bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — BakgniMen till dagens situation är att utbildningsministern 1 viras Inrättadeen särskild samordningsfunktion för det europeiska samarbetet inomutbildning, forskning och kultur. Uppgiften å1aör det Intemationella sekretariatet.Han lämnade då chefstjänsten bestämd period, och genoai särskilt beslut förordnades planeringschefen att uppehålla tjänsten under frånvaro. ' Närtiden för förordnande löpte ut 1 börjav av oktober, beslöt utblldnlngsarinistem, utankontakt med , att förlänga hans ledighet från chefstjänsten . förlängdes Wretbonts fBrontnarKté till den 30 november 1988.Samtidigt utlystes ocksåtJSnsten som chef för det internationella sekretariatetoch i atmonsen angavs ätt tjänsten blir ledig den 1 december1988. Tjähstensöktes av flera kvalificerade tjänstemän inom , och delokala facken enades om en kandidat frin UD. Vid överläggningar stod dockdepartementsledningen fast vid att Wretborn skulle förordnas, trots att facken sattflera andra sökande före. -Det är upprörande att regeringen avser förordna Wretborn mot personalen; vilja. Lika upprörande är det att nuvarande innehavaresframtida upp gifter Inte är preciserade. Det säger såväl de lokala facken i regenncs- kansliet soinhuvudorganisationerna TCO-S och /SR. Vi är tvingade att vlfnda oss till civilministern, eftersom det inte gått att föra konstruktiva samtal med utbildninoi j.inistem i dessa frågor, tyvärr. 1988/89:KU30Bilaga A 14 Underbilaga 3 Datum Vir referens Erreferens Dnr FA 2 242/88 Tillsättning av tjänst som departementsråd inom har sökt klara ut en situation somuppkoflinit inom vad gäller tjänsten som chef för det intemationella sekretariatet. Trots attalla frågor inte klarats ut, harutbildningsministern anmält sin avsikt att föra ärendet till beslut vid regeringssanmanträdet den 30november 1988. Bakgrunden är attutbildningsministern inrättade en särskildsamordningsfunktion för det europeiska samarbetet inomutbildning, forskning och kultur. Uppgiften ålades t.f. departementsrådetErnst och han erhöll partielltjänstebefrielse frän chefsskapet fördet internationella sekretariatet fram till . SamtidigtTdrordnades att bestrida göromålen som chef förIS. Till grund för uppgifter enpromemoria från utbildningsministern. Promemoriankodifierades dock aldrig genom ett formellt beslut. När tiden förförordnandenas slutdatum närmade sig tog såväl som ST kontakt med utbildningsministern för att klara ut villkor m.m. inför frajntiden. Säsmåningom uppkom enighet om attfcifllingo WreLborifj fiirordiiiiniic yl I.itImj.iic Lv.l iiiiiioiler och uiitJLi (Ilii liduri skulle situation ut och skulle tjänsten som chef förIS (långtidsvikariat) utlysas med tänkt tillträdeden . När vi nu närmar oss den 1 decemt>er är situationen förEhnmark alltjämt oklar vad gäller precisering av uppgifter, förhållande tillolika sakenheter m.m. Enligt STs mening måstefortsatt partiell tjänstebefrielse för grundas på att han tilldelats likvärdigauppgifter med de han hade som chef förIS. Det senaste förlängningsbeslutet om tjänstebefrielsehar dessutom fattats utan föregående kontakt med . Klareras inte Enhmarksuppgifter blir effekten att han i praktiken erhållit en annan anställning, vilket enligt JO-uttalande (Dnr 2379-1983) inte är tillätet.Detta har vi också uppmärksamnat utbildningsministern pä. 1988/89:KU30Bilaga A 14 Underbilaga 3 Till det sagda konmer att utbildningsministern anmält sin avsikt att tillsätta tjänsten som chef för med en sökande som avvisats av säväl ST som /. Personalorganisationerna är ense om vilken av de sökande som bör förordnas och har dessutom fleraandra sökanden före den av utbildningsministern förordade kandidaten. Enligt STsmening är det ytterst angeläget att personalen vid IS gesarbetsro och klara förutsättningar ; den"turbulens" som varit rådande mäste övergå i en lugn och trygg situation. Hurframtiden skall gestalta sig påverkas givetsvis av valet av chef. Personalens uppfattning bör väga tungt i detta sammanhang. ST