bet · GC01UU19 · 1988-12-31 00:00:00 — När det gäller svenskt samarbete i övrigt med EG på FoU-området redovisades detta utförligt i regeringens proposition om och den västeuropeiska integrationen. Utskottet anser att det är av största vikt att svenska forskare ochforskarinsti- tutioner samt svensk industri ges möjlighet att delta i EG:s FoU-program. Enligt vad utskottet erfarit har fillsammans med övriga EFTA- länder fortlöpande kontakter med när det gäller utbild ningssamarbetet. Dessa diskussioner har i huvudsak gällt EFTA-ländernas 147 deltagande i programmenERASMUS och COMETT. Målsättningen är att 1988/89: UU 19 EFTA-länderna skallkunna delta i dessa två utbytesprogram så snart detta är Bilaga 5 möjligt.EFTA-länderna har även i sin expertgrupp för utbildningsfrågor enats om attbegära diskussioner med om olika frågor rörande erkännande avhögskoleexamina. Utskottetvill understryka vikten av att får möjlighet att så snart som möjligtdelta i EG:s utbytesprogram och . Utskottet delar den uppfattningsom föredragande statsrådet framför i budgetpropositionen (prop. 1988/89:100bil. 10, s. 178) när det gäller internationell samverkan på högskoleområdet,nämligen att det är angeläget att de svenska högskolorna deltar i ettinternationellt utbyte och att UtveckUngen av den högre utbildningen i Europabör påverka planeringen inom den svenska högskolan. Utskottet finner detsärskilt viktigt att och övriga EFTA-länder kan nå en överenskommelsemed EG beträffande erkännande av examina och utbildningsbevis m.m., då dettasynes vara en vikfig förutsättning för en intensifiering och utveckling av EG:sutbytesprogram och . Närdet slutligen gäller resurser för det västeuropeiska integrationsarbetet underdet kommande budgetåret vill utskottet hänvisa till vad regeringen redovisar ifinansplanen (prop. 1988/89:100 bil. 1 s. 31) beträffande medelsberäkningenför integrationsarbetet och övrigt västeuropeiskt samarbete. De totala medelsom kommer att användas för dessa ändamål beräknas uppgå till ca 200 milj.kr.Av dessa utgör 40 milj.kr. ett nytillskott, avsett bl.a. för Sverigesdeltagande i EG:s olika forsknings- och utbildningsprogram. Förslag om dennärmare fördelningen av dessa resurser kommer att läggas fram ikompletteringspropositionen. Medhänvisning till det anförda föreslår utbildningsutskottet att utrikesutskottethemställer att avslår motionerna 1988/89:U503 yrkande 2, 1988/89:U560yrkandena 6 och 17, 1988/89;U561 yrkandena 5 och 9, 1988/89:U567, 1988/89:U571yrkande 2 och 1988/89:Ub806 yrkande 31. Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Närvarande:Lars (), (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), (), (),(), (), (), BirgerHagård (m), (), (), (),(), () och (vpk). Avvikandemeningar 1988/89: UU19 Ann-CathrineHaglund, och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med"Utskottet vill" och på s. 3 slutar med "yrkande 31" bortha följande lydelse: Det svenska utbildningsväsendet är beroende avinternationella kontakter. Högre utbildning och forskning existerar i ettinternationellt sammanhang. För att få tillgång till ny kunskap är vi iSverige beroende av att ha tillräcklig kompetens för att kunna utnyttja ochutveckla de erfarenheter som vunnits i andra länder. Därför måste den svenskaundervisningen och forskningen hålla en så hög kvalitet att behörighetsregler,examinationsformer och examenskrav inte utgör hinder för ett internationelltutbyte. Mot denna bakgrund måste delta i arbetet med att fastställagemensamma examenskrav för vissa utbildningar. Svenska examina måste accepterasi internationella sammanhang. En viktig del av den europeiska integrationen är dettekniska, vetenskapliga och utbildningsmässiga samarbetet. Grunden förSveriges möjligheter att delta i olika EG-program är ramavtalet mellan EG ochEFTA-länderna. I vissa av EG:s vetenskapliga program får dock de svenskaforskningsinstitutionerna och företagen inte medverka på programnivå utanendast på projektnivå. Detta innebär att det från svensk sida inte är möjligtatt påverka forskningens