bet · GC01KU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Normgivning m. m. Idetta betänkande behandlar utskottet främst olika normgivningsfrågor. Tillgrund för betänkandet ligger dels två s.k. informafionsavsnitt ur 1987/88 årsbudgetproposition, dels ett antal under de allmänna motionstiderna 1987 och1988 väckta mofioner. Ipropositionen redovisas bl.a. det regelförenklingsarbete som bedrivs inomregeringskansliet. De mofioner som behandlas i betänkandet rör bl.a. - omfattningen och utformningenav lagar och andra regler, - förbud utan straffsanktion, - beredningen av lagstiftningsärendenm.m., - styrningen av den statligaförvaltningen, - mofivering av beslut, - "orimlighetsombudsrnan", - information om individensrättigheter, - formella anvisningar förutgående expeditioner m.m. Utskottethar avstyrkt samtliga mofioner utom en som ansetts besvarad med hänvisning tillpågående utredningsarbete. I ärendet föreligger sju reservationer (1 m och fp,1 m och c, 3 m samt 2 fp) och ett särskilt yftrande (c). Genomårets budgetproposifion (prop. 1987/88:100, Bil. 2, Gemensamma frågor, p. 1.3och 3.4) har beretts tillfälle att fa del av vad regeringen anfört iföljande till hänvisade frågor: Innehålleti de nämnda avsnitten i budgetpropositionen redovisas i det följande i den månde har samband med de frågor som behandlats i betänkandet. I övrigt hänvisastill proposifionen. 1986/87:K217av m.fl. (fp), vari med hänvisning fill vad som anförts imotion 1986/87:N330 yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 4), 4.att som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen sägsom ökad rättssäkerhet. 1Riksdagen 1988/89. 1986/87:K218 av BirgittaHambraeus och (båda c), vari yrkas .1988/89:KU7 att hosregeringen begär utredning om infattandet av ett ämbete som"orimlighetsombudsman" i enlighet med vad som framförts i motionen. 1986/87:K503av m.fl. (fp), vari med hänvisning till vad som anförts i motion1986/87:Ju404 yrkas atf beslutar om sådan ändring avförvaltningslagens 20 § att det av lagen framgår att myndighet i sina beslut skall ange deneller de föreskrifter som myndigheterna grundar sina överväganden på. Ettbeslut varigenom en myndig- Ett beslut varigenom en myndig- . het avgör ett ärende skallinnehålla het avgör ett ärende skall innehålla de skäl som har bestärrit utgången, hänvisning till den eller de författ- om ärendet avser myndighetsuföv7 ningsbestämmelser .som avgörandet ning mot någon enskild. Skälen får grundas på och de skäl / övrigt som dock utelämnas helt eller delvis. har bestämt utgången, om ärendet avser myndighetsutövningmot någon enskild. Skälen får dock utelämnas helt eller delvis. 1987/88:K202av m.fl (m) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1, 12-14 och16) 1.aft som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om principer för lagsfiftningen, 12. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens utrymme förstyrning av förvaltningsmyndigheterna under regeringen, 13. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om informella kontakter mellanregeringen eller dess kansli och myndigheter, 14. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättning av statligatjänster, 16.att som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförtsom skärpta beredningskrav för regeringens ärenden. 1987/88:K207av () vari yrkas att hos regeringen begär förslag omett pedagogiskt råd för granskning av nya lagars begriplighet. 1987/88:K502av m.fl. (m) vari med hänvisning till vad som anförts i motion1987/88 :Sk323 yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts angående behovet av avregleringi enlighet med vad som i mofionen anförts, 2. att hos regeringenbegär förslag till regler för redovisning av konsekvenserna av lagförslag ienlighet med vad som i mofionen anförts. 1987/88:K503av () vari yrkas atf som sin mening ger regeringen fillkänna vad i motionen framförts om en översyn av råds- och nämndverksamhefeninom statsförvaltningen. 