hemställer att civilministern, som huvudman för - det gemensammaförvaltnings- och arbetsgivarorganetinom RK -vidtar de mättoch steg som erfordras för attlösa den uppkomna situationen inomutbildningsdepartementet innan beslut om tillsättning av tjänsten som chef för fattas. Med vänlig hälsning 'ATSTOÄNSKMANNAFÖRBUNDET /i RK TCO-S 1988/89 :KU30 Bilaga A 14 Underbilaga 4 Handläggare: 1/H Ambassadör , , begärde i skrivelse att få kvarståi tjänst som sändebud i till , som skäl angavs bl.a. att tjänstgöringstiden i skulle bli kort för , som tillträdde sin nuvarande befattning 1987, i händelse av avgång med pension redan . Expeditionschefenbesvarade framställning.I svaret hänvisades till tidigare fattatprincipbeslut att myndighetschefer i utrikesförvaltningen skall hemförflyttas vid65 års ålder. Det klargjordes att någonavsikt att medge ett undantag i fall inte fanns. Svaret innebär att tjänstgöring i avslutas med utgången av augusti månadi år. Statsministerntillkännagav attregeringen avsåg utse föutvarande utrikesministern, statsrådet till befattningen som sändebudi . tills vidare med ställning som ambassadör vara tjänsteman i utrikesförvaltningen och stå tillchefens för förfogande. Bodströmskall förbereda sig för kommande utlandsstationering. Han har vidare den 7februari förordnats att vara ordförande i utredningen om tjänstehandel med m.m. Ambassaden iOslo instruerades att begäraagremang för som sändebudi . 1988/89 :KU30 Bilaga A 14 Underbilaga 5 Ink,den' Vr tCJUÅ> Dnr SVSy.c Förteckningar tillkonstitutionsutskottets gransk- nlngsärende om utnämningspolitiken I rubricerade ärendeöverlämnas härmed bifogade förteckningar upprättadeinom statsrådsberedningen ochutrikesdepartementet. 1988/89:KU30Bilaga A 14Underbilaga 5 .\T>R \I)5.BEREDN1NGEN Landshövdinqeutnämninqar - 19B9 16/3) (Förlängda förordnanden har inte tagits med.) AB-län G-län S-län Z-län N- 1 än P-län AC-län 19;.0. fcrt;:. SvenHeurgren 2-1'i.n 1988/89:KU30 Bilaga A 14 Underbilaga 5 1988/89:KU30 Bilaga A 14 Underbilaga 5 1988/89 :KU30 Bilaga A 14Underbilaga 5 R b t t s t h E f e n Utnämningarav generaldirektörer 1976 - 1989 (16/3) Birgittr Ul vhatTiiii&r Skolb\erstyrel sen \Drdbeck Dve-i si.\ 7 el för ekonöndskt för 1988/89:KU30Bilaga A 14 Underbilaga 5 Soci al styrel sen \ Scherrian ennarI Ur el c -Olof1 err,r\ o 1988/89:KU30 Bilaga A 14 Underbilaga 5 Statens pris-och kartellnämnd geologiskaundersökning 5\er;- J' _ n H a Q b e r G Bi 110]sson Statens pris- och kartellnämnd 1988/89:KU30 Bilaga A 14 Underbilaga 5 (7/11 1985-12/12 1985) Sohln.an : elsson Lsrs AgBert 1988/89:KU30 Bilaga A 14Underbilaga 5 Styrelsen för teknisk utveckling 21 1988/89. 1988/89:KU30 Bilaga A 14 Underbilaga 5 R.i t I r.i'he fen 'n:\cln Utnämningar av JK, RA, rikspolischef, och. försvarsareos-chefer1976 - 1989 (16/3) 1973-80; 1980-jan. 1988-1988 (utnämnd ) 1988 (20/10)- (BengtLundvall 1970-78) (DickStenberg 1973-82) 1988/89:KU30 Bilaga A 14Underbilaga 5 PM 1988/89 :KU30 Granskningsärende1988/89:15 angående Bilaga a is KarinAhrland och () har i en skrivelse begärt attutskottet granskar socialminister handläggning av ärendenavseende den rättspsykiatriska verksamheten . I anmälankonstateras att en rättspsykiatrisk undersökning enligt lag skall genomförasinom men att detta inte har kunnat ske. Enligt anmälarnaär regeringen ansvarig för att den rättspsykiatriska verksamheten i flera årinte har kunnat bedrivas lagenligt. Härigenom har många enskilda människorvållats lidande och en rad överträdelser förorsakats av de rättsregler somgäller för brottmål. Frihetsberövanden har inträffat som inte står iöverensstämmelse med svensk lag och sannolikt inte heller medEuropakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna. Anmälarnaanför vidare att socialministern inte har varit okunnig om konsekvenserna avregeringens underlåtenhetssynder. Dessa har påtalats i upprepadeframställningar från justitieombudsmannen och , i ett skarptformulerat yttrande av justitieutskott, i upprepade betänkanden frånriksdagens