bet · GC01UbU25 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89:Ub834av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga yrkas 11.att beslutar att från anslaget B 7. till D 19. Samhällsvetenskapligafakulteterna m. m. överföra 10 milj. kr. (delvis), 45. att beslutar att tidD 19. Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. m. tillföra anslaget 10000000 kr.från anslaget B 7. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, 46. att beslutar att /90 anslå 1,2 milj.kr. utöver regeringens förslag somförstärkning till den informationsteknologiska forskningen vid Umeåuniversitet. 1988/89:Ub835av m.fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om professorsbefattningar i turisminnebärande att vid nästa forskningspolitiska beslut en professur bör inrättasi med undervisningsskyldighet i högskolan i och enprofessur bör inrättas vid , 5. att som sin meningger regeringen till känna att vissa av de statliga forskningsfonderna börtilldelas rätt att bevilja anslag även för forskning inom turismens område samtatt i första hand sådan rätt bör ges till ,och . Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Kr52l. 1988/89:Ub836 av KerstiJohansson m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga yrkas 5.att hos regeringen begär förslag om särskilda medel tilljämställdhetsforskning att utnyttjas i enlighet med de riktlinjer som redovisasi motionen samt i övrigt ge regeringen till känna vad som anförs om vikten avatt underlätta för kvinnliga forskare att bedriva forskning. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:A809. I988/89:Ub837av m. fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga yrkas 8. att hos regeringenbegär en utredning om statligt huvudmannaskap för de kommunala medellångavårdutbildningama, 9. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts angående det angelägna i attregeringen i den kommande forskningspolitiska propositionen prioriterar ökaderesurser och stärkt organisation för omvårdnadsforskningen. Motiveringen återfinns imotion I988/89:So546. Utskottetbehandlar i detta betänkande dels under punkt 1 vissa allmänna frågor omresursförstärkningar och prioriteringar inom forskning och forskamtbildning,dels under punkterna 215 anslagen avseende fakulteterna m.m. (DI5-D28). , forskningsråden m.m. (D29-D38) behandlarutskottet i betänkandet 1988/89:UbU26. Allmänna frågor om forskning och forskarutbildning Inrättandeav tjänster som professor samt prioritering av vissa ämnesområden i övrigt I ett antal motioner yrkasatt skall göra uttalanden om inrättande av tjänster som professoroch i vissa fall även om förstärkning av resurser m. m. inom motsvarandeämnesområden. Motionerna redovisas i följande tablå. Ub729 (c,m,fp) Ub774 (vpk) Ub541 (fp,s,m,c,vpk,mp) Ub678(s) Ub600(s)yrk. Ub835(fp)yrk.4-5 P i turkiska språk och turkisk kultur P i turismforskning samt särskilda anslag forturismforskning Universiteteti Något av universiteten Universiteteti med undervisningskyldighet vid högskolan i P i turism samt medel frän vissa fonder Ub571 (fp)yrk. Ub747(c)yrk. Ub765 (s) UbSOl (fp) Ub625(m)yrk. Ub665 (fp) Ub748 (c) Ub776 (mp) Ub588 (s) Ub822(s)yrk. P i miljörätt samt inrättade av institution P i miljörätt samt förstärkning avresurserna P i mänskliga rättigheter P i neuropsykologi samt förstärkningav forskningen om demenssjukdomar P i alternativ medicin samt resurser P i miljöteknik samt inträttande avcentrum Inågra motioner hemställs om uttalanden från om prioritering av vissaämnesområden. Dessa motion framgår av följande tablå. Ub586 (s)Ub752(m) Ub767(s)yrk. 1-3 Ub510(s) Ub642 (fp) Ub837 (fp) yrk. folklivsforskning, omfattning och organisation vid i ,ökade resurser i ordinarie anslag flyktingforskning,tjänster, information, prioritering Imotion 1988/89:Ub556 (c) yrkande 1 delvis hemställs om att iLund inom vissa ämnesområden bör få behålla sina resurser eller erhållaförstärkta resurser. Utskotteterinrar om att vid /87 beslöt att införa treårigaplaneringsperioder för forskning och forskarutbildning (prop. 1986/87:80, UbU1986/87:26, rskr. 1986/87:282). Inför en sådan treårsperiod beslutar riksdagenom resursförstärkningar och om nya tjänster inför den kommande treårsperioden.Vid detta tillfälle finns ett omfattande material framtaget inom olikasektorer vilket gör en samlad bedömning och prioritering möjlig. Under pågåendetreårsperiod förbereds en ny forskningsproposition avseende en