inriktning. Målsättningen för den svenska politikenmåste vara ett deltagande på alla nivåer och på de villkor som gäller förföretag och forskningsinstitutioner inom EG. För svensk del är det viktigt attforskningsinstitutioner och företag inte lämnas utanför det vetenskapligasamarbetet inom EG. Utbytesprogrammen och kommer att fåstor betydelse för utvecklingen av akademiskt liv i . Det finns stor riskatt svenska studerande inte kommer att kunna delta i ERASMUS-program-met.Regeringen måste intensifiera sina ansträngningar för att ge svenska studerandetillträde till såväl som COMETT. Mot denna bakgrund bör regeringenutarbeta en strategi för ett fullvärdigt svenskt deltagande i EG:s utbytes- ochforskningsprogram. Slutligen är det utskottets mening att informationen omSveriges kontakter och samarbete med EG kan förbättras och utvidgas. Det ärockså viktigt att studerande vid landets större högskolor har tillgång tillolika slag av EG-litteratur. Med det anförda föreslår utbildningsutskottet att utrikesutskottethemställer att med bifall till motionerna 1988/89:U560 yrkandena 6och 17 samt 1988/89:Ub806 yrkande 31 och med anledning av motionerna 1988/89:U503 yrkande 2, 1988/89:U561 yrkandena 5 och 9, 1988/89:U567 och1988/89;U571 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutbildningsutskottet anfört. och (båda fp) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med"Utskottet vill" och på s. 3 slutar med "yrkande 31" bortha följande lydelse: För ett litet land som är det internationellasamarbetet av stor betydelse. Tack vare att svensk forskning och utbildning har hållit en hög och 149 jämn kvalitet har vierbjudits att delta i olika sammanhang där andra länder 1988/89: UU 19 av motsvarande storlek inte är med. Sverigemedverkar i ett antal av EG:s forskningsprogram. Däremot är vi utestängda frånde många projekt vad gäller utbildningssamarbete som också förekommer mellanEG-länderna. Det faktum att ännu inte deltar i samarbetet inom ERASMUSoch COMETT-programmen inger enligt vår mening betydande oro. Om på siktskulle hållas utanför dessa program kan förutsättningarna för att bibehålla enhög kvalitativ utbildning och forskning i försvåras. måstedärför fortsätta sina ansträngningar att komma med i utbildningssamarbetet.Regeringen bör därför intensifiera sina ansträngningar för ett svensktdeltagande i såväl som COMETT. Iavvaktan på att skall få delta i dessa program bör vi på egen handvidta åtgärder för att intemationalisera vår utbildning. Inslagen avaktiviteter på främmande språk inom högskolan bör bli större. Detta bör skeinom ramen för en utbytesverksamhet mellan och andra länder. De svenskahögskoleenheterna bör inbjuda lärare och forskare från andra länders högskoloroch universitet att föreläsa och forska i , som det skall gesmöjlighet för svenska lärare och forskare att tillbringa en fid utomlands. Medhänvisning till det anförda föreslår utbildningsutskottet att utrikesutskottethemställer att med bifall till motion 1988/89:U503 yrkande 2 och medanledning av mofionerna 1988/89:U560 yrkandena 6 och 17, 1988/89:U561 yrkandena5 och 9,1988/89:U567,1988/89:U571 yrkande 2 och 1988/89:Ub806 yrkande 31 somsin mening ger regeringen till känna vad utbildningsutskottet anfört. 3.Larz och (båda c) anser attden del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med "Utskottetvill" och på s. 3 slutar med "yrkande 31" bort ha följandelydelse: Detär angeläget att kan delta i de FoU-program som etableras i ,inom och utom EG. Teknisk utveckling och förnyelse är förutsättningar för attsvensk industri även kan hävda sin konkurrenskraft iinternationella sammanhang. Forskningoch utveckling är ett av de viktigaste områdena i vårt samarbete med EG. Det ärenligt utskottets uppfattning självfallet avstörsta intresse att kan deltai detta arbete på så likvärdiga villkor som möjligt. gäller särskiltEG:s utbytesprogram och samt forskningsprogrammet . OmEFTA av olika skäl skulle visa sig mindre lämpligt som samordnings-ochförhandlingsorgan bör de nordiska länderna