bet · GC01BoU5 · 1988-12-31 00:00:00 — Anslag till allmänna samlingslokaler (prop. 1988/ 89:100bilaga 13) 1988/89 BoU5 Bostadsutskottettillstyrker förslaget i budgetpropositionen om ändringar i det statliga stödettill de allmänna samlingslokalerna. Med anledning av en motion (s, c) görutskottet ett tillkännagivande om behovet av information och utbildning isamband med ändringen av statsbidragsreglerna. Övriga motionsyrkanden avstyrksav utskottet. Till betänkandet har fogats nio reservationer. Regeringenföreslår i proposition 1988/89:100 bilaga 13 () under B 10och B 11 (s. 57-64) 1. att godkänner vad i regeringsprotokollet förordats i frågaom ändringar av det statliga stödet till allmänna samlingslokaler, 2. att medger att beslut om bidrag för allmänna samlingslokalerunder /90 meddelas inom en ram om , 3. att medger att beslut om bidrag för handikappanpassning avfolkparksteatrar under /90 meddelas inom en ram om , 4. att för /90 a) till Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. för /90anvisar ett förslagsanslag på , b) till Lån till allmänna samlingslokaler för /90 anvisarett förslagsanslag på . Ibetänkandet behandlas de under allmänna motionstiden väckta motionerna: 1988/89:Bo222av och (båda c) vari yrkas att hos regeringenbegär åtgärder för handikappanpassning av vissa allmänna lokaler i linje med vadsom anförs i motionen. Riksdagen1988/89.19sami Nr 5 1988/89:Bo223 av EriingBager m.fl. (fp) vari yrkas 1988/89:BoU5 20. attriksdagen beslutar att kommunala bidrag inte ska vara förutsättning för erhållande av statsbidrag till nybyggnad av allmänna samlingslokaler, 21. attriksdagen medger att beslut om bidrag för allmänna samlingslokaler under /90 meddelas inom en ram om . 1988/89:Bo237av och (båda c) vari yrkas ; 1. att beslutar medge att beslut om bidrag församnyttjandepro-jekt under /90 får meddelas inom en ram om 30milj. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformande av regler för stödets användning, 3. attriksdagen beslutar att till bidrag till samnyttjandeprojekt för /90 anvisa ett förslagsanslag på 15 milj. kr. 1988/89:Bo247av m.fl. (c) vari yrkas 25. att medger att beslut om bidrag för samutnyttjandeprojektunder /90 får meddelas inom en ram på . i enlighetmed vad som anförs i motionen, 26. att beslutar att till Bidrag för samutnyttjandeprojekt /90 anvisa ett förslagsanslag om . i enlighet medvad som anförs i motionen. 1988/89:Bo250av m.fl. (s, c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om information till ochutbildning av de lokala samlingslokalföreningarna kring ett nytt statligt stödtill allmänna samlingslokaler. 1988/89:Bo271av m.fl. (m) vari yrkas 14. attriksdagen beslutar ätt bidragsgivningeri till allmänna samlingsloka ler, med undantag för bidragsgivningen för handikappanpässning av folk parksteatrar, skall upphöra fr.o.m. , 15. attriksdagen beslutar att till anslaget B 10 Bidrag till allmänna samlingslokaler anslå . för /90. Stödet till de allmänna samlingslokalerna Statensstöd till de allmänna samlingslokalerna utgår i form av anordningsbidrag,inventariebidrag, upprustningsbidrag samt energispar-bidrag. I särskilda fallkan dessutom bidrag lämnas till betalning av skulder, s.k. särskild eftergift. Medallmän samlingslokal avses en lokal som behövs för det offentliga livet och dekulturella strävandena inom orten. Lokalen skall i första hand tillgodoseföreningslivets behov av utrymme för bl.a. möten, studieverksamhet ellerkulturell verksamhet. För att stöd skall kunna utgå krävs dessutom att - samlingslokalen hålls tillgänglig för varjeorganisation m.m. som är verksam på orten - upplåtelse sker på ett opartiskt sätt, i skäligomfattning och på skähga 1988/89:BoU5 villkor - det finns ett varaktigt behov av lokalen - lokalen fyller skäliga krav på god standard - lokalen får en allsidig användning Utöverstödet till de allmänna samlingslokalerna lämnas bidrag för handikappanpassningav folkparksteatrar. Under vissa förutsättningar kan dessutom statsbidraglämnas