: tillfredsställande arbetsmiljö och sysselsättning i kust- ochskärgårdsområden (yrkande 4). Enligt motion Jo4l4 (vpk) saknas det en övergripande planför fiskerinäringens utveckling i . Motionärerna anser att det är avstor vikt att en sådan planering kommer till stånd. En övergripande plan fördet framtida fisket bör enligt motionen innehålla förslag på åtgärder inomföljande Områden, nämligen miljökraven, fiskets dimensionering efter fiskbestånden,bevarandet av genetiska variationer, restaurering av fiskevatten, sportfisket,forskning, vattenbruk och skadeslöshet vid katastrofer (yrkande 1). Miljöfaktorernasbetydelse understryks även i motion Jol4 (vpk). I motion Jol5 (m) framhålls enmotsatt uppfattning: "Att planera för fiske utgör en av de svårasteuppgifter någon kan ta på sig." Motionärerna erinrar om attfiskeristyrelsen enligt fiskeripolitiska beslut fick i uppgift attupprätta rullande femårsplaner men att dessa måste överges sedantorskfisket kom att uppleva en storhetstid av 1980-taletoch sedan sillfisket i återhämtade sig mycket snabbare än väntat.Flera andra exempel på hur prognoserna kullkastats av den faktiska utvecklingenanförs. Enligt motionärerna har emellertid den mer anspråkslösa planering somföljts varit mer användbar än den som gjordes efterriksdagsbeslutet (yrkande 1). Revisorernasförslag om delegering av fiskerilånen avstyrks i motionerna ' Jol5 (m)yrkande 2 och Jol6 (fp) yrkande 1. Revisorernas utredning om planeringsunderlaget förfiskepolitiska åtgärder har enligt utskottets mening värde genom sin analys av de skilda faktorer som bör beaktas vid fiskeripolitiska överväganden. Utskottet utgår från att studien kan tjäna till ledning inom ramen för planering. Som framhålls i motion Jol5 finns det dock anledning iaktta försiktighet vid upprättande av bindande planer på ett område där förhållandena växlar så snabbt och så svårförutsägbart som fiskets. Någon anledning för 49 4 1988/89. att uttalasig med anledning av revisorernas förslag i yrkandet 1 föreligger 1988/89:JoU 12 därför knappast. Därmed tillgodoses motion Jol5 yrkande 1.Motionerna Jo414 yrkande 1 och Jol4 yrkande 1 avstyrks. Även förslaget om delegering av fiskerilånen är enligtutskottets mening beaktansvärt. Som revisorerna framhåller skulle enbudgetdialog mellan och fiskenämnderna kunna medföra ettfruktbart växelspel om lånen. Ett sådant växelspel bör dock vara möjligt att nåäven med bibehållande av nuvarande system. Utskottet är för sin del icke berettatt förorda bifall till revisorernas förslag (yrkande 3). Därmed tillgodosesmotionerna Jol5 yrkande 2 och Jol6 yrkande 1. Utskottet finner heller inteanledning för att uttala sig om den föreslagna justeringen avstödförordningen. är central myndighet förlivsmedelsfrågor. Till verkets förvaltningsområde hör ävenbesiktningsveterinärorganisationen. Regeringen har lagt fram en proposition omlivsmedelskontroll (prop. 1988/89:68). Förslaget innebär bl.a. en förstärkningav verkets resurser fr.o.m. . Denna förstärkning har beaktatsvid beräkningen av anslaget. Enligt föredraganden bör dessutom verket /91 ges ett treårigt ramanslag, varför föredraganden inte ärberedd att nu ta ställning till verkets resurser efter /90. basresurser bör enligt propositionenförstärkas med ca . i förhållande till det av verket beräknadehuvudförslaget. För dricksvattenfrågor föreslås en resursförstärkning med . Vidare har under anslaget beräknats en ökning med . tillinsatser på kost- och hälsoområdet och med . för handläggning avinternationella livsmedelsfrågor. Inom livsmedelskontrollen är provtagning ochlaboratorieanalys viktiga hjälpmedel. Verkets funktion i detta sammanhangbehöver förstärkas, varför en ökning med . har beräknats för dettaändamål. Vidare har räknats . för handläggning av beredskapsärenden.Sammanlagt föreslås ett förslagsanslag av . I sin partimotion Jo267 begär vpk en höjning av anslagetmed . för utökad livsmedelskontroll under ettuppbyggnadsskede och