1987/88:K505av () vari yrkas 1988/89:KU7 1. aft hos regeringen begär förslag om plikt förmyndigheter att i :. vissa situationer lämna skriftlig information om den enskildes rättigheter i 2. aft hos regeringen begär förslag ominrättande av en central för information om medborgerliga rätfigheter i enlighet med vad som anförts ' i motionen. 1987/88:K507 av m.fl. (fp) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Ju812 hemställs 1. atfriksdagen beslutar om sådan ändring av 20 § förvaltningslagen aft det av lagenframgår aft myndighet i sina beslut skall ange den eller, de . föreskriftersom myndigheterna grundar sina avgöranden på. Ett lagförslag av samma innehållsom i motion 1986/87:K503 är intaget i mofionen, 2. att begär atf regeringen tillsätter enutredning för att göra en . , översyn av förbudet mot retroaktiv skattelagstiftning. 1987/88:K508 av () vari hemställs aftriksdagen uttalar att förbud utan straffsanktion ej bör förekomma. 1987/88:K509 av m.fl. (s) vari yrkas .. . 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts om vikfen av ensamtidig organisatorisk och administrativ utveckling, , _ samt regelförenklingi stat, kommun och landsting, som bygger på en likartad strukturell ochfunktionell inriktning, . 2. att riksdagenbegär att regeringen föreslår lämpliga former för en ökad ... samverkanmellan primärkommun, landsting och stat på informationsteknologins och denadministrativa utvecklingens område. 1987/88:K510 av och (båda m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen fill känna vad imotionen anförts angående behovet av formella anvisningar för utfärdandet avexpeditioner ' m.m. 1987/88:K511 av () vari med hänvisning fillvad som anförts i mofion 1987/88:Sk450 yrkas atf som sin mening gerregeringen till -känna vad i motionen anförts om behovet av bättrekonsekvensanalyser innan beslut fattas samt nödvändigheten aV ett effekfivareförenklingsar-, bete. 1987/88:K513 av m.fl. (fp) vari medhänvisning till vad som anförts imotion 1987/88:N322 yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om stabilitetoch långsiktighet i lagar och regler, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökadrättssäkerhet. 1 * 1988/89. 1.Omfattningen och utformningen av lagar och 1988/89:KU7 I flera mofioner fas upp det stora antalet lagar och andraregler. Synpunkter framförs på det avregleringsarbete som enligt vissa avmotionerna bör genomföras och på de principer som bör gälla ilagsfiftningsarbetef och den inriktning detta bör ha. I motion K202 av m.fl. (m) framhålls attstatens reglering av samhällslivet genom lagarna skall vara begränsad och fastgrundad i medborgarnas rättsmedvetande. Enligt motionärerna motverkar rättsordningensitt eget syfte om den rättsliga regleringen drivs för långt eller om fastaprinciper ersätts av godtycke. När behov av reglering finns måste medborgarnaskrav på rättssäkerhet och integritet fillmätas största betydelse. Lagarna skallvara uttryck för en avvägning mellan skilda intressen. Det allmänna får inteensidigt fillgodoses på enskildas bekostnad. Reglerna skall vidare vara klartformulerade och ramlagstiftning och generalklausuler i största möjligautsträckning undvikas. Grundlagar och internationella åtaganden skall allfidrespekteras (yrkande 1). I mofion K513 av m.fl. (fp) framhållsatt företagen måste kunna räkna med stabilitet och långsikfighet i lagar ochregler! Regelsystemet måste därför präglas av långsikfighet, och näromprövningar blir nödvändiga måste dels generösa övergångsbestämmelserfillämpas, dels retroaktiva effekter av regeländringar undvikas. I denna motionoch även i motion K217 av m.fl. framhålls behovet av ökadrättssäkerhet innebärande bl.a. att företagen och dess ägare måste hållasskadeslösa när myndigheter gör fel, aft äganderättens ställning i grundlagenmåste förstärkas samt aft lagsfiftning och dess tillämpning måste ske på sådantsätt aft godtycke och maktmissbruk förhindras. I motion K507 av m.fl. (fp) framhålls atfdet måste klarläggas vad som