för nybyggnad, ombyggnad eller upprustning av teater-, konsert- ochmuseilokaler som tillhör någon annan än staten. Medhänvisning till den goda tillgången på allmänna samlingslokaler och till detdåliga utnyttjandet av dessa lokaler förordas i motion Bo271 (m) yrkande 14såvitt nu är i fråga en avveckling av samlingslokalstödet fr.o.m. den 1 juli1989. Stödet till den del det avser handikappanpassning av folkparksteatrarföreslås dock utgå i enlighet med regeringens förslag. Bostadsutskottethar under en rad av år haft att ta ställning till motionsyrkanden om attstödet till de allmänna samlingslokalerna skall avvecklas (senast BoU 1987/88:9s. Vad utskottet härvid har anfört om de allmänna samlingslokalernasbetydelse i samhället och om statens ansvar i sammanhanget står fast. Liksomtidigare vidhåller alltså bostadsutskottet uppfattningen att samhället ävenfortsättningsvis bör ge ett stöd som möjliggöratt allmänna samlingslokalerkommer till stånd, förbättras och bevaras. Motion Bo271 (m) yrkande 14 såvittnu är i fråga avstyrks med hänvisning till det nu anförda. Till frågan omstödets närmare utformning m.m. återkommer utskottet nedan. Reformering av stödet till de allmänna samlingslokalerna Folkrörelseutredningenlade i sitt betänkande (SOU 1987:33) Ju mer vi är tillsammans fram ett förslagtill reformerat samlingslokalstöd. På grundval av detta förslag ochremissyttrandena över detsamma lägger bostadsministern i budgetpropositionen(bil. 13 s. 61) fram ett förslag till en reform av det reguljärasamlingslokalstödet. Enligtförslaget skall stödet till de allmänna samlingslokalerna fortsättningsvisutformas så att - stödet främjar de smålokalerna - samma villkor gäller för stöd vid såväl ny- somombyggnad och upprustning - den totala finansieringen förbättras genomsamtidiga åtaganden från både stat och kommun - föreningslivets inflytande över lokalernasanvändning tryggas Föratt stödet skall få en utformning som främjar de små lokalerna förordas attbidragsandelen skall vara för de första och förlokaldelar mellan 1 . För lokaldelar skall stöd normalt sett inte lämnas. I detta sammanhang påtalardock bostadsministern att regeringen har möjlighet att med stöd avfinansfullmakten vidga ramarna för samlingslokalstödet om det behövs avsysselsättningsskäl. Enligt bostadsministerns mening bör vid ett utnyttjandeav detta bemyndigande stöd kunna lämnas också till lokaldelar 1988/89:BoU5över . Det statliga stödet skall enligt förslaget ges sammautformning oberoende av om det är nybyggnad, ombyggnad eller upprustning. Enligt bostadsministern är det rimligt och angeläget attkommunerna deltar i finansieringen vid nybyggnad av allmänna samlingslokaler.Ett villkor för statligt stöd vid nybyggnad föreslås därför vara att kommunenhar åtagit sig att lämna bidrag med lägst av investeringskostnaderna förytor . Även vid ombyggnad eller upprustning föreslåssamma villkor i fråga om delfinansiering gälla. Bidraget skall enligt förslaget beräknas med utgång.spunkti den godkända kostnaden för arbetena. Av förenklingsskäl och med hänsyn tillatt maximibeloppen för åtgärderna uppgår till mycket begränsade beloppförordar bostadsministern att i.ostnaderna för energisparåtgärder och förhandikappanpassning inräknas i det reguljära bidragsunderlaget på samma sättsom andra byggkostnader. Bidrag enligt nuvarande regler föreslås dock kunnautgå till handikappanpassningsåtgärder som genomförs utan samband med andrabidragsberättigade arbeten. När det gäller det särskilda bidraget tillinventarier föreslås att motsvarande kostnader undantagsvis, om samlingslokaldelegationenfinner skäl för det, skall kunna ingå i underlaget för bidraget i fråga omsärskilt angelägna projekt. De ändrade reglerna för samlingslokalstödet skall enligtförslaget träda i kraft och avse projekt för vilka preliminärtbeslut om stöd fattas fr.o.m. denna dag. Den reformering av samlingslokalstödet som regeringenförordar har mött erinran endast i fråga om kravet på delfinansiering.Enligt