en förstärkning med ytterligare . tilllivsmedelsverket för samma ändamål (yrkandena 28 och 29). för alternativ odling (KRAV) bör enligt yrkande 30 anslås . för att möta det snabbt växande behovet av kontroll av alternativtodlade produkter. Enligt motion Jo271 (mp) är s.k. KRAV-märkning en viktigkonsumentupplysande insats och staten bör därför stödja föreningens verksamhetekonomiskt (yrkande 5). utskottet /89: JoU 12 I den framlagda men av ännu intebehandlade propositionen om livsmedelskontroll (1988/89:68) föreslåslivsmedelsverket få en starkare och mer aktiv och serviceinriktad roll gentemotkommunerna inom den löpande livsmedelskontrollen. Kostnaderna beräknas till ca9 milj. kr. och föreslås täckta genom en vidgad avgiftsfinansiering (29a § ochs. 49 f.). Resterande del av avgiftsökningen, dvs. kr., utgörenligt förslaget en direkt förstärkning av den kommunala livsmedelskontrollen.Bl.a. föreslås en årlig avgift som till största delen skall användas för attbekosta kommunernas provtagningar och undersökningar. Överföring av erforderligaavgiftsmedel till livsmedelsverket beräknas täcka bl.a. verkets rådgivning,teknikerverksamhet och samordning. Enligt föredragande statsrådet har dennaförstärkning beaktats vid beräkningen av förevarande anslag tilllivsmedelsverket. Härutöver föreslås att verkets basresurser förstärks med ca800 . i förhållande till det av verket beräknade huvudförslaget. Medanledning härav och i avvaktan på behandling av propositionen omlivsmedelskontroll är utskottet inte berett att förorda någon medelstilldelningutöver den av regeringen föreslagna. Utskottet avstyrker således motion Jo267yrkandena 28 och 29. I regeringens proposition om miljöförbättrande åtgärder ijordbruket m.m. (1987/88:128, JoU24, rskr. 374) konstaterade jordbruksministernatt den kontrollverksamhet för alternativt odlade produkter som har påbörjats isamarbete mellan odlarorganisationerna och handeln under uppbyggnadsskedetskulle komma att bli förhållandevis dyrbar för odlarna. Samhället borde därförstödja kontrollarbetet ekonomiskt under det treåriga initialskedet. Stödetunder perioden med början /89 beräknades till 1 milj. kr.Kostnaderna borde täckas med tillgängliga införselavgiftsmedel (prop. s. 44).Utskottet har erfarit att kontrollverksamheten genom regeringsbeslut den 9juni 1988 har tilldelats 1 milj. kr. för en treårsperiod. Enligt beslut iseptember 1988 har KRAV erhållit sammanlagt . för /89.Utskottet har vidare erfarit att regeringen beslutadetillföra föreningen ett engångsbelopp om högst , inom ramen för detnyligen beslutade stödet till alternativ odling (jfr. punkt 12 ovan). Alternativt odlade produkter har enligt utskottets meningsin givna plats i det varierade utbud som är önskvärt på livsmedelsområdet.Avgörande för en gynnsam utveckling är eniellertid konsumenternas tillit tillvarornas ursprung. En väl fungerande och effektiv kontroll bör kunna utgöra engaranti för det berättigade konsumentkravet att produkter som säljs somalternativt odlade också motsvarar denna beteckning. Utskottet finner detdärför tillfredsställande att regeringen nu ställt resurser till KRAV:sförfogande. Med det anförda anser utskottet syftet med motionerna Jo267 yrkande30 och Jo271 yrkande 5 i allt väsentligt tillgodosett. 31.Täckandeav vissa kostnader för köttbesiktning m.fl. anslag 1988/89: JoU 12 (F2-F11) Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaF 2-F 11 (s. 60-68). Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård: Uppdragsverksamhet (F12) Under anslaget tas upp ett formellt belopp av 1 000 kr.till uppdragsverksamhet för djurens hälso- och sjukvård. Lantbruksstyrelsen är central förvaltningsmyndighet förbl.a. ärenden om den allmänna hälso- och sjukvården bland djuren, djurskyddetsamt veterinärväsendet. Det åligger lantbruksnämnd att under lantbruksstyreisenansvara för distriksveterinärorganisationen i länet, utöva tillsyn överdistriktsveterinärernas och andra veterinärers verksamhet, leda den regionalaplaneringen och samordningen av djurens hälso- och sjukvård samt leda ochsamordna åtgärder mot djursjukdomar i den mån detta inte är en uppgift förlänsstyrelsen. Antalet tjänster inom distriksveterinärorganisationen får uppgåtill högst 390. För djurens hälso- och sjukvård beräknas kostnaderna /90 till . Därvid har beräknats . förvissa uppgifter i fråga om försörjningsberedskapen inom totalförsvarets civiladelar. samt för ersättning för minskadedjursjukvårdsavgifter av . för nästa budgetår bör jordbruksnäringensvara för . faller på staten och börtäckas av införselavgifter utanför fördelningsplanen och från anslaget Bidragtill djurens hälso- och sjukvård. För att djurskyddslagens intentioner skall kunna uppfyllaskrävs enligt vpk:s partimotion Jo267 en anslagshöjning med sammanlagt 10,3milj. Av denna höjning bör 4,7 milj. kr. anslåsför förbättrat djurskydd ochdjurmiljö (yrkande 24), . för utbildning av kommunalt anställda idjurskydd och djurmiljö (yrkande 25) och 5 milj. kr. för djurtillsyn(yrkande 26). Utskottet ansluter sig till den kostnadsberäkning somframläggs i propositionen och är således inte berett att biträda de anslagshöjningarsom begärs i motionen. Motion Jo267 yrkandena 24, 25 och 26 avstyrks. Bidrag till djurens hälso- och sjukvård m.fl.anslag (F 13-F14) Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaF 13 och F 14 (s. 70-71). Bidragtill djurskyddsfrämjande åtgärder (F 15) 1988/89:JoU12 Under anslaget anvisas medel för att bestrida kostnadernaför centrala försöksdjursnämndens och för de djurförsöksetiska nämndernasverksamhet. Vidare anvisas medel till forskning rörande alternativa ochkompletterande metoder till djurförsök och för viss annan verksamhet inomförsöksdjursområdet liksom vissa medel för att täcka kostnaderna för prövningfrån djurskyddssynpunkt av nya djurhållningsmetoder m.m. i stallar. För att främja forskning om bl.a. nya djurhållningsmetodersom krävs enligt djurskyddslagen föreslås lantbruksstyrelsen erhålla 500 000kr., vilket innebär en ökning av anslaget med . I avvaktan på den särskilda forskningspolitiskapropositionen är föredraganden inte nu beredd att ta ställning tillnågon förändring av gällande program för forskning enligt avtal mellan statenoch läkemedelsindustriföreningen (LIF). Nämndens anslag bör därför räknas upppå samma sätt som övriga forskningsanslag. Sammanlagtberäknas anslaget till . En framgångsrik forskning om alternativa metoder tilldjurförsök kräver enligt motion Jo537 (c) resurser av helt annan storlek än denu befintliga. Ett samlat forskningsprogram bör därför läggas fram i den tillvåren 1990 aviserade forskningspolitiska propositionen. I avvaktan härpå böranslaget för forskning om alternativa metoder räknas upp med 1 500 000 kr.Dessa medel bör ställas till centrala försöksdjursnämndens förfogande (yrkande Utskottet vill erinra om att våren 1988bemyndigade regeringen att ikläda staten de förpliktelser som följer avförlängning av ovan nämnda avtal mellan staten och LIF om samarbete för attstödja viss forskning för att främja utvecklingen av alternativa ochkompletterande metoder till djurförsök (prop. 1987/88:93, JoU22, rskr. 327).Bemyndigandet avser tiden till . Av budgetpropositionen framgåratt avtalet har förlängts t.o.m. innevarande budgetår, vilket innebär attstaten och LIF satsar vardera . Föredraganden räknarmed motsvarande satsningar även för /90. 