utanför EG uppta gemensammaöverläggningar med EG om tillträde till EG:s forsknings- och utbytesprogram. Medhänvisning till det anförda föreslår utbildningsutskottet att utrikesut skottet hemställer att med bifall till motion 1988/89;U561 yrkande na 5 och 9 samt med anledning av mofionerna 1988/89:U503 yrkande 2, 1988/89:U560 yrkandena 6 och 17, 1988/89:U567, 1988/89:U571 yrkande 2 och 1988/89:Ub806 yrkande 31 som sin mening ger regeringen till känna vad i 5q Särskildayttranden /89: uui9 (vpk) anför: Naturligtvis har ett litet land som , fillhörigtett tämligen begränsat språkområde (det nordiska), allt intresse av atttillgodogöra sig den stimulans som vetenskapliga och kulturella förbindelsermed andra länder kan ge. Strävan att intemationalisera den svenska högskolanmåste dock sträcka sig betydligt längre än till de i EG ingående västeuropeiskauniversiteten och forskningscentra. bör noga avväga utformningen av samverkan med EGpå det vetenskapliga området. Två synpunkter är därvid särskilt betydelsefulla. bör bevara sin egen forskningspolitiskasjälvständighet, sin rätt att utifrån egna strävanden inrikta och prioriteravetenskapligt arbete. Att lära av andra är nytfigt, men att tillämpa resultatenmåste vila på en gmnd av självständig social och politisk hållning. Inte minstviktigt är att hålla distansen till vissa av teknologiskamastodontprojekt, vilka styrs av en militärstrategisk avsikt som helt stridermot den svenska säkerhetspolifiken. För det andra bör förhållandet mellan sociala faktorer ochinriktningen av forskning och vetenskap noga beaktas. Det är en uppgift förSverige att t.ex. framhäva vikten av ett socialt ställningstagande då detgäller inriktningen av ny teknologi. Det är sålunda tydligt, attmassarbetslösheten i bl.a. beror på att teknologiska förändringarslagit ut arbetare och fragmenti-serat det mänskliga arbetet. En sådaninriktning har inte intresse av. Teknologin skall ställas i de folkligaintressenas tjänst och befordra en uppgradering av det mänskliga arbetetsställning i samhället och produktionsprocessen. Som ett typiskt exempel på teknologi, som strider motgrundläggande linjer i svensk politik, kan nämnas Prometeus inom Eureka ochDrive inom EG:s program. Dessa projekt syftar till att effektivisera och främjaen transportpolitik byggd på massiv expansion av biltrafik och tunga vägtransporter.Projekten speglar bilindustrins och informationsteknologins övermakt inomEG-blocket. Strävanden av detta slag går helt på tvärs med all seriöstransport- och miljöpolitik. Det strider följaktligen mot den svenska nafionensuppenbara intresse. Slutsatsen blir a) att vetenskapliga samarbetebör ha en mer allsidig och global inriktning än vad EG-samarbetet ger och b)att noga bör formulera sin egen utbildnings- och forskningsfilosofi ochhävda denna. Detta gäller kanske särskilt på de nya teknologiernas område,eftersom de sociala och mänskliga effektema här blir djupgående. Jag vill i detta sammanhang även hänvisa till vpk:s motionom högskolan (1988/89:Ub610), i vilken det föreslås att ett särskilt anslaginrättas fill UHÄ;s disposition för internationaliseringsprojekt. () anför: Det är viktigt att samarbeta och utbyta kunskap över allagränser. Därför måste internationaliseringen av den svenska högskolan sträcka sig längre än till och forskningscentra. bör skapas inte bara medEG utan med hela världen. 1988/89: UUl9 Sverigebör bevara sin forskningspolitiska självständighet och hålla distans Bilaga5 till vissa av teknologiska mastodontprojekt, t.ex.Prometeus-projektet. Näringsutskottetsyttrande 'l' och den västeuropeiska integrationen Utrikesutskottethar berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig över motioner som harväckts under allmänna motionstiden om och den västeuropeiskaintegrationen. Idetta sammanhang behandlar näringsutskottet även - delvis - en motion som harhänvisats till näringsutskottet. Det gäller, såsom närmare redovisas i detföljande, ett yrkande i motion 1988/89:N364 (fp) som rör utländska medborgaresrätt att förvärva aktier i svenska företag. För att möjliggöra en samladbehandling av frågor på detta område överlämnar näringsutskottet tillutrikesutskottet - under fömtsättning av dess medgivande - den nämnda motioneni berörd del. Näringsutskottetkommenterar följande motioner som har hänvbats till utrikesutskottet: 1988/89:U503av m.fl. såvitt gäller yrkandet (1) att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet avfortgående konkretisering av mål och medel för deltagande i detvästeuropeiska samarbetet. 