socialutskott och senast i en skrivelse från kriminalvårdsstyrelsen.Trots dessa varningar har regeringen enligt anmälarna genom en restriktivanslagspolitik gradvis försämrat betingelserna för de rättspsykiatriskastationerna och klinikerna. Anmälarna pekar bl.a. på att i budgetarna för1987/88 och 1988/89 äskades anslag enligt det s.k. huvudalternativet, dvs. enneddragning i reala termer, och att socialministern i 1988 årsbudgetproposition betecknade den rättspsykiatriska undersökningsorganisationensom överdimensionerad i förhållande till sina nuvarande uppgifter. Den7 besvarade socialministern interpellation 1988/89:21 samtfrågorna 1988/89:105 och 149 om den rättspsykiatriska verksamheten (prot. 1988/89:18,12 §). Statsrådsberedningenöverlämnade en promemoria som upprättats inomsocialdepartementet, bilaga A 16. Den9 besvarade socialministern interpellation 1988/89:83 ochfrågorna 1988/89:235 och 293 om den rättspsykiatriska verksamheten (prot.1988/89:49, 18 §). Den26 beslutades vissa förändringar av regeringens sammansättning.Med verkan från entledigades bl.a. . 1988/89: KU30 Bilaga A 16 Kon5lit_i|i j;i:'. ii..c':;; Ink. den ?f-//-? Dnr 3 92, /? Svar i anledning av och anmälan till angående köer inom den rättspsykiatriska verksamheten (KU:sdnr B 65/881 Härmed överlämnas en inom socialdepartementetupprättad promemoria (bilaga) irubricerade ärende. Departementets kontaktman i ärendet är departementssekreteraren . 1988/89: KU30 Underlagsmaterial med anledning av och - anmälan till ang. köer inom den rSttspsykiatriska verksamheten ._ I det följanderedovisas vissa uppgifter med anledning av KU-anm&lan av denrSttspsykiatriska verksamheten. Inledningsvis kommenteras olika punkter i anmälan.Därefter berörs utgångspunkternaför de åtgärder som avses vidtas under hösten1988 samt i ett längre perspektiv och avslutningsvis lämnasvissa statistiska uppgifter om utvecklingen . Anmälantill KU avser regeringens agerande vad gäller insatser föratt i ett kortare perspektiv tillse att de rättspsykiatriskaundersökningarna kan utförasinom den lagstadgade maximitiden och att häktesköerskall undvikas. Regeringen har i olika sammanhang angivit att den delar denkritik som framförs om rådande förhållanden och regeringen har också -inom sitt kompetensområde - vidtagit de åtgärdersom den bedömt möjliga och lämpliga att genomföra. Sammanfattningsvishar följande åtgärder vidtagits: I-Regeringenhar givit i uppdrag att genomföraolika åtgärder för att uppnå en effektiviseringinom befintlig organisation fr.a. 1 syfte att uppnå genomsnittligtkortare undersökningstider, 2-Påregeringens uppdrag har statens förhandlingsnämnd träffatavtal med och Västerbottensläns landsting om en särskildundersökningsverksamhet avseende häktadeundersökningsfall i anslutning till de rättspsykiatriskastationerna inom dessa landsting, totalt har 26 undersökningarutförts i denna verksamhet, 3-Anslagettill de rättspsykiatriska klinikerna och stationerna räknadesför innevarande budgetårupp med ca 3,5 milj. kr. så som den enda mer betydande anslags-förstärkningeninom ansvarsområde införinnevarande budgetår. 1988/89: KU30 Eftersom rådande missförhållanden har en komplicerad bakgrundoch till vilken de åtgärder som vidtas måste relateras finns skäl att något mer utförligt redogöra för de överväganden som ligger till grund för regeringens val av åtgärder. Det grundläggande förhållande som skapar nuvarande problemär att de rättspsykiatriska undersökningarna genomsnittligt tar allt att utföra. Regeringen har därför i första hand eftersträvat att angripa problemen genominsatser för att öka antalet undersökningar som utförs inom befintlig organisation. Som en illustration till att kortare undersökningstider spelar en avgörande roll för möjligheterna att öka antalet undersökningar inom befintlig organisationkan konstateras att den genomsnittliga undersökningstiden för häktade undersökningsfall var vilket skall jämföras med den maximitid om sex veckoreller som anges i lagstiftningen. För som