bet · GC01KrU12 · 1988-12-31 00:00:00 — Det behövsenligt min mening fler aktiviteter skaJDade av kvinnor för flickor. Det ärviktigt att uppmärksamma och uppmuntra de positiva insatser som görs inom t.ex.idrottsrörelsen i form av satsningar på tjejidrott och jämställd idrott. Menmer kan göras, när det gäller att bryta könsvallen och få också pojkar attintressera sig för t.ex. ridning. Enligt utskottets mening är det en angelägen fråga sommotionärerna tagit upp. Av skrivelsen framgår att åtgärder för att främjajämställdhet bland ungdomar övervägs. Med hänsyn härtill anser utskottet attmotionen i här aktuell del (yrkande 1) inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. I motion Kr4l6 (c) föreslås att som sin meningskall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om utbudet av kultur- ochfritidsaktiviteter. 1 motiveringen till förslaget som lämnas i motion A809pekar motionärerna på existerande ojämlikheter mellan pojkars och flickorsidrottsutövning - som exempel nämns ridning. De framhåller också attmöjligheterna att bedriva skilda kulturella aktiviteter ofta är sämre änidrottsutövning. Flickors intresse för sång, musik och konst får, enligtmotionen, inte alltid berättigat utrymme i de fritidsaktiviteter som erbjuds. Motionärernas synpunkter på angelägenheten av attåstadkomma lika villkor för pojkars och flickors idrottsaktiviteteröverensstämmer i stort med vad som framförts i motion Kr407. Vad avser ungdomars möjligheter att delta i olikaaktiviteter på kulturområdet framhålls i skrivelsen om ungdomsfrågor att barn-och ungdomsorganisationernas kulturverksamhet ofta är svagt etablerad. Det ärdärför betydelsefullt att dessa organisationer utvecklar sin verksamhet påkulturområdet. Kommunerna har också en naturlig och viktig uppgift påkulturområdet. Kommunerna har också tagit på sig ansvaret för att det finns enlevande lokal kulturverksamhet. Många hinder för utvecklande av ungdomskulturavlägsnas bäst på lokal nivå. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att det ärregeringens avsikt att för den kommande treårsperioden 300 milj. kr. skallsatsas på att förstärka Utskottet instämmer i föredragande statsrådets 1988/89:KrU12bedömning att det är viktigt att institutioner och organisationer som ärverksamma på kulturområdet utnyttjar den möjlighet framtida förstärkningarinnebär att bygga ut verksamheten på ett sådant sätt att barn- ochungdomsverksamheten får en mer central plats. Utskottet konstaterar att de frågor som motionärerna tarupp uppmärksammas inom och anser därför att det inte behövsnågon åtgärd med anledning av motionen. Förslaget i motion Kr412 (c) syftar till attungdomsorganisationen () skall få bidrag som centralungdomsorganisation. NFG som bildades är en organisation av ungdomar somaktivt motarbetar våld och drogbruk. Enligt motionärerna är NFG enexpansiv med mer än 1 700 medlemmar i och med ca25 lokalavdelningar över hela landet. NFG:s antivåldsverksam-het sker i storutsträckning genom jourverksamhet och nätter. Motionärerna påpekaratt NFG:s verksamhet och organisation gör det svårt för organisationen att fåbidrag som central . Motionärerna hänvisar till skrivelsenom ungdomsfrågor där det särskilt framhålls som värdefullt att ungdomarnasjälva bildar föreningar för att engagera sig mot våldet. Den verksamhet som NFG bedriver överensstämmer sommotionärerna påpekar väl med de i skrivelsen angivna riktlinjerna för arbetetmed att motverka våld. Det är enligt utskottets mening viktigt attorganisationer som NFG, som med stora insatser från medlemmarnas sida aktivtsöker motverka våld främst bland ungdomar i storstäderna, får stöd frånsamhället. Enligt vad utskottet inhämtat har NFG fått särskilt bidrag på totalt200 . från samt visst stöd från barn- ochungdomsdelegationen för jourverksamheten i . Utskottet har vidareinhämtat att NFG inte har ansökt hos ungdomsrådet om bidrag som centralungdomsorganisation. Utskottet, som utgår från att NFG:s behov av resurser äveni fortsättningen uppmärksammas av stat och kommun, anser att det inte finnsskäl att föreslå att göra en framställning till regeringen medanledning av motion Kr412. I motion Kr409 (s) föreslås att som sin meningskall ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett särskiltstatligt stöd för utvecklingsarbete och föreningsarbete som vänder sig tillungdomen och sommarledigheter samt till föreningsaktiviteter inybyggda områden med många unga. Motionärerna anför att ett sätt att minskavåld, skadegörelse och annan kriminalitet är att se till att det finns andra,positiva och attraktiva alternativ. Det är viktigt menar de att sådanaaktiviteter hålls öppna och tillgängliga på tider när de unga är lediga.Samhället bör stödja föreningslivets insatser