1988/89:U560av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena att I. hosregeringen begär redovisning av arbetet med samordning av svenska lagar och regler med bestämmelser inom EG samt arbetet med att påverka beredningsprocesser inom EG, i enlighet med vad som i motionen anförs, 9.som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om tullunion medEG som ett riktmärke för de svenska ansträngningarna att delta i detvästeuropeiska samarbetet inom vamhandelns område, hosregeringen begär förslag till förändring av lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag, m.m. i enlighet med vad som i motionen anförs, 12. hos regeringen begär utredningav hur andra hinder för utländska förvärv av svenska företag skall undanröjas,i enlighet med vad som i motionen anförs, 13. som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs om ny lagstiftning påförsäkringsområdet, 153 15. som sin mening ger regeringentill känna vad i mofionen anförs om 1988/89: UU 19 deltagande iESA, , Bilaga 6 16. hos regeringen begär förslagtill hur stöd till svenska företag som deltar i EG:s forskningssamarbete skallutformas så att det motsvarar det stöd företag inom EG erhåller. 1988/89:U561av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandena att 3.som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om inriktningenav det ekonomiska samarbetet och handeln med olika delar av världen på frihandelnsgmnd, 5.som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om samlatnordiskt agerande angående gemensam harmonisering i förhållande till EG, 7.som sin mening ger regeringen fill känna vad som anförts i motionen om viktenav att ta till vara de mindre företagens intresse i samband med en ökadsamverkan med EG, 9.som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförs om vikten av ettutökat EG-samarbete i fråga om forskning och utveckling, 1988/89:U562av m.fl. (vpk) såvitt gäller yrkandet (4) att hosregeringen begär en förutsättningslös analys av alternativa vägar för svenskEuropapolitik. 1988/89:U570av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena att 1.som sin mening ger regeringen till känna att den pågående svenskaEG-anpassningspolitiken bör avbrytas i avvaktan på resultaten från en bredparlamentarisk utredning om framtida Europasamarbete, 3.som sin mening ger regeringen till känna att icke bör ställa sig bakomprincipema för EG:s inre marknad så som de utformas i vitbokens §8. 1988/89:U573av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandet (1) att som sinmening ger regeringen till känna att inte kan acceptera 58§ om att varje vara som tillverkats lagligt enligt andra länders lagarautomatiskt skall få tillträde till den svenska marknaden. 1988/89:U575av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena att 1. som sin mening ger regeringenfill känna att EG-anpassningen inte får leda fill försvagningar iproduktkontrollen, 2. som sin mening ger regeringenfill känna att produktkontrollen inte som följd av EG-anpassning fårprivatiseras. 1988/89:U576av m.fl. (mp) vari yrkas att 1. somsin mening ger regeringen fill känna att inte bör ansluta sig fill EG:s tullunion, 2. somsin mening ger regeringen till känna att inte bör delta i "handelskrig" tillsammans med EG, 3.som sin mening ger regeringen till känna att bör bibehålla och 1988/89: UUl9 stärka sin handelspolitiska rörelsefrihet i förhållande tillsamtliga världens Bilaga 6 marknader. 1988/89:U579av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandet (2) att som sinmening ger regeringen till känna att inte kan medverka iEG-harmonisering av den offentliga upphandlingen. 