dennagenomsnittliga undersökningstidkan reduceras skulle drygt 75 ytterligare undersökningar kunna utföras med befintliga vårdavdelningsresurser. Som en ytterligare illustration till att regeringen bedömer åtgärder inom detta område som centrala kan konstateras attden genomsnittliga undersökningstidenuppvisar betydande variationer n.ellan de fyra klinikerna som utför undersökningar på häktade. Den klinik som hade de kortaste undersökningstiderna hade en genomsnittligundersökningstid som uppgick till 36 dagarmedan kliniken med de längstatiderna hade en genomsnittlig undersökningstid . För attge en Indikation på de effekter som skulle kunna uppnås om undersökningstiden kortades kan nämnas att den befintligaorganisationen skulle kunna utföra 90 ytterligare undersökningar på häktade utöver de drygt 400 som utfördes under förutsättning att alla kliniker hade sammaundersökningstider som kliniken med dekortaste undersökningstiderna. Härvid bör vidare nämnas att skillnaderna inte kan förklaras av olikheter iresurstilldelning. Den klinik, som har de kortaste undersökningstiderna, är också den som har lyckats bäst med att bedriva sin verksamhet ienlighet med den ekonomiska budget som klinikerna upprättar 1 samverkan medsocialstyrelsen. 1988/89 :KU30 De uttalanden budgetproposition om att organisationen är överdimensionerad som det refererastill i anmälan skall ses mot denna bakgrund. insatser för att åtgärda problemen inom rättspsykiatrin har regeringen gjortden bedömningen att ett mer generelltresurstillskott i form av fler vårdplatser m.m. vid klinikerna inte garanterat ger en utveckling motkortare undersökningstider. Detta mot bakgrund avatt det är mycket problematiskt attrekrytera kompetent undersökningspersonal och som har erfarenhet av att utföra rättspsykiatriska undersökningar. Not denna bakgrund är det också angeläget att den befintligaorganisationen kan koncentrera sina utvecklingsinsatser till att avse frågor om hur undersökningarna kan vidareutvecklas ocheffektiviseras. Vidare bör härvid poängteras att dagens lagstiftninginnebär att undersökningar enbart kan utföras i anslutning till det statligaundersökningsväsendet, d.v.s. i princip inte inomden angränsande psykiatriska hälso- och sjukvården. I sammanhanget bör emellertid påpekasatt regeringen i anslutning till budgetproposition genomförde en uppräkning av anslaget till de rättspsykiatriska klinikerna ochstationerna. Denna uppräkningavsåg dock inte att finansiera någon utökning av organisationen utansyftade istället till att klart definiera denbasnivå utifrån vilken effektivlseringsåtgärderna skall bedrivas. Som alternativ till att tillföra befintlig organisationytterligare resurser för attarbeta av köerna valde regeringen - motbakgrund av vad som ovan anförts - att starta en verksamhet utanför de nuvarande klinikerna. Under våren och sommaren 1987stabiliserades häktesköerna på en nivå om ca 30 personer. Bedömningen var att de insatser somsocialstyrelsen vidtagit började ge effekt och att en tillfälligt utökad undersökningsverksamhet borde kunna medföra att en balanserad situationskulle kunna uppnås. Regeringen uppdrog således till statens förhandlingsnämnd att träffa avtal med och om att bedriva en särskild verksamhet i anslutning tillde rättspsykiatriska stationerna som är lokaliserade till dessalandsting. I denna verksamhet har 26 undersökningar på häktade undersökningsfall utförts. Erfarenheterna är positiva och den genomsnittligaundersökningstiden för dessa undersökningsfall uppgår . 