genom att ge speciellastimulanser för utvecklingsarbete som tar sikte på verksamhetsformer,demokrati och delaktighet. Beträffande ledarproblemet anförs i skrivelsen omungdomsfrågor följande (s. 15). För mångaföreningar är svårigheterna att rekrytera och utbilda ideella 1988/89:KrU12ledare ett stort problem. Detta är allvarligt, i synnerhet som det svenskaföreningslivets styrka traditionellt vilar på många ideellt arbetande föreningsledare.På sikt riskerar problemen att hota den svenska föreningsmodellen. Det är därför angeläget att samhället vidtar åtgärder föratt underlätta föreningslivets möjligheter till ledarförsörjning i framtiden.Det behöver klargöras vilka hinder som finns och , hur dessahinder kan övervinnas, samt vilka ytterligare åtgärder som är möjliga att vidtaför att uppmuntra fler personer till ideellt engagemang som ledare i bl.a.ungdoms-och idrottsföreningar. Även de professionellt arbetande fritidsledarnas situationbehöver enligt .skrivelsen förbättras. En översyn av fritidsledarutbildningenaviseras. Utskottet konstaterar att de frågor som motionärerna tagitupp övervägs inom . Med hänsyn härtill anser utskottet attmotionen inte bör påkalla någon åtgärd. När det gäller motionärernas önskemål om ett särskiltstatligt stöd till föreningsaktiviteter i nybyggda områden med många ungdomarvill utskottet erinra om de möjligheter som finns för ungdomsorganisationer attfå bidrag från ungdomsrådet och från barn- och . Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motionen i här aktuell del. Stöd till internationellt ungdomsarbete (H 4) ochLotterinämnden (H 6) Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1. beträffande ett ungdomspolitiskt program att avslår motion 1988/89:Kr5, 2. beträffande enspeciell ungdomspolitik m.m. att avslår motion 1988/89:Kr6, 3. beträffande enbarn- och ungdomskommission att avslår motion 1988/89:Kr4, 4. beträffandeskrivelse 1988/89:70 om ungdomsfrågor attriksdagen beslutar att vad i skrivelsen anförs inte skall föranleda någotriksdagens uttalande utöver vad som innefattas i hemställan under momenten 1-3, 5. beträffandemedelsanvisningen till attriksdagen med bifall dll proposition 1988/89:100 samt med avslag på motionerna1988/89:Kr408 yrkande 1 och 1988/89:Kr410 yrkande 1 till /90 anvisar ett förslagsanslag på , 6. beträffandeavveckling av att avslår motion1988/89:Kr410 yrkande 2, 7. beträffandesänkning av övre åldersgränsen m.m. att avslår motion 1988/89:Kr408yrkande 2, 8. beträffande medelsanvisningen till Bidrag tillcentrala ungdomsor- 1988/89:KrU12 ganisationer m.m. attriksdagen med bifall till proposition 1988/89:100 och med avslag på motion 1988/89:Kr408yrkande 3 till Bidrag till centrala ungdomsorganisationer m.m. för budgetåret1989/90 anvisar ett reservationsanslag på , 9. beträffandeRidfrämjandets ställning attriksdagen avslår motion 1988/89:Kr413 yrkande 1, 10. beträffande översyn av reglerna för bidragtill lokal ungdoms verksamhet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Kr411 och 1988/89:Kr501 yrkande 2, 11. beträffande medelsanvisningen till Bidrag tilllokal ungdoms verksamhet attriksdagen med bifall till proposition 1988/89:100 och med avslag på motionerna1988/89 :Kr403, 1988/89:Kr501 yrkande 1 och 1988/ 89:Kr506 yrkandena 3 och 4till Bidrag till lokal ungdomsverksamhet för /90 anvisar ettförslagsanslag på , 12. beträffandeflickors fritidsverksamhet attriksdagen avslår motion 1988/89:Kr407 yrkande 1, 13. beträffande utbudet av kultur-och'fritidsaktiviteter att avslår motion 1988/89:Kr416, 14. beträffande stöd till vissaungdomsorganisationer att avslår motion 1988/89:Kr412, 15. beträffande stöd till visstutvecklingsarbete på ungdomso/nrådet att avslår motion 1988/89:Kr409, 16. beträffande stöd tillinternationellt ungdomssamarbete attriksdagen till Stöd till internationellt ungdomssamarbete för budgetåret1989/90 anvisar ett reservationsanslag på , 17. beträffandemedelsanvisning till attriksdagen till för /90 anvisar ett förslagsanslagpå . Närvarande: (), (), MajaBäckström (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), AlexanderChrisopoulos (vpk), (), () och UllaSamuelsson (s). Reservationer i988/89:KrUi2 Ett ungdomspolitiskt program (mom. 1) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "motion Kr5" bort haföljande lydelse: Motionärernas kritik av skrivelsen är enligt utskottetsmening befogad. Ungdomsfrågorna i vid mening är enligt utskottets mening av såcentral betydelse att de bör utvecklas och konkretiseras i ett program somskall föreläggas . En given utgångspunkt för arbetet med att utforma dettaprogram bör vara en strävan att utveckla attityderna för demokrati, solidaritetoch jämställdhet samt att främja ungdomars självständighet och integritet. Motionärerna har lagt fram synpunkter och förslag tillåtgärder på ett flertal samhällsområden. Dessa bör ligga till grund förprogramarbetet. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motion Kr5. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 1. beträffandeett ungdomspolitiskt program attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Kr5 som sin mening gér regeringen tillkänna vad utskottet anfört, En speciell ungdomspolitik m.m. (mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Vad utskottet" och slutar med "motion Kr6" bort haföljande lydelse: Det är som motionärerna påpekar viktigt att ungdomarsverklighet, åsikter och personer ges ett stort utrymme inte bara i den politiksom förs, utan i hela vårt samhälle. Självfallet påverkas vi alla - unga som gamla - av detsamhälle vi lever i. Ungdomar är ingen enhetlig grupp där alla har samma behovoch önskemål. Någon speciell ungdomspolitik som skiljer ut ungdomarna frånandra grupper i samhället behövs därför inte. Utskottet anser dock liksom motionärerna att det behövsåtgärder från samhällets sida för att ge ungdomarna möjligheter att påverka sinlivssituation på kulturens område såväl som på andra områden. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motion Kr6. dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 2. beträffandeen speciell ungdomspolitik m.m. attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Kr6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, En barn- och ungdomskommission (mom. 3,motiveringen) , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med"Utskottet vill" och slutar med 14 "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: ' 1988/89:KrU12 Utskottet vill också erinra om att det uppdrag som den avmotionärerna föreslagna kommissionen skulle ha redan ingår i olikaorganisationers och myndigheters uppgifter. Utskottet vill härvid bl.a. hänvisatill den verksamhet med att stödja forskning på ungdomsområdet som barn- ochungdomsdelegationen bedriver. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att motion Kr4inte påkallar någon åtgärd. Medelsanvisningen till (mom. 5) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet har" och på s. 7 slutar med "avstyrksalltså" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att statensungdomsråd bör avvecklas. Rådets uppgifter bör övertas avungdomsorganisationerna själva eller deras samarbetsorgan. I sådanaorganisationer bör staten inte ha något inflytande. Under en övergångstid innanden nya ordningen etableras kan rådets uppgifter överföras tillskolöverstyrelsen. Med hänsyn till att avvecklingen av rådet bör vara slutfördunder /90 bör anslaget beräknas för halva budgetåret. Utskottets ställningstagande innebär att förslagen imotion Kr410 om att rådets anslag skall minskas med 2 milj. kr. samt att rådetpå sikt bör läggas ner i allt väsentligt blir tillgodosedda. dels att moment 5 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 5. beträffande medelsanvisningen tillstatens ungdomsråd att med anledning av proposition 1988/89:100 ochmotion 1988/89:Kr410 yrkande 1 samt med bifall till motion 1988/89:Kr408yrkande 1 till för /90 anvisar ettförslagsanslag på , Medelsanvisningen till samtavveckling av (mom. 5 och 6) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Med anledning" och slutar med "avstyrks alltså" bortha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas kritiska syn påungdomsrådets verksamhet. Den utredningsverksamhet som ungdomsrådet bedriver ärinte av sådan angelägenhetsgrad att den motiverar fortsatt statligt stöd.Utredningsverksamheten bör därför avvecklas helt. Några nya utredningsprojektav typ att utarbeta en årlig rapport om ungdomars situation bör inte påbörjas. Utskottet tillstyrker alltså förslaget i motion Kr410 omen minskning av anslaget till ungdomsrådet med 2 milj. kr. bör ungdomsrådet avvecklas. Uppgiften att fördelastatliga bidrag till organisationer kan överföras till annan myndighet, t.ex.skolöverstyrelsen. Vad utskottet anfört med anledning av motion Kr410 yrkande2 bör ges 1988/89:KrU12 regeringen till känna. dels att momenten 5 och 6 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 5. beträffandemedelsanvisningen till attriksdagen med anledning av proposition 1988/89:100 och motion 1988/89:Kr408yrkande 1 och med bifall till motion 1988/89:Kr410 yrkande 1 till statensungdomsråd för /90 anvisar ett förslagsanslag av , 6. beträffandeavveckling av attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Kr410 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Sänkning av Övre åldersgränsen m.m. samt medelsanvisningen till Bidrag till centrala ungdomsorganisationer m.m. (mom. 7 och 8) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "yrkande 