motion Bo223 (fp) yrkande 20 bör inte kommunalt bidrag utgöra enförutsättning för att statsbidrag skall erhållas vid nybyggnad av allmännasamlingslokaler. Motionärerna anser inte att staten genom sådana villkor skallpåverka kommunernas beslut i dessa frågor. Enligt deras mening skall kommunalabeslut om bidrag kunna fattas utan att dessa beslut blir avgörande för om stödskall utgå eller inte. Utskottet konstaterar att en bred enighet råder omprinciperna för en reformering av samlingslokalstödet. Det är värdefullt attverksamheten nu ges en utformning som bl.a. ger ett enhetligt stöd oavsettåtgärd, främjar de mindre samlingslokalerna och tryggar föreningslivetsinflytande över lokalanvändningen. Genom att basera de fortsatta statligainsatserna på dessa principer bör förutsättningar kunna skapas för att delstrygga lokalbehovet i mindre samhällen och i glesbygd, dels förbättralokalförsörjningen i de större tätorternas och storstadsområdenasbostadsområden. Eftersom kommunerna får anses ha ett ansvar för att lokalförsörjningentryggas är det rimligt att uppställa krav på delfinansiering somförutsättning för statens stöd. Utskottet vill också erinra om att mångakommuner tar ett betydande ekonomiskt ansvar för de allmännasarrilingslokalerna. Det är mot bakgrund härav motiverat att kommunerna ävenfortsättningsvis tar detta ekonomiska ansvar i syfte att uppnå ett förföreningslivet på orten anpassat lokalutbud. tillstyrker meddet nu anförda regeringens förslag till reformering av det statliga stödet tillde allmänna samlingslokaler- Motion Bo223 (fp)yrkande 20 avstyrks. Enligtmotion Bo250 (s, c) kommer ett genomförande av regeringens förslag tillreformerat samlingslokalstöd att innebära en positiv utveckling för anordnandetav allmänna samlingslokaler i mindre samhällen och i tätorternasbostadsområden. Den snabba övergången till de nya reglerna för det statligasamlingslokalstödet anges dock komma att leda till problem. Det är enligtmotionärerna därför av stor vikt att plan- och bostadsverket snabbt startarinformation och utbildning kring de nya reglerna. Det är enligt deras meningangeläget att avsätter resurser för ändamålet och att de samlingslokalägandeorganisationerna får handlägga information och utbildning för sinamedlemsföreningar. Denreformering av samlingslokalstödet som bostadsutskottet ovan ställt sig bakomföreslås träda i kraft . I förhållande till dagens stödsysteminnebär de av utskottet förordade nya reglerna onekligen vissa skillnader. Detär mot bakgrund härav viktigt att information och utbildning om de nya reglernagenomförs för berörda föreningar m.fl. Genom sådana insatser börförutsättningar skapas för att planeringen m.m. av olika samlingslokalprojektsker på ett rationellt sätt med utgångspunkt i de premisser som de nya reglernager. Ett i detta sammanhang speciellt problem utgör det betydande antalansökningar om samlingslokalstöd som inlämnats tillsamlingslokaldelegationen. I den mån dessa ansökningar inte kommer att hinnabehandlas så att preliminärt beslut fattas före kommeransökningarna att i olika avseenden behöva kompletteras. Det är mot bakgrundhärav lämpligt att särskilda insatser vidtas som riktar sig till de föreningarm.fl. som har inneliggande ansökningar. med anledning av motion Bo250 (s, c) anfört om behovet av informationoch utbildning om det reformerade samlingslokalstödet bör som sinmening ge regeringen till känna. Det bör ankomma på regeringen att närmarebestämma inriktningen och omfattningen av de informations- ochutbildningsinsatser som utskottet nu förordat. Fråganom utökat samlingsiokalstöd i form av ett bidrag tid s.k. samnyttjandeprojekttas upp i två motioner. båda motionerna Bo237 (c) och Bo247 (c) framhålls att de väntetider som finns för att erhålla statligt samlingslokalstöd utgör ett hinder förprojekt där flera intressenter, t.ex. föreningar och kommuner, samverkar. Medhänvisning härtill förordas att ett särskilt statligt bidrag för samnyttjandeprojekti