bet · GC01JoU12 · 1988-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionen i denna del. Regeringens förslag ommedelsanvisning tillstyrks. Täckandeav förluster på grund av statlig kreditgaranti 1988/89:JoU 12 (B 5) Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 5 (s. 22-23). Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering,m.m. har beslutat om bemyndigande förregeringen att meddela föreskrifterom tull vid import av äpplen och päron(prop. 1988/89:51, SkU;8, rskr. Beslutet innebär att importregleringen,med importstopp av året, avvecklas och ersätts med etttullskydd. Företrädare för fruktodlingen har hos regeringen begärtstödåtgärder i anslutning till denna avveckling av importregleringen. Jordbruksministern föreslår att den svenska fruktodlingenges ett stöd för bl.a. strukturåtgärder i odlingen inom en ram av 12,5 milj.kr. Stödet bör förutom bl.a. strukturåtgärder, t.ex. iform av röjningsbidrag, omfatta särskilda insatser för marknadsföring till ettbelopp av 0,5 milj. kr. Lantbruksstyrelsen bör ges i uppdrag att efter samrådmed företrädare för fruktodlingen lämna förslag till närmare utformning av stödåtgärderna.Kostnaderna för stödet bör genom överskridande få belasta förevarande anslagfr.o.m. Därutöver beräknas att 7 milj. kr. behövs för nästabudgetår för rationalisering och energibesparande åtgärder inomträdgårdsnäringen. Dessutom förordas en oförändrad bidragsram av 0,9 milj. kr.för främjande av trädgårdsnäringen. Av dessa medel bör bidrag även kunna utgåtill svampfrämjandet motsvarande bidragen till övriga främjandeorganisationer.En gemensam ram av 7,9 milj. kr. bör fastställas för ändamålen. Anslagetbör föras upp med 7,9 milj. kr. 1 motionerna Jo204 (c) och Jo259 (c) yrkas att ramen förstöd till strukturåtgärder i fruktodlingen höjs till 25 milj. kr. 1 densistnämnda motionen yrkas dessutom ett särskilt anslag för strukturåtgärder iodlingen på 10 milj. kr. (yrkandena 4 och 5). Enligt yrkande 6 i motion Jo259bör det ordinarie bidraget till trädgårdsnäringens rationalisering räknas uppmed 1 milj. kr. Enligt yrkande 2 i samma motion bör lantbruksstyrelsen få möjlighetatt avsätta medel för kollektiv teknikutveckling eller till gemensamma projektmellan flera trädgårdsföretag. I ytterligare ett antal motioner framhålls behovet av ettstöd (omställningsstöd) till fruktodlingen, dock utan preciserade yrkanden ombidragsram eller medelsanvisning. Dessa är Jo242 (fp) yrkande 1, Jo257 (m)yrkande 18, Jo279 (m) och Jo286 (m). I motion Jo241 (m) anförs att () i likhet med vissa andra organisationer på trädgårdsområdet börkomma i åtnjutande av statligt organisationsstöd. Utskottet delar motionärernas synpunkter så till vida attdet är viktigt att slå vakt om den svenska trädgårdsnäringen och dessinternationella konkurrenskraft. 1 olika sammanhang har utskottet understrukitatt en inhemsk trädgårdsproduktion är en viktig del i livsmedelsförsörjningen.Den har också stor betydelse från regionalpolitisk synpunkt. De beslut somstatsmakterna fattat om avveckling av importregleringen medimportstopp för äpplen och päron under viss del av året har aktualiserat fråganom särskilda stödåtgärder, (prop. 1988/89:51,1988/89:SkU8). I sitt yttrandetill skatteutskottet över proposition 1988/89:51 förutsatte jordbruksutskottetatt frågan om stöd kunde lösas i samförstånd med odlarna (1988/89: JoU2y).Under den nu aktuella anslagspunkten föreslår regeringen en bidragsram om 12,5milj. till stöd för bl.a. strukturåtgärder i odlingen under åren 1989-1991.Enligt vad utskottet erfarit har man från trädgårdsnäringens sida ansett ramenotillräcklig, något som också understryks i de ovan refererade motionerna.Utskottet, som inte har tillräckligt underlag för att avgöra ombeloppet är tillräckligt, anser det för sin del angeläget att förhandlingarnamellan staten och näringen fortsätter så att ytterligare klarhet kan uppnåsbeträffande medelsbehovet. Tills vidare bör den i propositionen angivnabidragsramen kunna godtas. Utskottet förutsätter att regeringen