1988/89: KU30 Bilaga A 16 Denna särskilda verksamhet har genomförts . Fram t.o.m. mars skedde också en förbättring av situationen. Därefter har dock häktesköerna återigen ökat. Betraktas utvecklingen i ett något längre perspektiv kan dockkonstateras - som framgår avbilagda statistikuppgifter - att det varit möjligt att öka antalet undersökningar som utförts och att balansen mellan utförda och beställda undersökningar successivt kunnat förbättras. Härvid kan betonas att variationernai antalet beställda undersökningar olika månader emellan utgör ett utomordentligt stort problemvad gäller den rättspsykiatriska organisationens möjligheter att fullgöra verksamheten i enlighet med vadlagstiftningen anger. Antalet nya förordnanden om undersökning varierar från mindre än 30 tillrunt 60 , . Ett jämnare inflöde av i domstol beslutade undersökningar skulle sålunda i sig medföra en reduktion av antalet personersom väntar på undersökning. avser att upptaöverläggningar med rörande dessa frågor. har initierat riktade insatser för att komma tillrätta med de problem som uppstått efter en radunderhandskontakter mellan departementet och styrelsen . Regeringen följer noga utvecklingen och avseratt upprätthålla en beredskap att snabbt vidta nödvändiga åtgärder. Utgångspunkterför en reformering av den rättspsykiatriska verksamheten Problemen vad gäller långa undersökningstider m.m. inom det rättspsykiatriska undersökningsväsendet har en mycket lång historia. Regeringen förberder en betydande reform beträffande den rättspsykiatriska verksamheteninklusive närliggande områden. Detta reformarbete har nära anknytning till de problem sombehandlas i KU-anmälan och 1 det följande redogörs kortfattat för bakgrunden till och inriktning avarbetet. Vidare berörs frågor om insatser som kan komma attvidtas i ett kortare perspektiv. Det moderna systemet med rättspsykiatriska undersökningar infördes . Redan från början uppstod väntetider och tillsattes den utredning somdrog upp riktlinjerna fördagens rättspsykiatriska organisation.Utredningen angav att de dåvarande problemen skulle lösas genom en starkare anknytning av rättspsykiatrin till annanpsykiatrisk verksamhet. 1988/89:KU30 Bilaga A 16 Ar 1961 beslutade om principerna för organisationen. Dessa har genomförts med det väsentliga undantaget attanknytningen till angränsandesjukvård inte kunnat uppnås till följd av att den tidigare statligamentalvården övergick till landstingen . Problemen med de långa undersökningstiderna har också kvarstått. Ar 1971 tillkallades den s.k.Bexeliuskommitten med en av sina huvuduppgifter att föreslå förbättringar för att komma tillrätta med bristerna inom rättspsykiatrin. I kommitténs betänkande rsom avlämnades konstateras att en närmare samordning mellan vård och undersökningar måste genomföras. Betänkandet överlämnades efterhand tillsocialberedningen och och frågor om den rättspsykiatriska verksamhetenbehandlades i anslutning till överväganden om socialstyrelsensomorganisation. förutskickade som föredragande statsråd i prop. 1979/80:6 att förhandlingar skulle inledas med sjukvårdshuvudmännen om att dessa skulle ta över huvudmannaskapet för de rättspsykiatriska undersökningarna. lämnades tilläggsdirektiv till den då sittande socialberedningen, vilkenår 1984 avlämnade sitt betänkande Psykiatrin, tvånget och rättssäkerheten. Inom regeringskansliethar därefter ett omfattandeberedningsarbete bedrivits som omfattar såväl nypsykiatrisk tvångsvårdslagstiftning och nya bestämmelser vad gäller den straffrättsliga behandlingen av psykiskt störda lagöverträdare som frågor om organisation av den rättspsykiatriska verksamheten.Regeringen gav vidare statens förhandlingsnämnd i uppdrag att förhandla om ett överförande av den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten tilllandstingskommunerna. Ett samlat program avses kunna presenteras eller . Vad beträffar den rättspsykiatriska verksamheten innebär de förändringar av lagstiftningen som förbereds att undersökningsförfarandet skall förenklas och att det skall utföras snabbare. Avsikten är att ansvaret för att utföra undersökningarna skall övergå till sjukvårdshuvudmännen och att verksamheten skallsamordnas med angränsande vårdområden inom hälso- och sjukvården. Enligt regeringens bedömning är en reformering av verksamhetenenligt dessa riktlinjer nödvändig för att varaktiga förutsättningar för en fungerande undersökningsverksamhet skall kunnaskapas. 