skall avses vara tillåtna undantag frånhuvudregeln om förbud mot retroaktiv lag om skaft eller statlig avgift i 2 kap.10 § andra stycket regeringsformen. Motionärerna anser att de dåligaerfarenheterna av extra vinstdelningsskatt, tillfällig förmögenhetsskaft ochpensionsskatten är tre alldeles tydliga bevis för både att en översyn ärnödvändig och att erfarenheterna av dessa skatter är mer än fillräckligt föratt motivera en översyn. Motionärerna hemställer att hos regeringenbegär en utredning för översyn av förbudet mot retroaktiv skattelagstiftning(yrkande 2). () begär i motion K207 aft def skall finnasen granskningsin-stans, ett pedagogiskt råd, som granskar nya lagförslag urpedagogisk synvinkel. Def skulle ställa frågan: "Kommerden här lagen aft kunna förstås av en normalutbildad person i den grupp somkommer atf beröras av lagen?" Om en lag inte uppfyller det kravet bordeden omarbetas. Det kan enligt mofionären innebära aft lagen rent sakligt ändrarinnehåll, inte bara språkligt. I mofionK502 av m.fl. (m) om behovet av avreglering för anges att av regleringar och kraven på.uppgifts- 1988/89:KU7skyldighet måste begränsas. Mofionärerna framhåller def väsentliga i att bl.a.förekomsten av regler inom olika områden systematiskt utreds och att dettamåste följas av konkreta förslag fill avreglering. I syfte att minskaförekomsten av ramlagstiftning bör också regeringen inför redovisaomfattningen och konsekvenserna av nyfillkommande bestämmelser som utfärdasefter delegafion från . I motionen fas också upp frågan om minskatuppgiftslämnande för företagen. Mot bakgrund av att det är kostsamt särskiltför småföretagen att lämna infordrade uppgifter och även med hänsyn tillstatistikens kvalitet är def angeläget aft antalet inkrävda , , uppgifterminskas och aft i ökad utsträckning nyttjar småurvalsundersökningar. Motionärerna hemställer att som sin mening gerregeringen fill känna vad som anförts angående behovet av avreglering (yrkande1). Även i motion K511 av () tas upp behovet avavreglering. Motionären anser att arbetet med förenklingar och avregleringarmåste drivas med högre ambifion och bredare målsättning än vad som ärfallet. I motionen framhålls att generalklausuler och svårtolkade regler rimmarilla med rättssäkerhefskravet. Vidare sägs atf förenklingsarbefet måste vidgastill att omfatta arbetsmarknadsfrågor som direkt påverkar företagen. Mofionärernahemställer såvitt nu är i fråga att som sin mening ger regeringentill känna nödvändigheten av effekfivare förenklingsarbefe. I motion 1987/88:K503 av () om råds- ochnämndverksamheten inom statsförvaltningen framhålls att def är viktigt attadministration förenklas så långt det är möjligt och aft detta också gällerviss rådsverksam-het. Enligt mofionären bör det nu vara tid för en översynbeträffande förekommande råds- och nämndverksamhet inom statsförvaltningen. Enöversyn skulle avse bl.a. frågan om förenkling av rutiner och instruktioner ochäven frågan om samtliga råd och nämnder fyller ett verkligt behov. Mofion K509 av m.fl. (s) far upp frågan omett. ökat samarbete mellan länsförvaltning, landsfing och kommun då def gällerregelförenkling, organisationsutveckling, administrativ utveckling och ävenutvecklingen inom det informationsfeknologiska området. Enligt mofionärernafinns avsevärda möjligheter till utveckling, kvalitetshöjning och ökadproduktivitet aft hämta genom ett närmare samarbete mellan huvudmännen i heladen offentliga sektorn. Av proposifionen framgår atf regelbesfåndet i Svenskförfattningssamling bestod av 1 707 lagar och 1 956förordningar och ätten minskning skett med 217 författningar sedan den 31december 1986. Vidare framgår att antalet författningar minskat med 167 sedan1987. När det gäller ' myndighetsregler - föreskrifter eller allmänna råd - harredovisats drygt 20 000 regelrubriker, vilket innebär ungefär samma antal som1986. Enligt civilministern är dock uppgiften om antalet myhdighetsreglerosäker och behäftad med en del