återkommertill med förslag om höjning av bidragsramen om de fortsattaförhandlingarna skulle ge vid handen att ytterligare resurser är nödvändiga föratt bevara fruktodlingens konkurrenskraft. Det anförda innebär att utskottetavstyrker motionerna Jo204, Jo242 yrkande 2, Jo257 yrkande 18, Jo259 yrkandena4 och 5, Jo279 och Jo286, i den mån motionerna inte tillgodoses med utskottetsuttalanden. Utskottet har inte heller ansett sig böra biträdayrkandena 2 och 6 i motion Jo259. I anslutning till yrkande 2 bör framhållasatt gällande bestämmelser om bidrag till ny teknik inte utgör något hinder motatt två eller flera företag gemensamt utnyttjar denna stödform. Under rubricerade anslag utgår organisationsstöd tillSvenska fruktfrämjandet. Svenska grönsaksfrämjandet samt fr.o.m. budgetåret1989/90 även till svampfrämjandet. Utskottet har inte funnit skäl att föreslåorganisationsstöd till och avstyrker därförmotion Jo241. 8.Stöd tillinnehavare av fjällägenheter m.m. (B 7) Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 7(s. 24-25). Främjande av rennäringen. Ersättningar på grund avradioaktivt nedfall (B 8-B 9) Anslaget B 8, Främjande av rennäringen, fördelas påanvändningsområden genom beslut av lantbruksstyrelsen efter årliga överläggningar mellan staten och företrädare för rennäringsutövarna. Användningsområdena avser åtgär der till främjande av rennäringen såsom upplysning och rådgivning, kåta- 9o strofskadeskyddvid svåra renbetesförhållanden, pristillägg på renkött, 1988/89:JoU12konsulentverksamhet vid , inventering ochkartläggning av vinterbetesmarker, utvecklingsprogram för samebyar samt särskildaändamål i övrigt som gagnar renskötande samer. Anslaget används också förunderhåll av riksgränsstängsel med anledning av bl.a. svensk-norskarenbeteskonvention, för underhåll av vissa renskötselanläggningar samt förstatens del av kostnaderna för samebyarnas utvecklings- ochmarkanvändningsplanering. Jordbruksministern anför att ett flertal åtgärder har fåttvidtas även detta budgetår för att minska cesiumhalten i renkött. Dessaåtgärder har haft positiv effekt och tillgången på renkött är därför god.Regeringen beslutade att ställa 2 milj. kr. till förfogandeför marknadsinsatser i syfte att öka konsumtionen av renkött. Medlen disponerasav lantbruksstyrelsen i samråd med statens jordbruksnämnd och . För underhåll av riksgränsstängsel och för underhåll avvissa renskötselanläggningar bör anslaget räknas upp med . Riksdagenhar uttalat att prisstödet till rennäringen bör justeras i enlighet medde principer som fastställts för Norriandsstödet till jordbruket (JoU1985/86:13 s.20). Beräkningsgrunden för prisstödet framgår av JoU1984/85:33 s.52. Anslaget bör därför räknas upp med ytterligare . för attmöjliggöra en uppräkning av prisstödet i enlighet med beslut och förandra åtgärder till främjande av rennäringen som lantbruksstyrelsen ochföreträdare för rennäringsutövarna kan komma överens om. Förslagen innebär enoförändrad anslagskonstruktion. Att, som lantbruksstyrelsen har föreslagit,återgå till den anslagskonstruktion som gällde före /86 skulleenligt jordbruksministern leda till begränsningar för rennäringen i möjligheternaatt påverka fördelningen av statens stöd till de mest angelägna områdena förnäringen. Den förändring som gjordes motiverades av den önskan som fanns attnäringen själv skulle kunna påverka användningen av det samlade statligastödet. Sammanlagt föreslås att anslaget räknas upp med 1 233 000kr. Anslaget B9, Ersättningar på grund av radioaktivt nedfall,avser kostnader med anledning av beslut om ersättning enligt förordningen(1986:621) om ersättning till jordbruks-, trädgårds- och renskötselföretag samttill vissa fiskare med anledning av , förordningen (1986:690)om ersättning för fällda älgar med för höga halter av radioaktivitet samtförordningen (1987:64) om ersättning för merkostnader och förluster medanledning av till dem som för sitt uppehälle är beroende avfiske, jakt, bär- eller svampplockning. Ersättningarna enligt den senare förordningen har