1988/89:KU30 Bilaga A 16 Regeringens insatser för att komma tillrätta med de allvarliga problemen inomrättspsykiatrin genomförs således med två parallella ansatser. A ena sidaneftersträvas en ökad effektivitet inom de ramar somden nuvarande organisationen och lagstiftningen ger. A den andra sidan förbereds en genomgripandereformering av verksamhetsområdet som helhet och där målet är att 1 grunden förändra de strukturer som förorsakat att den rättspsykiatriska verksamhetenkontinuerligt varit ett problemområde . Den situation som f.n. råder har alltså en mycket speciell bakgrund och karaktär. Dét långsiktigt inriktade reformarbetetinnefattar ett komplicerat lagstiftningsarbete och där förändringarna av de olika lagarna måste samordnas. En vital förutsättning för reformens genomförande är vidare att en förhandlingsuppgörelse kan träffas med sjukvårdshuvudmännen. Ytterligare insatser för att bemästra kösituationen måste samordnas och anpassas tilldetta. Regeringens bedömningär därför att den kanske viktigaste åtgärden för att också i det kortare perspektivet angripaköproblematiken blir att ett samlat förslag till framtida utformning avverksamheten kan presenteras. Att så är fallet understryks av att enfortsatt osäkerhet inom den rättspsykiatriska organisationen omden framtida utformningen och inriktningen av verksamheten inte torde gynna enpositiv utveckling av den rättspsykiatriska verksamheten. Sammanfattningsvis vill regeringen framhålla att den bedrivit ett mycketaktivt arbete för att åtgärda den mindre tillfredställande situationen inom det rättspsykiatriska undersökningsväsendet. De åtgärder som varit möjliga och lämpliga att genomföra vad gäller att tillföra resurser eller motsvarande harvidtagits. arbetar nu mycket aktivt inom ramen för sitt chefsmyndighetsansvar aed åtgärder 1 avsikt att öka kapaciteten inom befintligorganisation. Av uppenbara skäl har det däremotinte, i avvaktan på att det samlade reformförslaget kan presenteras, bedömts som lämpligt att på kortare sikt genomföra mer genomgripande organisations-och strukturförändringar inom den rättspsykiatriska undersökningsorganisationen. 1988/89:KU30 Bilaga A 16 Antal rättspsykiatriska undersökningar 1970-1987 1984 123 * 1986 94 * 10 platser inom kriminalvården i häkte och balans vid månadens slut var av >6 veckor Balans * 20 46 31 48 52 36 37 55 122 158 145 127 114 120 103 dec1985 jun dec jun dec jun jun * balansen avser patienter anmälda till rättspsykiatrisk undersökning och där undersökningen inte slutförts Genomsnittliga undersökningstider, häktade Antal undersökningar per halvår 1985-68 Halvår Häktade Ej häktade i$ö5,2--- vnrV?------- PMangående regeringens handläggning beträffande 1988/89:KU30 motorvägsbygget i bilaga a 17 Genombeslut uppdrog regeringen åt att projektera ochupprätta en arbetsplan för utbyggnad av väg E6 till motorväg på återståendedelar mellan och Udevalla, underbilaga 1. 'Vägverkethar i beslut fastställt arbetsplan för väg E6 -på delen - Bratteröd, m.m. I beslut den 3 september 1987har regeringen avslagit överklaganden av beslut. Besluten har tagitsin i den nedan nämnda promemorian (underbilaga 3). (vpk) har i en skrivelse begärt att utskottetgranskar regeringens handläggning beträffande väg E6 och utbyggnaden tillmotorväg vid i , underbilaga 2. Frånstatsrådsberedningen har överlämnats en promemoria som harupprättats inom , underbilaga 3. Regeringsrättenhar beviljat resning i regeringens beslut ,underbilaga 4. ElisabethFranzén m.fl. (mp) har i en skrivelse begärt att utskottetgranskar regeringens beslut , underbilaga 5. Ibeslut har regeringen på nytt avslagit överklagandena ifråga om arbetsplanen, underbilaga 6. ?SmÄ KOMMUMK/VTIONS III 156/85 1988/89:KU30 Bilaga A 17 Underbilaga 1 Uppdrag till att projektera en utbyggnad av väg E6 mellan och m.m. Regeringen föreskriver att för en beräknad kostnad av 50 milj. kr. skall påbörja byggandet av följande vägobjekti Broöver järnvägen vid , Skogar - Nämnda vägobjekt får finansieras med ut-giftsmässiga reservationsmedel på anslaget B3. Byggande av statliga vägar.