1988/89:U581av m.fl. (mp) vari yrkas att 1. som sin mening ger regeringentill känna att EG-anpassningen inte får leda fill att företagskoncentrationen iSverige ytterligare förstärks, 2. som sin mening ger regeringentill känna att EG-anpassningen inte får leda till ökning av de transnationellastorföretagens makt i , 3. som sin mening ger regeringentill känna att EG-anpassningen inte får leda till att småföretagens ställningförsvagas. 1988/89:U594av m.fl. (mp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att EG-anpassningen inte får påverka eller försena densvenska kärnkraftsavvecklingen, inte får leda till åtgärder som förhindrarförbud mot import och export av kärnkraftsteknologi, inte får leda tillåtgärder som tvingar att ta emot utländskt radioaktivt avfall och ejheller får leda till åtgärder som tvingar att tillåta köp till Sverigeav kärnkraftsel från EG-området. Denmotion som har hänvisats till näringsutskottet och som med detta yttrandeöverlämnas till utrikesutskottet är: 1988/89:N364av Hädar m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet (9) att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utländska medborgaresrätt att förvärva aktier i svenska aktie- och handelsbolag. Näringsutskottetkommer i det följande att kommentera motionsyrkanden i speciella ämnen somfaller inom utskottets beredningsområde, såsom etableringsregler, forskning ochutveckling, småföretagsutveckling och kärn-kraftsaweckling.Integrationsfrågornas centrala betydelse för svensk industri och handelmotiverar att utskottet också i ett särskilt avsnitt tar upp vissa övergripandefrågor rörande inriktningen av handelspolitiska agerande ochorganisationen av samarbetssträvandena. Riktlinjer för medverkan i det västeuropeiskasamarbetet, m.m. Riksdagensbeslut om rikthnjer för deltagande i det västeuropeiska integrationsarbetet (prop. 1987/88:66, NU 1987/88:2 y, UU 1987/88:24, rskr. 1987/88:245) innebär att samarbete med EG skall breddas och fördjupas på alla samhällsområden så långt detta är förenhgt 155 med neutralitetspolitiken.Sverige skall medverka i EFTA:s och EG:s arbete 1988/89: UU 19 på att skapaökad rörlighet för varor, tjänster, människor och kapital i Bilaga 6 Västeuropaoch verka för att det västeuropeiska samarbetet på forsknings-ochutvecklingsområdet utvecklas. skall också verka för att den socialadimensionen ges en ökad tyngd i det västeuropeiska samarbetet. Medlemskap i enligt beslutet inte målet för de förhandlingar som förestod. Alla dedåvarande riksdagspartierna utom kommunisterna stod bakombeslutet om dessa riktlinjer. Vidett möte i diskuterade EFTA-ländernasregeringschefer EFTA:s bidrag till europeisk integration, relationerna mellanEFTA-länderna och den Europeiska gemenskapen samt EFTA:s målsättningar i ettglobalt perspektiv. I en gemensam deklaration från mötet, den s.k. Oslodeklarationen,tillkännagavs en beredskap hos EFTA-länderna att tillsammans med EG undersökamöjligheterna att uppnå ett mer strukturerat samarbetsförhållande med gemensamtbeslutsfattande och gemensamma administrativa institutioner för att görasamarbetet mer effektivt. Regeringscheferna var överens om att målet förEFTA-ländernas förhandlingar med EG skulle vara största möjliga medverkan i denintema marknadens s.k. fyra friheter - fri rörlighet för varor, tjänster,kapital och personer. Vidare betonades betydelsen i ett vidare allmänpolitisktperspektiv av ett utökat samarbete om forskning, utbildning och miljöskyddsamt på det ekonomiska och monetära området. StatsministerIngvar besvarade en interpellation (1988/89:165)rörande det nyssnämnda mötet. Statsministern hänvisade därvid, med avseende påfrågan om en tullunion med EG, till ett uttalande i Oslodeklarationen om attinga valmöjligheter utesluts vad beträffar de institutionella formerna församarbetet. Statsministern anförde vidare bl.a.: Såledesär det naturligt att också en tullunionslösning- bland andra lösningar -diskuteras med