3 avstyrks"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att en lämpligare åldersgräns förberäkning av stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet är 21 år.Den besparing som härigenom skulle bli möjlig kan beräknas uppgå till 12 milj.kr. Utskottet förordar dock att anslaget minskas med 10 milj. kr. i förhållandetill regeringens förslag, då 2 milj. kr. bör beräknas för en förstärkning avledarutbildningen. dels att momenten 7 och 8 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 7. beträffandesänkning av övre åldersgränsen m.m. attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Kr408 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 8. beträffande medelsanvisningen till Bidrag tillcentrala ungdomsor ganisationer m.m. attriksdagen med anledning av proposition 1988/89:100 och med bifall till motion1988/89:Kr408 yrkande 3 till Bidrag till centrala ungdomsorganisationer m.m.för /90 anvisar ett reservationsanslag på , Översyn av reglerna för bidrag till lokalungdomsverksamhet (mom. 10) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Inom " och slutar med "vidberedningen" bort ha följande lydelse: För ungdomsorganisationerna har det statliga bidraget tilllokal verksam het stor betydelse. Den nuvarande bidragskonstruktionen kan dock - som påpekas i motion Kr501 - innebära att vissa organisationer missgynnas. Det gäller t.ex. de som inte huvudsakligen arbetar med små fasta grupper och Utskottet vill vidare poängtera att idrotten, framför alltför de yngsta, inte 1988/89:KrU12 får bli för allvarlig och resultatfixerad.Kräver man specialisering och 100-procentig satsning av 10-12-åringar blirföljden att många utesluts från den idrottsliga gemenskapen. Tvärtom måste manuppmuntra barnen att pröva olika grenar utan krav på att bli bäst.Bidragsreglerna får därför inte utgöra ett hinder för barnen att tillhöra fleraföreningar och prova olika idrottsgrenar. Utskottet delar alltså motionärernas uppfattning att enöversyn av bidragsreglerna för det lokala stödet bör komma till stånd i samrådmed berörda organisationer. I denna översyn bör de synpunkter och förslag somförs fram i motion Kr501 penetreras. och ungdomsrådetsförslag liksom de synpunkter som förs fram i motion Kr411 bör även utgöraunderlag för denna översyn. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetmotion KrSOl yrkande 2. dels att moment 10 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 10. beträffande översyn av reglerna för bidragtill lokal ungdoms verksamhet attriksdagen med bifall dll motion 1988/89:Kr501 yrkande 2 och med anledning avmotion 1988/89: Kr411 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Medelsanvisningen till Bidrag till lokalungdomsverksamhet (mom. 11) (), (), MargaretaFogelberg (fp), () och (vpk) anser dels att dén del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Med hänsyn" och slutar med "avstyrks således" bort haföljande lydelse: Bidraget utgår med . Utskottetanser liksom motionärerna att det lokala aktivitetsstödet utgör en så viktigstimulans för barn- och ungdomsverksamheten inom idrotten, liksom för övrigaberörda organisationer, att det nu bör återges det reala värde det hade 1981.Bidraget bör därför höjas till . Anslaget bör som enföljd härav räknas upp med 41,5 milj. kr. Eftersom av den totala summan går tillföreningar med annan typ av ungdomsverksamhet än idrott, innebär ökningenbetydande förbättringar också för dessa organisationer. dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 11. beträffande medelsanvisningen till Bidrag tilllokal ungdoms verksamhet attriksdagen med anledning av proposition 1988/89:100 och motionerna1988/89:Kr501 yrkande 1 och 1988/89:Kr506 yrkandena 3 och 4 samt med bifalltill motion 1988/89:Kr403 till Bidrag till lokal ungdomsverksamhet /90 anvisar ett förslagsanslag på , 9.Flickors fritidsverksamhet (mom. 12) 1988/89:KrU12 AlexanderChrisopoulos (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "" och slutar med "åtgärd" bort ha följandelydelse: Detär otvivelaktigt så som motionärerna säger att det stöd som samhället lämnartill fritidsverksamhet främst gynnar sådana aktiviteter där pojkarna är imajoritet, t.ex. ishockey och fotboll. Stat och kommuner ger inte samma stödtill ridsporten där flickorna dominerar. Ridskolorna kan, som motionärernapåpekar, sägas fungera som fritidsgårdar för hästintrésserade barn ochungdomar. Utskottetanser att samhällets stöd bör inriktas på att flickor och pojkar fårmöjligheter att utöva olika fritidsverksamheter på lika villkor. dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 12. beträffande flickors fritidsverksamhet att medbifall till motion 1988/89:Kr407 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.