allmänna samlingslokaler införs fr.o.m. /90.. Enligt denförstnämnda motionens yrkanden 1 och 3 och den sistnämnda motionens yrkanden 25och 26 bör för verksamheten för . ''90 dels en ram om 30 milj.kr. bestämmas, dels ett anslag om 15 milj. kr. I den förstnämndamotionens yrkande 2 begärs dessutom ett tillkännagivande om reglerna förstödet. Utskottethar ovan betonat samlingslokalernas betydelse i samhället och statens ansvarföratt dessa lokaler kommer till stånd, förbättras och bevaras. Det är motbakgrund härav viktigt att olika vägar att åstadkomma en lämpliglokalförsörjning prövas. En sådan väg kan vara ett samnyttjande avsamlingslokaler med andra typer av lokaler. Som redovisas i budgetpropositionenpågår också inom ramen för boendeservicedelegationens verksamhet vissaförsöksprojekt som gäller samnyttjaride av samlingslokaler och lokaler1988/89:BoU5 för olika former av boendeservice. Det gäller bl.a. projekt iKalmar, , och . Genom denna försöksverksamhet börvärdefulla erfarenheter kunna vinnas avseendede fortsatta möjligheterna till samnyttjande. delar sålundabostadsministerns uppfattning att erfarenheterna från pågående försök böravvaktas. Utskottet är därför irite nu berett förorda införandet av ettsärskilt stöd för sämnyttjande av allmänna samlingslokaler. Motionerna Bo237(c) samt Bo247 (c) yrkandena 25 och 26 avstyrks med hänvisning härtill. Slutligen tar utskottet i detta avsnitt upp förslaget imotion Bo222 (c) om införande av ett stöd till handikappanpassning av andralokaler än allmänna samlingslokaler. Enligt motionärerna är det en angelägenoch viktig uppgift att anpassa offentliga miljöer och allmänna lokaler så attde blir tillgängliga för besökare med handikapp. Med hänvisning härtillföreslås därför att de allmänna lokaler som saknar stöd, dvs.föreningslokaler och andra liknande lokaler, skall få ett stöd med sammautformning som stödet till handikappupprustning av allmänna samlingslokaler.Kostnaderna för det stöd motionärerna förordar bör enligt deras mening belastaett nytt anslag. I motionen föreslås dock inga medel för verksamheten. Utskottet har vid sin tidigare behandling (senast BoU1987/88:9 s. 2) av motsvarande motionsyrkanden anfört att det är en angelägenuppgift att anpassa bl.a. offentliga miljöer så att de blir tillgängliga ocksåför personer med olika handikapp. Denna utskottets uppfattning stårnaturligtvis fast. Strävan bör även fortsättningsvis vara att ocksåhandikappade skall ges samma förutsättningar som andra att delta i samhälls-och föreningslivet på egna villkor och under likartade förutsättningar.Handikappade har samma rättigheter som alla andra att kunna leva ett fritt ochoberoende liv som ger möjlighet till självförverkligande och gemenskap. Dennaståndpunkt har också kommit till uttryck i den rad av åtgärder som samhälletvidtagit för att åstadkomma en ökad tillgänglighet. Dessa åtgärder har avsettsåväl tvingande lagregler som ekonomiska stimulansåtgärder av olika slag. Detstatiiga stödet till handikappanpassning av de allmänna samlingslokalerna ochav folkparksteatrarna utgör exempel på den senare typen av åtgärder. Genom de ovan i korthet redovisade åtgärderna har enligtutskottets mening förutsättningar skapats för att också handikappade i ökadutsträckning skall kunna ta aktiv del i föreningsaktiviteter liksom i andragemensamma aktiviteter på samma villkor som andra. Redan vidtagna åtgärderinnebär sålunda att tillgängligheten i lokalbeståndet ökar i takt med att nyalokaler tillkommer och befintliga lokaler renoveras. är medhänvisning härtill och med hänsyn till de anspråk som redan nu ställs påsamlingslokalstödet inte berett förorda ett utökat statligt stöd för handikappanpassningsåtgärderi enlighet med förslaget i motion Bo222 (c). Ramar och anslag . I budgetpropositionen föreslås att en ram för beslut ombidrag tdl allmänna samlingslokaler om 52 milj. kr. skall fastställas /90. hänvisning till attsamlingslokalstödet i större utsträckning skall 1988/89:BoU5inriktas på