1 likhet med regeringen är utskottet inte berett att nu taställning till någon förändring av gällande forskningsprogram. Även i övrigtansluter sig utskottet till regeringens bedömning av medelsbehovet. MotionJo537 yrkande 5 avstyrks således. (G 1) Medel för verksamheten vid lantbruksuniversitetberäknas i propositionen med utgångspunkt i ett ettårigt huvudförslag med entotal real Liksom tidigare bör forskningen inte 1988/89JoU12omfattas av den resursminskning som huvudförslaget innebär. Däremot görs ingetundantag för utbildningen och den centrala förvaltningen. Förstärkta resurserföreslås för utbildning i bioteknik m.m. och till veterinärutbildningen. Medhänsyn till veterinärutbildningens betydelse för en stärkt livsmedelskontrolloch ett förbättrat djurskydd har räknats ytterligare 2 milj. kr. Däremot anserjordbruksministern att anslaget till SLU skall rymma de ökade kostnader förskogsteknikerutbildningen som SLU har redovisat. Det ökade intresset föralternativodling har motiverat regeringen att anvisa särskilda forskningsmedeltill skogs- och jordbrukets forskningsråd. För att möjliggöra en förbättring avSLU:s insatser på området har räknats ytterligare . Den nya djurskyddslagstiftningen ställer ökade krav påforskningsinsatser för bättre djurhållning m.m. I anslutning till beslutet omden nya lagstiftningen betonade regeringen och särskilt behovet avutvecklingsinsatser för en bättre miljö för värphöns. Dessa insatser bör enligtpropositionen kunna göras genom omfördelning inom tillgängliga resursramar. I linje med de senaste årens insatser för rekrytering avyngre forskare har räknats ytterligare 1 milj. kr. till forskarassistent- ochmellantjänster. Sammanlagt föreslås anslaget till SLU uppräknat med . 1 motion Jo239 (c) yrkande 8 föreslås en höjning avanslaget med 1 milj. kr. för inrättande av en professur i alternativ odling. I vpk-motionen Jo267 framförs flera yrkanden om anslagshöjningarför olika ändamål; 1 milj. kr. för forskning om alternativ odling, 1 milj. kr.för forskning om djurhållning, till grundutbildningen, 2 milj. kr.för utbildning i bioteknik, 3 milj. kr. fördet utökade antalet platser på skogsteknikerlinjen (yrkandena 20, 27 och32-35). 1 motion Jo271 (mp) yrkas en höjning av anslaget tillsekretariatet för alternativ odling med . och att SLU inom anslagetfinansierar av statskonsulenttjänsten i alternafiv odling (yrkandena 1 och4). I motion Jo549 (c) yrkas att medel till forskningen omburhöns avsätts inom anslaget. Enligt motion Jo607 (fp) bör SLU ompröva sittbeslut om anslag till fjäderfäforskningen. Enligt sistnämnda motion börresterande medel till denna forskning tillföras från jordbruketsprisregleringsmedel. I motion Jo608 hemställs att forskningsmedel omdisponerastill ämnesområdet småskalig förädling av jordbruksprodukter. Enligt motion Jo617 (c) bör driftbidraget till Gammelkroppaskogsskola höjas till . och ett anslag om 2 milj. kr. anvisasför skolans upprustning. Vad först beträffar frågan om en professur i altemativodling har utskottet erfarit att begärt att regeringen inrättaren professur i 54 alternativa produktionsformer, särskilt alternativ odling. Tjänsten har 1988/89:JoU]2 inrättats genom regeringsbeslut . Det innebär attsyftet med motion Jo239 yrkande 8 är tillgodosett. I anslutning till motionerna från vpk och mp omforskningen rörande alternativ odling får utskottet anföra följande. Somframgår av propositionen har regeringen föreslagit vissa resursförstärkningarför detta ändamål. Det bör tilläggas att utskottet i samband med en hearing medSJFR informerats om att alla forskningsprojekt rörande alternativodling somuppfyller vissa grundläggande kvalitetskrav också kan tillgodoses i rådetsanslagsbeviljande verksamhet. Inom ramen för programmet alternativaproduktionsformer avsatte 8,3 milj. kr. under femårsperioden1986/87-1990/91 för sådan forskning. Av vissa nytillkomna resurser avsatterådet ytterligare 8 milj. kr. (se p. 12 ovan). Beträffandeövriga yrkanden om anslagshöjningar för olika ändamål får utskottet framhållaatt regeringen i sin anslagsberäkning prioriterat vissa av de i motionernaangivna ändamålen. I övrigt utgår utskottet från att de önskemål som framförtsi motionerna i stor utsträckning kan tillgodoses genom omprioriteringar inomtillgängliga resursramar. Utskottet är inte berett att frångå regeringens förslagtill medelsanvisning och avstyrker därför yrkandena 20, 27 och 32-35 i motionJo267. Utskottet avstyrker vidare motion Jo271 om ytterligareresurser