hittillsuppgått till sammanlagt drygt 5,5 milj. kr. Till rennäringen har betalats utdrygt 51 milj. kr. under /88. Anslagetbör med hänsyn till belastningen anvisas . Motionerna 1988/89:JoU12 I några mofioner anförs att prisstödet till rennäringensläpar efter i jämförelse med bl.a. prisstödet till Norrlandsjordbruket och medannan inhemsk köttproduktion. Med hänvisning härtill förordas i motionernaJo220 (c) yrkande 2, Jo230 (vpk) yrkande 1 och Jo287 (m) yrkande 3 en ändringav anslagskonstruktionen så att reella förhandlingar kan föras om nivån påprisstödet. En översyn av prisstödets nivå bör göras enligt motion Jo220yrkande 1. I motion Jo267 (vpk) yrkande 36 föreslås en uppräkning avanslaget B8 med , motsvarande en höjning av prisstödet med 75 kr.per ren. I motionerna Jo230 yrkande 2 och Jo287 yrkande 1 yrkas attfortsatt stöd till styckning- och förädlingsföretag ges till företag somdrabbats av . I motion Jo283 (c) yrkas att medel under anslaget B9anvisas även i fortsättningen, dvs. även efter utgången av nästa budgetår. Mera långsiktiga åtgärder till stöd för rennäringen m.m.efter förordas i motionerna Jo230 yrkande 3 och Jo287 yrkande2. Enligt yrkandena 4 och 5 i motion Jo287 bör ett renforskningscentruminrättas i och en arbetsgrupp tillsättas för att se över konsekvenserna ävrovdjurspolitiken i renskötselområdet. I motion Jo266 (fp) yrkas en samlad proposition om same-och rennäringsfrågorna och att sambandet mellan rennäringen ochnaturvårdsfrågorna särskilt beaktas i propositionen. 1 motion 1987/88:Jo211 (c) föreslås en samlad karlläggningav konsekvenser för de renskötande samerna och övrigglesbygdsbefolkning. I motion Jo958 (c) yrkande 3 föreslås en utvärdering avTjernobylolyckans konsekvenser i . I motion Jo824 (vpk) yrkas att ochlantbruksuniversitetets forskning om rovdjuren i renskötselområdet redovisasoch att en arbetsgrupp tillsätts för att ge en fullständig bild avrovdjurspolitiken i området. Utskottet vill inledningsvis erinra om att regeringen iskrivelse 1987/88:96 lämnade en samlad redovisning av effekterna avkärnkraftsolyckan i Ternobyl och vilka åtgärder som vidtagits resp. planeradesmed anledning av olyckan. Skrivelsen behandlades av (NU 1987/88:32). Av skrivelsen framgår bl.a. att lantbruksstyrelsen tillsatt enarbetsgrupp, radiakgruppen, som är verksam med att eliminera effekterna förrennäringen av olyckan. Utskottet kan inte finna annat än att de krav somframställts rörande kartläggning och långsiktiga åtgärder m.m. inom rennäringeni huvudsak är tillgodosedda genom de redovisade åtgärderna. Utskottet avstyrkersåledes motionerna Jo230 yrkande 3, Jo287 yrkande 2 och 1987/88:Jo211. Ianslutning till motion Jo958 yrkande 3 om vissa insatser i , villutskottet framhålla att har genomfört särskilda undersökningari detta län angående läget efter . Om 1988/89:JoU12 hänsyn tasendast till hälsoeffekterna av olyckan - vilka enligt institutets bedömningi stort sett är försumbara - finns det i och för sig anledning att hållaundersökningsverksamheten på en jämförelsevis låg nivå. utskottetsmening är det dock från mera långsiktiga forskningssynpunkter motiveratatt strålskyddsfrågorna efter noga beaktas även Som framgår av bilaga 16 till budgetpropositionen (s. 44) finns detett stort intresse för samverkan mellan inom EG omdessa samverkansfrågor, och resultatet av denna verksamhet bör kunna fåbetydelse även när det gäller sådana frågor som tagits upp i motion Jo958.Utskottet avstyrker motionen i berörd del i den mån den inte kan anses tillgodoseddmed vad utskottet anfört. Enligt vad utskottet erfarit ämnar samerättsutredningenunder lägga fram förslag som berör rennäringen och samernasställning. Med hänvisning härtill avstyrks motion Jo266. genomför enutredning av antalet rovdjursrivna renar och kommer attredovisa resultatet. Detta innebär att motionerna Jo287 yrkande 5 och Jo824inte påkallar någon vidare åtgärd. Som framgår av bilaga 11 till budgetpropositionen (s. 80)har lämnat ett förslag till renforskningsprogram och fått i uppdrag