ny treårsperiod.Under denna tid finns i allmänhet inte anledning eller utrymme för riksdagenatt besluta om ändringar av de tidigare fattade besluten som gäller hela denpågående perioden, i synnerhet som en samlad bedömning av skilda och angelägnaforskningsbehov knappast är möjlig innan nytt planeringsmaterial föreligger. Utskottetkonstaterar att i de nu föreliggande motionerna begärs att skall göra uttalanden som skulle innebära en prioritering av 15 vissa avgränsade områdeninte bara gentemot övriga motionsledes aktuali- serade områden utan ävengentemot alla andra områden som inte blivit I988/89:UbU25 föremål för någonmotion just detta år. Utskottet anser att inte bör göra en sådanbedömning eller prioritering. Utan att i sak ha bedömt något av de skildayrkandena föreslår utskottet att med hänvisning till att nästabudgetår är det sista i en ännu pågående planeringsperiod förforskning och att en forskningsproposition skall föreläggas våren1990 - avslår motionerna 1988/89:Ub501, 1988/89:Ub510, 1988/89:Ub541,1988/89:Ub556 yrkande 1 delvis, 1988/ 89:Ub57l yrkande 2, 1988/89:Ub586,1988/89:Ub588, 1988/89:Ub600, l988/89:Ub625, l988/89:Ub642, 1988/89:Ub665,l988/89:Ub678, 1988/ 89:Ub729, l988/89:Ub747, l988/89:Ub748, 1988/89:Ub752,1988/89: Ub765, 1988/89:Ub767, 1988/89:Ub774, 1988/89:Ub776, 1988/89: Ub822yrkandena 5 och 6, 1988/89:Ub835 yrkandena 4 och 5 samt 1988/89:Ub837 yrkande9. 1motion 1988/89:Ub728 (c) yrkande 30 anförs att det är olyckligt att forskareoch forskningsinstitutioner inom högskolan måste finansiera sin forskning genomen mängd olika anslag. Eftersom fackmyndigheter enligt motionärernas meningtenderar att rikta sina forskningsanslag mot projekt som kan lösa aktuellaproblem inom myndighetens område, riskerar forskningen att förlora i djup ochlångsiktighet. Därför bör regeringen i samband med nästa forskningspropositiongöra en klarare skillnad mellan anslag för forskning, vilka bör samlas hoshögskolor och forskningsråd, och anslag för kvalificerad utredningsverksamhetinom fackmyndigheter. Utskottet erinrar om att i samband med denföregående forskningspropositionen som sin mening gav regeringen till känna attregeringen inför planeringsperioden /91 1992/93 bör se över sektorsorganensverksamhet och komma med förslag som innebär att viss del av anslagen tillsektorsforskningen förs över till högskolans fakultetsanslag m.m. för denlångsiktiga kunskapsuppbyggnaden i högskolan (UbU 1986/87:26 s. 17, rskr.1986787:282). Något sådant uttalande som begärs i motion 1988/89:Ub728 behövssåledes inte, varför bör avslå dess yrkande 30. Imotionen yrkas vidare (yrkande 31) att ett särskilt miljöforskningsråd skallinrättas föratt stimulera till forskning inom detta angelägna område. Medel böri enlighet med förslaget i motionen föras över från sektorsforskningsorgantill detta nya miljöforskningsråd. Utskottethar tidigare behandlat ett liknande yrkande (bl.a. i UbU 1986/87:26 s.112-113). Då inget nytt framkommit i ärendet och då endast återstår tillnästa forskningsproposition föreslår utskottet att avslår yrkande 31i motion 1988/89:Ub728. Studiefinansieringeninom forskarutbildningen omfattar dels utbildnings bidrag, dels doktorandtjänster. 1987 (prop. 1986/87:80 bil. 6 s. 27)anfördes att doktorandtjänster skall vara den /89:UbU25 naturliga formenför finansiering av forskarstudier och att utbildningsbidragen successivtskall omvandlas till doktorandtjänster. var antalet hela utbildningsbidrag3200 och doktorandtjänsterna 500. Under den nu pågående treårsperioden avsågs57 milj. kr. anvisas till omvandling av ca 700 utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster. Iårets budgetproposition (bil. 10 s. 258 259) redovisas de sociala förmåner somär förknippade med utbildningsbidrag och konstateras att vad som framför alltsaknas är skyddet som avser arbetsskador och arbetslöshet efter doktorsexamen.Dessa typer av förmåner är direkt knutna till anställningsförhållande, vilketinte gäller eller kan upprättas för dem som erhåller utbildningsbidrag.Samtidigt erinras om avsikten att utbildningsbidragen skall omvandlastill doktorandtjänster. Allautbildningsbidrag bör enligt motion I988/89:Ub7I2 (fp) yrkande 14 omvandlastill doktorandtjänster senast /93. Imotionerna 1988/89:Ub6lO (vpk) yrkande 8 och l988/89:Ub728 (c) yrkande 32begärs en plan för omvandlingen av samtliga återstående utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster. Enligt