skevheter. Ipropositionen sägs aft befintliga regelverk ses över i förenklingssyffeoch att arbetet syftar till att ta bort överflödiga regler och ge 1988/89:KU7 de regler som behöver behållas en så ändamålsenlig utformnjng sommöjligt. Den språkliga utformningen anses i detta sarnmanhang inte minst vikfigmen förenklingsarbefet omfattar inte bara reglernas språkliga och redaktionellautformning utan också omprövningar av reglers sakliga innehåll. Utskottet behandlade en proposifion omförenkling av myndigheternas regler (prop. 1983/84:119, KU:25). Det programför förenkling av myndigheternas regler som propositionen innehöll har sedanföljts upp och utvidgats så atf arbetet numera omfattar alla typer avoffenfiiga regler; lagar, förordningar, myndighetsföreskrifter och allmännaråd. Förenklingsarbetet omfattar också de statliga kollektivavtalen. Enutgångspunkt för förenklingsarbetet är också de allmänna riktlinjerbeträffande föreskrifter som fastställt i samband medbehandlingen av den s.k. verksledningsproposifionen (prop. 1986/87:99, KU29). Också propositionen om näringspolitik inför 1990-taiet(prop. 1986/ 87:74), som bl.a. innehåller redogörelser och bedömningar i fråganom förenkling av sådana regler som riktar sig till företagen, har betydelse idetta sammanhang. Som ett led i förenklingsarbetet har regeringen år 1984beslutat om vissa ändringar i förfatfningssamlingsförordningen (1976:725) somsyftar fill att få regler som är klarare och lättare atf överblicka. Bl.a.föreskrevs att myndigheterna skulle ha upprättatförteckningar över samtliga sina gällande författningar och allmänna råd. Deäldre föreskrifter och råd som den dagen inte fanns upptagna i en sådanförteckning upphörde i princip aft gälla. En annan metod för aft rensa ut onödiga regler är den s.k.solnedgångstekniken. Metoden innebär att regeringen ger en myndighet en vissbegränsad fid till atf ompröva en verkställighetsregel. Efter periodens slutupphör regeln att gälla om infe myndigheten har meddelat den pånytt. Ett resultat av dessa s.k. solnedgångsförordningar är atf större delen avmyndighetsreglerna på def statliga arbetsgivarOmrådet har upphört atf gälla den1 . Inom polisområdef hai" också på detta sätt uppnåtts ettgott resultat. Solnedgångstekniken har även ahvänds för länssfyrelseområ-def,där närmare 1 500 föreskrifter (titlar) upphävdes med verkan förstefter ett eller . har länsstyrelserna möjlighet aft pröva omföreskrifterna behövs. Beträffande underlaget för förenklingsarbetet kan nämnasatt i samband med myndigheternas anslagsframställningar skall ettexemplar av myndighetens regelförteckning insändas till regeringen. När dessaförteckningar upprättas bör myndigheterna sträva efter atf upphäva sådanaregler som är föråldrade eller inte längre behövs. Till regelförenklingsarbetet hör också det arbete sombedrivs i särskilda former för aft minska den statliga regelgivningen motkommuner. Arbetet med atf se över detta stafiiga, regelsystem bedrivs på olikasätt. En arbetsgrupp, kommunallagsgruppen, har avlämnat ettslutbetänkande (Ds 1988:52) Ny lag om om kommuner och landsfing. Sedanriksdagen uttalat aft det fortsatta beredningsarbetet i frågaom den nyakommunallagen bör ske under medverkan av representanter /89:KU7riksdagspartierna (KU 1987/88:23, rskr. 154) har regeringen beslutat tillkallaen kommitté med uppdrag att utforma förslag till ny kommunallag (Dir. 1988:50).Vidare fortsätter staf-kommunberedningen (C 1983:02) sitt arbete med aft seöver statliga regler som riktar sig fill kommuner öch landsting. Inom ramen förfrikommunförsöket prövas också i prakfiken behovet av statlig reglering inomolika kommunala verksamhetsområden. 