EG. Under förutsättning att bl.a. neutralitets- ochmedinflytandeaspektema kan tillgodoses kan en tullunion vara en del av ettbrett upplagt samarbete. Den närmare utformningen och omfattningen av eneventuell tullunion måste också preciseras. Således bfir det först efteringående diskussioner med EG möjligt att ta ställning till denna samarbetsform. från sina utgångspunkter yttrade sig överproposition 1987/88:66 i vad avsåg övergripande frågor (NU 1987/88:2y)underströks vikten av fri handel och ett öppet handelssystem för en fortsattutveckling av den svenska välfärden. Utskottet framhöll att självfalletborde söka utveckla frihandeln mot alla länder. Enligt näringsutskottetsuppfattning gav de av regeringen föreslagna riktlinjerna för medverkani den västeuropeiska integrationsprocessen en bra gmnd för det fortsattaarbetet. Riktlinjerna speglade landets intresse av att tillförsäkra svenskaföretag och produkter en så hög grad av likabehandling som möjligt på denvästeuropeiska marknaden. Moderata samlingspartiets och folkpartietsrepresentanter i utskottet fann regeringens riktlinjer alltför litet ambitiösaoch följde upp motionsyrkanden av denna innebörd i en gemensam avvikandemening. Från sida markerades i en avvikande mening attintegrationsarbetet inte fick leda till att murar restes mot omvärlden samt attfrihandelsprincipen i vissa fall måste modifieras när 1988/89:UUl9 starkasamhällsintressen står på spel. kommunisternas före- Bilaga6 trädare uttalade sig i en avvikande mening för en alleuropeisk polifik ochbevarad nationell självständighet. Moderatasamlingspartiet, och lägger i årets motioner framförslag om konkretisering eller vidareutveckling av riktlinjerna för Sverigesmedverkan i det västeuropebka samarbetet. Frihandelsavtaletfrån är i grunden ofillräckligt som bas för framtidadeltagande i det västeuropeiska integrationsarbetet, anförs i moderatasamlingspartiets motion 1988/89:U560. Enligt motionärerna är det nödvändigt attSverige aktivt söker en ny formell ram för sitt deltagande i EG-samarbetetunder . De förordar att en strategi av stegvis anslutningprövas med slutmålet att svenska medborgare och företag skall hasamma rättigheter, möjligheter och skyldigheter som medborgare och företag iVästeuropa i övrigt, dvs. det mål för långsiktiga EG-politik sombeslutades av år 1988.1 denna strategi borde bl.a. ingå attförhandlingar skall upptas av - ensamt eller i samverkan med delar aveller hela EFTA-kretsen - om deltagande i EG:s tullunion. Endast härigenom ärdet möjligt att åstadkomma att gränskontrollerna avvecklas mellan ochEG-länderna på samma sätt som avses ske mellan , anför motionärerna.De föreslår att skall uttala sig för att en tullunion med EG skallvara ett riktmärke för de svenska ansträngningarna att delta i detvästeuropeiska samarbetet inom varuhandelns område. Ifolkpartiets motion 1988/89:U503 påpekas att det är ett huvudmål för Sverigessamarbete med EG att svenska medborgare, institutioner och företag skallbehandlas på samma sätt som sina motsvarigheter inom EG på den inre marknaden.Målet omfattar, anför motionärerna, alla de fyra friheterna, dvs. fri rörlighetför människor, varor, tjänster och kapital. De anser att den organisation somregeringen har tillskapat för EG-arbetet i huvudsak är ändamålsenlig men saknarett samlat, utåt redovisat grepp när det gäller på vilket sätt de av riksdagenantagna målen för utbyggda relationer med EG skall uppnås. Efter hand somförhandlingarna med EG fortskrider bör regeringen, anför motionärerna, geriksdagen underlag för att konkretisera dessa mål och att ta ställning tillvilka handlingsaltemativ som bör väljas. I motionen påyrkas ett uttalande frånriksdagen av denna innebörd. Desvenska insatserna för ett ökat samarbete med EG bör, uttalar imotion ]988/89:U561, förenas med liknande ansträngningar till förmån för ettutvecklat samarbete på frihandelns grund med andra länder och grupper avländer. Genom en ökad utrikeshandel också med andra länder kan minskasin handelspolitiska sårbarhet, anför motionärerna.