mindre lokaler föreslås i motion Bo223 (fp) yrkande 21 att ramenskall fastställas till 37 milj. kr. Förslaget i motion Bo271 (m) yrkande 14såvitt nu är i fråga om att samlingslokalstödet skall avvecklas innebär dessutomatt någon ram för verksamheten inte skall fastställas. Bostadsutskottetdelar inte motionärernas uppfattning att en omläggning av stödet skullemöjliggöra en minskad beslutsram. De anspråk på stöd som redan nu ställs och deväntetider som gäller för att erhålla stöd talar enligt utskottets mening föratt ramen bör fastställas till det av regeringen föreslagna beloppet.Regeringens förslag tillstyrks sålunda. Motion Bo223 (fp) yrkande 21, liksommotion Bo271 (m) yrkande 14 såvitt nu är i fråga, avstyrks. Regeringensförslag till ram för bidrag tiU handikappanpassning har inte mött invändningari motioner eller annorledes. Förslaget tillstyrks av utskottet. budgetpropositionen föreslagits beträffande anslag till. bidrag tiU allmännasamlingslokaler rn.m. tillstyrks av utskottet. Förslaget i motion Bo271 (m)yrkande 15 om ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslagavstyrks med hänvisning till vad utskottet ovan anfört om behovet av ettfortsatt statligt stöd till de allmänna samlingslokalerna. Förslageti budgetpropositionen beträffande anslag till lån tdl allmänna samlingslokalertillstyrks av utskottet, 1. beträffandeavveckling av samlingslokalstödet att avslårmotion 1988/89;Bo271 yrkande 14 såvitt nu är i fråga, 2. beträffandereformering av samlingslokalstödet att bifallerregeringens förslag i proposition 1988/89:100 bilaga 13 och avslår motion1988/89:Bo223 yrkande 20, 3. beträffandeinformation och utbildning attriksdagén med anledningav motion 1988/89:Bo250som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 4. beträffandebidrag tiU s.k. samnyttjandeprojekt att avslårmotionerna 1988/89:Bo237 och 1988/89:Bo247 yrkandena 25 och 26, 5. beträffandestöd tid handikappanpassning av andra lokaler än allmänna samlingslokaler att avslårmotion 1988/89:Bo222, 6. beträffanderam för beslut om bidrag till allmänna samlingsloka ler att med bifalltiU regeringens förslag i proposition 1988/ 89:100 bilaga 13 och med avslag påmotionerna 1988/89:Bo223 yrkande 21 samt 1988/89:Bo271 yrkande 14, detsistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga, medger att beslut om bidrag förallmänna samlingslokaler under /90 får meddelas inom en ram om52 . 7. beträffanderam för bidrag tdl handikappanpassning /89:BoU5 att med bifall till regeringens förslag i proposition. 89:100 bilaga 13 medgeratt beslut om bidrag för handikappanpassning av folkparksteatrar /90 får meddelas inom en ram om , 8. beträffande anslag tid bidrag tid allmännasamlingslokaler m.m. att med bifall till regeringens förslag iproposition 1988/ 89:100 bilaga 13 och med avslag på motion 1988/89:Bo271yrkande 15 till Bidrag tiU allmänna samlingslokaler m.m. för /90anvisar ett förslagsanslag på , 9. beträffande anslag tid lån till allmännasamlingslokaler att med bifalltill regeringens förslag i proposition 1988/ 89:100 bilaga 13 till Lån tillallmänna samlingslokaler för /90 anvisar ett förslagsanslag på . Stockholmden På bostadsutskottets vägnar Närvarande:Agne (), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (vpk), BrittaSundin (s), (), (), () ochKrister Skånberg (mp). Avveckling av samlingslokalstödet m.m. (mom. 1-3) KnutBilling, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar med "Bostadsutskottethar" och på s. 5 slutar med "nu förordat" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar den i motion Bo271 (m) uttryckta uppfattningen att vi har ettrikligt samlingslokalbestånd av en i huvudsak god standard som väl svarar motföreningslivets behov. Inte minst utgör det i många fall dåliga utnyttjandetett bevis härför. Deallmänna samlingslokalerna har ända åtnjutit ett statligtekonomiskt stöd. Alltsedan dess har statsmakterna genom generösa lån och bidragstimulerat byggandet och underhållet av sådana lokaler. Härigenom