avregeringen att utveckla programmet. I avbidan på resultatet av denna verksamhetbör motion Jo287 yrkande 4 om inrättande av ett renforskningscentrum inteföranleda någon åtgärd från sida. Beträffande de i motionerna Jo220, Jo230, Jo267 och Jo287berörda anslagsfrågorna får utskottet erinra om att regeringens förslagöverensstämmer med de av tidigare beslutade principerna förprisstödet till rennäringen m.m. Senast under föregående avstyrkteutskottet motioner med samma inriktning som de nu aktuella yrkandena (JoU1987/88:17 s.ll). Utskottet har inte funnit anledning att ändra sitt ställningstagandei denna fråga och avstyrker således motionerna Jo220 yrkande 2, Jo230 yrkande 1och Jo287 yrkande 3 om ändrad anslagskonstruktion. I enlighet härmed avstyrker utskottet även motion Jo267yrkande 36 om en uppräkning av anslaget med 6 . och tillstyrkerregeringens förslag till medelsanvisning. Vidare avstyrks motion Jo220 yrkande 1 om en översyn avnivån på prisstödet. Utskottet avstyrker även motionerna Jo230 yrkande 2 ochJo287 yrkande 1 om fortsatt stöd till slakteri- och förädlingsföretag förrenkött. Det bör framhållas att renköttsföretagen erhåller full ersättning förrenar som kasseras som livsmedel på grund av för hög cesiumhalt. Ersättningenmotsvarar slaktkostnaderna samt utebliven vinst. I anslutning till motion Jo283 bör framhållas attutskottet i detta sammanhang endast tar ställning till budgetförslagen för nästkommande budgetår och att det saknas underlag för att nu göra några bestämda uttalanden angående medelsbehovet för längre perioder. Utskottet utgår givetvis från att staten står fast vid de åtaganden som gjorts i denna ° fråga ochatt ersättning vid behov kommer att utgå även framgent enligt de 1988/89:JoU 12 förordningar som anges under anslagsrubriken pågrund av radioaktivt nedfall (jfr även JoU 1987/88:17 s.l2). Med hänsyn härtilltorde motionen inte påkalla någon särskild åtgärd från sida. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket (B 10) beslutade om ett åtgärdsprogram förmiljöförbättrande åtgärder i jordbruket m.m. (prop. 1987/88:128, JoU24, rskr.374). 30 juni 1991 beräknaskostnaderna till ca 230 milj. kr., varav lOmilj. för försöks-ochutvecklingsverksamhet och 20 milj. kr. för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapetenligt en plan som anges i proposition 1987/88:128. För /89 disponeras totalt 90 milj. kr. /90 föreslås 80 milj. kr. I motion Jo207 (fp) anförs att reglerna om statsbidragtill lagringsutrymmen för stallgödsel borde gälla i hela landet och yrkas medhänvisning härtill en översyn av statsbidragen. 1 motionerna Jo226 (c) och Jo239 (c) yrkas att statsbidragtill stallgödsellagring utgår till alla företag med över 10 djurenheter ochatt bidragsdelen bestäms till . I den sistnämnda motionen yrkas dessutomatt bidraget bestäms till högst . och föreslås en höjning av anslagetmed 35 milj. kr., varav 15 milj. kr. avser bidrag till teknikutveckling ochförsöksverksamhet för miljöförbättrande åtgärder (yrkande 7). I motion Jo291 (fp) yrkas att bidragsandelen höjs till och högst . samt att bidrag även skall utgå till anläggningar med enlägre lagringskapacitet än 6 månader, om särskilda skäl föreligger. I motionenhänvisas främst till de speciella problem som föreligger i det bohuslänskajordbruket. Även i motion Jo256 (c) yrkas en höjning av bidragsdelentill med hänvisning till det angelägna i att bibehålla mjölkproduktionen iBohuslän. Enligt motion Jo267 (vpk) yrkande 23 bör anslaget tillförsöks- och utvecklingsverksamhet när det gäller stallgödselhantering och stödtill odling av fånggrödor utökas. Den treåriga ramen på 10 milj. kr. bör höjastill 24 milj. kr., varav 9 milj. kr. avser /90. Enligt motion Jo951 yrkande 2 (c) bör den del av anslagetsom avser naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet höjas med 5 milj. kr. I motion Jo238 (c) yrkas att 10 milj. kr. av anslagetanvisas till alternativodlingens organisationer. I motion Jo550 (c) yrkas att bidragsbestämmelserna skallomfatta även pälsdjursnäringen. 