till sekretariatet för alternativ odling m.m. (yrkandena 1 och 4), När det gäller forskningen om djurhållning inomäggproduktion m.m. vill utskottet erinra om sina uttalanden i samband med behandlingenav förslaget till djurskyddslag (JoU 1987/88:22 s. 31 f.). Utskottet instämmervidare i vad jordbruksministern anfört i detta hänseende, nämligen att den nyadjurskyddslagstiftningen ställer ökade krav på forskningsinsatser för enbättre djurhållning. Som anförs i propositionen bör behovet avutvecklingsinsatser för en bättre miljö för värphönsen kunna göras genomomfördelning inom tillgängliga resursramar. Enligt vad utskottet erfarit harSLU nu avsatt medel för det angivna ändamålet. Utskottet utgår således från attsyftet med motionerna Jo549 yrkande 2 och Jo607 kan tillgodoses utan någotuttalande från sida. Det statliga bidraget till ,som utgår från förevarande anslag, höjdes genom riksdagsbeslut ochutgår med . Vidare har skogsindustrin nyligenbidragit till investeringar m.m. med ett belopp av 4 milj. kr. Utskottetavstyrker motion Jo617. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) har på uppdrag avregeringen utarbetat ett förslag till program för att främja småskaliglivsmedelsproduktion. Särskilt uppmärksammas utvecklingen av sådanlivsmedelsproduktion i norra . För försöksverksamhet i länhar STU tilldelats 5 milj. kr. Till den s.k. ALA-gruppen vid SLU anslogs /882 milj. kr. Dessa insatser ligger i linje med önskemålen imotion Jo608. Motionen påkallar ingen vidare åtgärd. vid , 1988/89:JoU12 m.fl. anslag (G 4) Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaG 2-G 4 (s. 76-80). Vad i propositionen anförts om ett program för forskningoch utveckling på fiskets område föranleder ingen erinran från utskottets sida,utom i de avseenden som berörs i punkt 21 ovan. Stöd till kollektiv forskning (G 5) LJnder anslaget anvisas medel till stöd för kollektivjordbruksteknisk forskning och skogsteknisk forskning samt kollektiv forskningrörande skogsträdsförädling och skogsgödsling m.m. Vidare anvisas medel tillstöd för kollektivt forsknings- och utvecklingsarbete inom jordbruks- ochväxtförädlingsområdet. Det statliga stödet regleras i avtal mellan staten ochberörda forskningsstiftelser. Närmare uppgifter härom lämnas på s. 81 f. ipropositionen. Anslaget föreslås uppgå till 47,6 milj. kr. Vidare yrkasbemyndigande för regeringen att ikläda staten de ekonomiska förpliktelser somföljer av det redovisade avtalet om finansiering av visst växtförädlingsarbete. I motion Jo321 (vpk) yrkas att forskningsresurser satsaspå förädling m.m. inom skogsbruket (yrkande 4). Det avsnitt i motionen somyrkandet kan hänföras till innehåller synpunkter bl.a. på förädlingsarbetet medpinus contorta och björk. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under dennaanslagspunkt. Utskottet utgår från att de frågor som tas upp i motionen kanbeaktas i samband med att nya avtal om forskningsverksamheten upprättas, i denmån synpunkterna inte redan blivit tillgodosedda. Motionen påkallar ingensärskild åtgärd från sida. Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien m.fl.anslag (G6ochHl) Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaG 6 och H 1 (s. 82-84). Ersättningar för viltskador m.m. (H2) Från anslaget utbetalas ersättning för förluster somuppkommer till följd av angrepp av vissa rovdjur på renar, får och andratamdjur. Bestämmelser om ersättning finns i förordningen (1976:430) omersättning vid vissa skador av rovdjur.Frånansläget utgår vidare ersättning enligt förordningen (1980:400) 1988/89: JoU 12 om ersättning vid vissa viltskador, m.m. Dessutom bekostas frånanslaget vissa åtgärder för att förebygga skador av vilt m.m. Anslaget föreslåsuppfört med oförändrat belopp, . I motion Jo885 (c) anförs att det gjortsförsök med elstängsel för att skydda tamboskapen mot rovdjur. I norra är det framför allt vargen som har vållat skador och lidande förtamboskapen. Försök med elstängsel har gett positiva resultat. För den enskildedjurägaren innebär extra stängsel stora kostnader. Statsbidrag bör därför utgåi så stor utsträckning som möjligt för uppförande av stängsel mot rovdjur. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning. När det gäller ersättningar för viltskador får utskotteterinra om att en särskild utredning ser över hithörande frågor(Jo 1988:02). För att förebygga vissa skador av vilt får naturvårdsverketdisponera över del av anslaget. Frågan om ersättning för stängsel motviltskador hör således närmast till ansvarsområde. Utskottetavstyrker motion Jo885. 1. att riksdageniiU för /90 anvisar ett förslagsanslag på18 , 2. att riksdagentill Lantbruksråd för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 3. att till Utredningar m.m. för / 90 anvisar ett reservationsanslag på . 4. beträffandeanslaget till lantbruksstyrelsen a) att riksdagenavslår motion 1988/89:Jo267 yrkande 19 om anslag till rådgivning i alternativodling, b)att riksdagenavslår motion 1988/89:Jo267 yrkande 21 om anslag till åtgärder för minskatväxtnäringsläckage, c) att riksdagenavslår motion 1988/89: Jo267 yrkande 22 om anslag till åtgärder för minskadanvändning av bekämpningsmedel, d) attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Jo271 yrkande 3 och 1988/89:Jo273 yrkande 1 om anslag till utökad rådgivning i ekologisk odling och arbetet med bevarande av vissa djurarter, e) attriksdagen till Lantbruksstyreisen för /90 anvisar ett ramanslag på . 5. beträffandestöd till biodling m.m. 1988/89:JoU12 a) attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo202 om ekonomiskt stöd till biodlingen m.m., b) attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo274 om åtgärder för att främja konsumtion och produktion av svenskproducerad honung, 6. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1988/89;Jo549yrkande 1 till Lantbruksnämnderna för /90 anvisar ett ramanslagpå , 7. att riksdagenmedger att under /90 statsbidrag beviljas till jordbruketsrationalisering med sammanlagt högst , 8. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1988/89:Jo257yrkande 14 till Bidrag till jordbrukets rationalisering, m.m. för budgetåret1989/90 anvisar ett förslagsanslag på . 9. att riksdager)t\\\ Markförvärv för jordbrukets rationalisering för /90 anvisarett reservationsanslag på , :i 10. beträffandeförsäljning av mark från jordfonden attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo257 yrkande 8, . 11. att till Täckande avförluster på grund av statlig kreditgaranti för /90 anvisar ettförslagsanslag på , 12. beträffande stöd till fruktodlingen attriksdagen godkänner vad i propositionen förordats beträffande disposition avanslaget för åtgärder inom fruktodlingen m.m. från och med /89samt avslår motionerna 1988/89:Jo204 yrkande 1, 1988/89:Jo242 yrkande 2,1988/89:Jo257 yrkande 18, 1988/ 89:Jo259 yrkandena 4 och 5, 1988/89:Jo279 och1988/89:Jo286, 13. att medger att /90 statsbidrag beviljas till trädgårdsnäringensrationalisering, m.m. med sammanlagt högst , 14. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1988/89;Jo259 yrkande 6 tillBidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m.m. för /90anvisar ett förslagsanslag på , 15. beträffande kollektivteknikutveckling attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo259 yrkande 2, 16. beträffande stöd till RiksförbundetSvensk Trädgård att avslår motion 1988/89:Jo241, 17. att till Stöd tillinnehavare av fjällägenheter m.m. för /90 anvisar ettreservationsanslag på , 18. beträffande uppföljning avTjernobylolyckan m.m. attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Jo230 yrkande 3, 1988/ 89;Jo287 yrkande.2,1988/89:Jo958 yrkande 3 och 1987/88:Jo211, 19. beträffande en samlad proposition om same- ochrennäringsfrå gorna attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo266, 20. beträffande rovdjurspolitiken 1988/89:JoUi: att avslår motionerna 1988/89:Jo287 yrkande 5 och 1988/