förfogar vi över ett omfattande lokalbestånd av bra kvalitet. Stödet får sålunda ansesha haft sin avsedda verkan, dvs. att genom lokalerna praktiskt främjaföreningslivet. Det kan, som framhålls i motion Bo271 (m), rent av ifrågasättasom ambitionerna inte varit alltför höga. ambitionsnivån tycks imånga fall ha bidragit till en överetablering och ett 1988/89:BoU5 dåligtutnyttjande. Det är också väl känt att många föreningar och stiftelser har fåttökade svårigheter att klara kostnaderna för drift, tillsyn och administrationav sina lokaler. Kommunerna har därför i en allt större utsträckning tvingatsatt ta över ansvaret. Detta är naturligtvis en inte önskvärd utveckling. Föratt komma till rätta med de här relaterade problemen bör, enligt utskottetsmening, ansträngningarna nu riktas mot att åstadkomma ett bättre utnyttjande avdet befintiiga lokalbeståndet. Detta kan t.ex. ske genom ett ökat samarbete ilokalfrågan mellan olika föreningar. En förbättrad användning avsamlingslokalerna innebär att dagens resurser används på ett bättre ocheffektivare sätt. Medhänvisning till det nu anförda bör enligt bostadsutskottets meningsamlingslokalstödet avvecklas fr.o.m. i enlighet med förslageti motion Bo271 (m) yrkande 14 såvitt nu är i fråga. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottetsovanstående ställningstagande innebär att förslagen avseende reformering avsamlingslokalstödet och information och utbildning saknar aktualitet. Dessaförslag avstyrks av utskottet. delsatt momenten 1-3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffandeavveckling av samlingslokabtödet att medanledning av motion 1988/89:Bo271 yrkande 14 såvitt nu är i fråga som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandereformering av samlingslokalstödet att avslårregeringens förslag i proposition 1988/89:100 bilaga 13 och motion1988/89:Bo223 yrkande 20, 3. beträffandeinformation och utbildning att avslår motion 1988/89:Bo250, Reformering av samlingslokalstödet (mom. 2) ErlingBager och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Utskottetkonstaterar" och på s. 5 slutar med "yrkande 20 avstyrks" bortha följande lydelse; Utskottetdelar de strävanden som ligger till grund för det förslag till en reformeringav det statliga stödet till de allmänna samlingslokalerna som läggs fram,dvs. att stödet skall trygga lokalbehovet i mindre samhällen och i glesbygdsamt förbättra lokalförsörjningen i de större tätorternas ochstorstadsområdenas bostadsområden. Det är, som också folkrörelseutredningframhåller, främst i dessa områden som lokalbehovet är som störst.Bostadsutskottet kan mot bakgrund härav i huvudsak också ställa sig bakom deprinciper som föreslås bli vägledande för den fortsatta stödgivningen. Stödetbör sålunda ges en sådan utformning att det främjar de små lokalerna, ger ettenhetligt stöd oavsett åtgärd och tryggar föreningslivets inflytande överlokalanvändningen. Däremot bör inte det statliga stödet kopplas till ett kravpå delfinansiering. Som framhålls i motion Bo223 (fp) innebär ensådan kopphng att staten på ett icke önskvärt sätt 1988/89:BoU5 kommer attpåverka kommunernas beslut. Det bör liksom ankomma på den enskildakommunen att utifrån de lokala förutsättningarna och de , lokala behovenfatta beslut om i vilken utsträckning och på vilket sätt den skall engagera sigi hithörande frågor.. nu med anslutning till motion Bo223 (fp) yrkande 20 och med anledningav regeringens förslag anfört om en reformering av samhngs-lokalstödet börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 2. beträffande reformering av samlingslokalstödet attriksdagen med anledning av regeringens förslag i proposition 1988/89:100 bilaga13 och motion 1988/89:Bo223 yrkande 20 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Bidrag till s.k. samnyttjandeprojekt (mom. 4, motiveringen) KnutBilling, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskottet har" och på s.6 slutar med "hänvisning härtill" bort ha följande lydelse;