1 motion Jo733 (c) yrkas att anslaget tillnaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet höjs till 10 milj. kr. (yrkande 2). Enligt motion Jo745 är det angeläget att de stödformer somnumera föreligger när det gäller kulturlandskapet och odlingslandskapet samordnas. Nuvarandesituation med en mängd olika bidragsformer och bidragsgivande 1988/89: JoU12 myndigheter är enligt motionen förvirrande och arbetskrävande. Som framgår av propositionen beslutade i juni1988 om ett åtgärdsprogram för miljöförbättrande åtgärder i jordbruket m.m. (seJoU 1987/88:24). Åtgärdsprogrammet innefattade bl.a. ett statsbidrag till lagringsutrymmenför stallgödsel. Enligt de av godkända riktlinjerna skulle sådantbidrag utgå av investeringskostnaden och högst25 . till jordbruksföretag med fler än tio djurenheter i ,, och samt kustområdena från t.o.m.Stockholms skärgård, inbegripet och, . Bidrag skulle utgå endastför den del av utbyggnaden som behövdes för att lagra gödsel motsvarande engödselproduktion . Bidragsreglerna finns numerai förordningen (1989:12) om statsbidrag till miljöförbättrande åtgärder ijordbruket. Utskottet, som erinrar om att bidragsreglerna trätt ikraft så sent som , har ej funnit anledning att ompröva sittställningstagande i betänkandet JoU 1987/88:24. Detta innebär att utskottetavstyrker motionerna Jo226, Jo239 yrkande 7, Jo256 och Jo291 yrkandena 1 och2. Det bör tilläggas att regeringen uppdragit åtlantbruksstyrelsen att lämna förslag till kompletteringav åtgärdsprogrammet. Förslaget skall bl.a. avse vilka ytterligare områden sombör omfattas av restriktioner i spridningstidpunkt för stallgödsel och vilkagenerella föreskrifter som i övrigt bör gälla i fråga om lagringskapacitet förstallgödsel. Lantbruksstyrelsen skall vid uppdragets fullgörande samråda medbl.a. Medhänvisning till detta uppdrag avstyrks motion Jo207. Utskottet avstyrker vidare yrkandena om anslagshöjning imotionerna Jo267 yrkande 23, Jo733 yrkande 2 och Jo951 yrkande 2. Vidare avstyrks motion Jo238 om särskilda medel tillalternativodlingens organisationer. I anslutning till motion Jo745 får utskottet erinra om attbehovet av samordning mellan de olika stödformerna rörande odlingslandskapetm.m. har beaktats i olika sammanhang (se t.ex. JoU 1987/88:24 s. 36). Även ibilaga 16 till årets budgetproposition (s. 36) framhålls behovet av samordningmellan åtgärder med de natur- och landskapsvårdande insatsersom finansieras med medel under åttonde och nionde huvudtitlarna. Utskottetavstyrker motionen i den mån den inte kan anses tillgodosedd med det anförda. Frågan om lagringsstöd till pälsdjursnäringen, som berörsi motion Jo550, förtjänar enligt utskottets mening att övervägas närmare. Denomständigheten att de generella föreskrifterna om lagring och spridning avstallgödsel endast omfattar jordbruksföretagen kan visserligen tala mot attbidragsbestämmelserna görs tillämpliga även på pälsdjursuppfödningen. Avmiljöskäl kan det å andra sidan vara motiverat att stimulera till en bättrehantering av gödsel från pälsdjursanläggningar. Utskottet har för avsikt attsenare inhämta uppgifter om användningen av anslaget B 10 och fårdärvid tillfälle att ta iipp defrågor som aktualiserats genom motionen. Det uppdrag 1988/89:JoU12 somlantbruksstyrelsen erhållit i fråga om komplettering av åtgärdsprogrammet ochsom nämnts ovan har givetvis också betydelse i sammanhanget. ärutskottet därför inte berett att föreslå något initiativ från sidamed anledning av motion Jo550. 11.Lantbruksekonomiskasamarbetsnämnden (C 2) Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt C 2 (s. 30-31). Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område (C 3) Regeringenhår beslutat om vissa omprioriteringar budgetproposition. Bl.a.skäll vård och omsorgsfrågor samt miljöfrågor prioriteras. Som ett led i ensådan prioritering föreslås att subventioneringen av mjölkpriset reduceras medytterligare 250 milj. kr. Det innebär en höjning avpartipriset på mjölk med /liter. Förlåginkomstsatsning m.m. inom jordbruket beräknas oförändrat 435 milj. kr. Ifråga om statens delansvar för spannmålsöverskottet anför jordbruksministernatt han såvitt avser skörd skall återkomma till regeringen inom kort.Medlen bör delvis användas för ett omläggningsstöd till alternativodling. Motbakgrund av rådande osäkerhet om de faktorer som påverkar överskottsarealenskostnader m.m. bör samhällets delansvar skörd fastställas närpriser, produktion och övriga omständigheter är kända. För /90föreslås anslagsposten Samhällets delansvar för överskottsarealen upptaget somen förslagsvis post av . Sammanlagt beräknasanslaget till 1 . 1motioner från fyra partier yrkas en höjning av anslaget till mjölksubventionermed 250 tnilj.kr. Dessa är Jo234 (c), Jo254 (fp), Jo267 (vpk) yrkande 31 ochJo273 (nip) yrkande 2. Imotion Jo265 (vpk) yrkas att , som ett första steg på vägen mot ettavskaffande av momsen på livsmedel, anvisar . Imotion Jo257 (m) yrkande 16 hemställs att anslaget under delpostenlåginkomstsatsning m.m. minskas med 45 milj. kr. 1motion Jo254 (fp) yrkas att ett belopp om 250 milj. kr. som utgör statensdelansvar spannmålsskörd utbetalas till Svenskspannmålshandel (yrkande 2). Enligt yrkande 3 i motionen bör statens bidragtill exportkostnaderna skörd preciseras i kommande proposition omjordbruksprisregleringen eller i annat sammanhang. Utskottet har tidigare förordat en successiv avveckling avlivsmedelssubventionerna under en lämplig övergångstid (JoU 1986/87:16 s. 13).Det förslag som framläggs om en minskning av subventioneringen avmjölkpriset med 250 milj. kr. överensstämmer med utskottets ställningstagande idenna fråga. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i motsvarande del ochavstyrker motionerna Jo234, Jo254 yrkande 4, Jo 267 yrkande 31 och Jo273yrkande 2. Med hänvisning till tidigare ställningstaganden i dennafråga avstyrker utskottet även vpk-motionen Jo265, vari yrkas att "anvisar . till matprissubventioner som första delen i enavveckling av momsen/momseffekten på livsmedel". 1 enlighet med tidigare ställningstaganden i denna frågaavstyrker utskottet motion Jo257 yrkande 16 om en minskning av anslaget tilllåginkomstsatsning m.m. med 45 milj. kr. När det gäller den beloppsmässiga omfattningen av statensdelansvar för överskottsarealen för /90 förutsätter utskottetatt regeringen i kommande proposition om jordbruksprisregleringen närmareredovisar kostnaderna skörd. Det anförda bör kunna tillgodosemotion Jo254 yrkande 3, och motionen påkallar inte någon vidare åtgärd frånriksdagens sida. 1 anslutning till motion Jo254 yrkande 2 har utskottet viden hearing med representanter för erhållit informationom regeringens beslut angående dispositionen av anslagsposten Samhälletsdelansvar för överskottsarealen avseende skörd (/89).Utskottet har därvid haft tillgång till ett skriftligt material i form av delsett regeringsbeslut daterat , dels en PM angående dispositionenav medel för samhällets delansvar för överskottsarealen . 1 de angivna handlingarna erinras bl.a. om att riksdagentidigare har uttalat att det är angeläget att de medel som staten underövergångsperiod ställer till förfogande för att underlättaproduktionsanpassningen utnyttjas för att stödja en inriktning av produktionensom minskar kostnadsbelastningen på samhället och pålantbrukets ekonomi. I beslut om reglering av priserna påjordbruksprodukter, m.m. uttalade att det är viktigt attmedlen utnyttjas på ett sätt som även i vidare mening bidrar till uppfyllandetav de fastställda målen för livsmedelspolitiken. Vid valet av åtgärderför att minska belastningen är det viktigt att beakta de regionala,fördelningsmässiga och miljöpåverkande effekterna av de olika former somprövats eller kan komma i fråga för att främja en ändamålsenligproduktionsstruktur (prop. 1987/88:165, JoU 25 s.33). Av regeringsbeslutet framgår attregeringen fastställt anslagsposten Samhällets delansvar för överskottsarealen till . bemyndigas att till lantbruksstyrelsen efter rekvisi tion överföra ett belopp av totalt högst 145 milj. kr.