1 den nu aktuella budgetpropositionen sägsaft det är väsentligt atf även kommuner och landsting bedriver ett aktivtregelförenklingsarbete. I propositionen om förlängning och utvidgning avfrikommunförsöket (prop. 1988/89:1) har civilministern framhållit attstaf-kommunberedningen inom frikommunför-sökets ram bör ta initiafiv till ettsamarbete med kommuner och landsting om regelförenkling. De erfarenheter somkommit fram i det statliga regelförenklingsarbetet borde då kunna kommakommuner och landsting till nytta. I fråga om sambruk av resurser inom den offentliga sektornpågår ett särskilt försöksprojekt. Statskontoret genomför på regeringensuppdrag en studie där tolv orter medverkar i ett sambruksarbete. Bland desakområden som tagits upp kan nämnas kontorsrationalisering, samordning avADB-resurser och samordnad personalpolitik. Även frågan om samarbete mellanstat, landsfing och kommun på informationsteknologins och den administrativautvecklingens område har tagits upp av regeringen. Statskontoret utreder påregeringens uppdrag förutsättningarna för ökad samverkan i detta avseendemellan staten, kommuner och landsting. Även när det gäller regler som rör näringslivet pågår ettförenklingsarbete. En central uppgift i detta arbete har den s.k. normgruppen,som haft i uppdrag att genom en i tiden koncentrerad insats som sammanhållandelednings- och utredningsorgan inspirera, driva på och förmedla erfarenheter avreglerings- och förenklingsarbetet. Attitydpåverkan och kunskapshöjan-deinsatser har också ingått i uppdraget. Huvudansvaret för att resultat uppnås harliksom tidigare legat på departement och myndigheter. Målet är att få fillstånd ändamålsenliga och sinsemellan koordinerade regler och en smidigtillämpning av dem. Normgruppen kommer att avvecklas, och de aspekterpå regelgivningen som dess uppdrag omfattar skall i stället bevakas inom ramenför departementets linjeorganisation. Här kan nämnas att regeringen i slutet avår 1987 beslutade tillkalla en särskild utredare för att se över föreskrifternapå def statliga statistikområdet och utarbeta förslag till ett förenklat systemför stafistikprodukfionen (Dir. 1987:53). I direktiven sägs bl.a. aftstafisfiken inte skall vara onödigt vidlyftig med hänsyn till syftet och attenskilda inte skall besväras med aft lämna uppgifter i alltför stor utsträckning. I detta sammanhang kan också nämnas aft regeringen i dennyligen avlämnade propositionen om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m.(prop. 1988/89:47) aviserat avregleringar inom livsmedels- och tekoområdet. 1988/89. Den i motionerna K202, K502 och K511 upptagna frågan omramlagstiftning har fidigare behandlats av utskottet . Medramlagstiftning åsyftas en lag med vissa allmänt hållna mål och riktlinjer somfylls ut genom mer detaljerade regler i regeringsförordningar ochmyndighetsföreskrifter eller genom praxisskapande beslut. Utskottet intog ibetänkandet 1986/87:29 samma ståndpunkt som tidigare (KU 1983/84:24), nämligenatf en minskad användning av ramlagstiftning borde vara en vikfig del avsträvan aft förenkla och rationalisera regelsystemet. I en gemensam borgerligreservation framfördes en mer kritisk inställning fill ramlagstiftning. Också den i mofion 1987/88: K503 upptagna frågan omöversyn av råds- och nämndverksamheten har varit föremål förutskottets behandling. En mofion av ungefär samma innehåll behandlades iutskottets betänkande 1983/84:24. Utskottet, som infe var berett förorda någonsärskild utredningsinsats i detta hänseende, framhöll aft viktiga uppgifterålåg ifrågavarande organ och hänvisade till de olika verksamheter som syftadetill atf utveckla den offenfiiga sektorns organisation och höja effektiviteten.De aspekter på den offentliga verksamheten som framhölls i mofionen beaktadesenligt utskottet i def pågående utredningsarbetet. Vidare framhölls atfprövningen av rådens verksamhet och finansiering sker i ohka utskott iriksdagen. Även den i mofionerna K217 och K513 upptagna frågan om enutökning av myndigheternas skadeståndsansvar har vid flera tillfällenbehandlats av . behandlade flera mofioner ifrågan (LU 1986/87:16). avstyrkte motionerna med hänvisningullkonstitufionsufskotfets betänkande om ny förvaltningslag (KU 1985/86:21). I engemensam borgerlig reservation yrkades atf lagutskottet bort hemställa attriksdagen skulle ge regeringen fill känna aft frågan borde bli föremål förutredning. När det sedan gäller den i mofion K509 upptagna frågan omsamordning inom den offenfiiga sektorn kan nämnas atf ufskottet i samband medproposition 1986/87:91 om aktivt folkstyre i kommuner och landsting behandlatbl.a. ett avsnitt i budgetpropositionen 1988 som berör detta (prop.1987/88:100, Bilaga 2, Gemensamma frågor, punkt 13. Förnyelse av den kommunalasjälvstyrelsen och demokratin). Där sägs bl.a. att ett viktigt syfte medfrikommunförsöket är att utveckla former för en bättre samverkan mellankommunala och statliga organ, liksom mellan kommuner och landsting. Utskottetfann inte anledning atf göra något uttalande i anledning av innehållet iavsnittet (KU 1987/88:23). Den i motion K207 upptagna frågan om inrättande av ettpedagogiskt granskningsråd behandlades av ufskottet i betänkandet KU 1987/88:3om normgivning m.m. Enligt utskottets mening var intresset av språkgranskningredan tillgodosett genom den särskilda språkgranskning inom statsrådsberedningensom redan sker beträffande bl.a. regeringskansliefs författnings-förslag ochsom är samordnad med den juridiska granskning som sker inomstatsrådsberedningens rättsavdelning. Utskottet har vid tidigare fillfällen behandlat de övrigafrågor som tagits upp i de i förevarande avsnitt aktuella motionerna, dvs.principer för lagstiftningen (motionernaK217, K202, K507 och K513) och regelförenk- 1988/89:KU7 lingsfrågor (motionernaK502 och K511). Vid föregående behandlades dessa frågor i betänkandetKU 1987/88:3. Utskottet fann infe skäl till något särskilt uttalande ellerannan åtgärd i anledning av de mofioner som innehöll synpunkter påregelförenklingsarbetet m.m. Inte heller de synpunkter som framförts i någramotioner gällände principer för lagsfiftningen m.m. fann utskottet böraföranleda någon åtgärd från utskottets sida. När det gäller retroaktivlagsfiftning framhöll utskottet att det är viktigt atf har sinuppmärksamhet riktad på hithörande frågor och noggrant prövar dem. Tre skildareservationer avgavs (m, fp resp. c). Frågan om retroaktiv skattelagstiftningbehandlades i utskottets betänkande KU 1987/88:9 om fri-och rättigheter m.m.Utskottet avstyrkte motioner i frågan. En gemensam borgerlig reservationavgavs. Somframgår av vad utskottet tidigare anfört bedrivs inom ettomfattande regelförenklingsarbefe som berör ett flertal olika områden och somockså innefattar en språklig översyn. Mot bakgrund av vad som framhållits inågra av motionerna kan här nämnas atf även arbefsmarknads-och statistikfrågorär föremål för regelförenklingsarbete. I propositionen uttalas atfregelförenkling också i fortsättningen bör vara en viktig uppgift för allaregelgivare. Med hänsyn härtill och mot bakgrund av utskottefs ställningstagandevid förra när det gäller dels regelförenklingsar-befet m.m., delsfrågan om ett pedagogiskt granskningsråd anser inte utskottet att det finnsskäl att göra något särskilt uttalande i anledning av de mofioner som farupp dessa frågor. I detta sammanhang kan också erinras , om aft utskottet i defårliga granskningsarbefet tar upp administrafiv praxis inom regeringskansliet,t.ex. i fråga om normgivningsbemyndiganden. Inteheller när det gäller de synpunkter på rättssäkerheten och på principer förlagsfiftningen m.m som framförs i några motioner anser utskottet att det finnsskäl vidta någon särskild åtgärd. Med anledning av de synpunkter som framförs inågra motioner i fråga om ramlagstiftning får utskottet hänvisa till sittfidigare uttalande att en minskad användning av ramlagstiftning bör vara enviktig del i strävandena att förenkla och rafionalisera regelsystemet.Utskottet vill i sammanhanget också erinra om aft både frågan om retroaktivlagstiftning i allmänhet och frågan om retroaktiv skattelagsfiftning behandlatsav utskottet under förra utan att utskottet fann skäl tillstyrkamotionsyrkanden av samma innehåll som motionerna K513 yrkande 1 resp. K507yrkande 2.