den senare motionen bör detta ske . Enligtmotion 1988/89:Ub673 (m) yrkande 15 bör omvandlingen påskyndas. Vidare ansermotionärerna att fakulteterna bör ha frihet att disponera medlen förstudiefinansiering i forskarutbildning på bästa sätt, vilket kan innebära attutbildningsbidrag förenas med assistenttjänst och vissa avtal medförsäkringsbolag om social trygghet. Även i motion l988/89:Ub728 (c) tas uppfrågan om doktorandernas sociala trygghet. Enligt yrkande 33 i motionen börutbildningsbidrag berättiga till arbetsskadeförsäkring ocharbetslöshetsförsäkring. Utskottethar förståelse för att de forskarstuderande önskar att samma ekonomiska och sociala villkor skall gälla för dem alla. har också tillstyrkt regeringens förslag att utbildningsbidragen successivt skall omvandlas till doktorandtjänster. En sådan omvandling är resurskrävan de. Innevarande treårsperiod omvandlas ca 700 utbildningsbidrag till en kostnad av 57 milj.kr. När är slut finns det ca 1 200 dokto randtjänster. Då återstår fortfarande ca 2 500 utbildningsbidrag. Utskottet anser att det är angeläget att nästa forskningsproposition innehåller en plan för hur dessa 2 500 utbildningbidrag skall omvandlas till doktorand tjänster. Planen bör, liksom innevarande treårsperiod, vara detaljerad när det gäller de tre åren som ingår i nästa planeringsperiod, men den bör även innefatta riktlinjer för hur snabbt de utbildningsbidrag som kan finnas kvar efter skall omvandlas till doktorandtjänster. Vad ut skottet här anfört bör med anledning av motionerna l988/89:Ub6l0 yrkande 8 och l988/89:Ub728 yrkande 32 som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet kan däremot inte tillstyrka motion I988/89:Ub712 yrkande 14 i vilken begärs att omvandlingen skall vara genomförd /93. Utskottet vill slutligen stryka under vikten av att man lokalt söker finna lösningar på de problem som är förknippade med den sociala tryggheten för de forskarstuderande som innehar utbild ningsbidrag. Eftersom vissa åtgärder enligt uppgift i motionerna redan 17 2 1988/89. prövas, anser utskottetatt det inte behövs något uttalande från I988/89:UbU25 sida omatt så skall ske. Därmed avstyrker utskottet yrkande 15 i motion l988/89:Ub673och yrkande 33 i motion 1988/89:Ub728. Införden kommande forskningspropositionen bör enligt motion l988/89:Ub72I(c) som sin mening ge regeringen till känna behovet av en utökning av antaletfasta tjänster vid universitet och högskolor. Detta är enligt motionärernasmening av stor betydelse både för forskarrekryteringen och för forskningen ochundervisningen i ett mera långsiktigt perspektiv, inte minst i vad gällerforskningens och undervisningens kvalitet. Den ringa tillgången på fastatjänster hämmar rekryteringen av forskare och gör det svårt att hålla kvarforskare vid institutionerna. Utskottetinstämmer med motionären i att tillgången på tjänster vid universitet ochhögskolor är av stor betydelse både för forskarrekryteringen och för kvalitetenpå verksamheten vid institutionema. I samband med den senasteforskningspropositionen beslöt om en förstärkning avbasresurserna under den nu pågående planeringsperioden. Vidare beslöts ominrättande av 67 nya tjänster som professor . Under innevarandeår kommer myndigheter, utredningar, arbetsgmpper m. m. att avge sina förslagoch rapporter inför nästa forskningsproposition som framläggs år 1990.Utskottet anser att inte bör göra något uttalande om hur resursernaskall fördelas och användas under den kommande planeringsperioden. Sådanaöverväganden bör vänta till dess att allt material är samlat och regeringensproposition förelagts . Därför bör avslå motion1988/89:Ub72l. Imotion l988/89:Ub836 (c) yrkande 5 delvis hemställs att universitets-ochhögskoleämbetet (UHÄ) bör få i uppdrag att föreslå hur hinder Jor kvinnligaforskare skall kunna undanröjas. Fråganom kvinnors möjligheter till en forskarkarriär har senast behandlats i utskottetsbetänkanden UbU 1987/88:34 (s. 7-8) och l988/89:UbU6 (s. 4-5). Därvid harutskottet bl.a. redovisat att en särskild ledningsgrupp inrättats inomutbildningsdepartementet för att samordna och förbereda åtgärder som gällerjämställdhet inom utbildningsområdet. Vidare har redovisats de direktiv somregeringen givit för vissa myndigheters anslagsframställningar införforskningspropositionen 1990. I dessa behandlas bl.a. frågan om att förbättrarekryteringen av nya generationer forskare. Det gäller enligt direktiven inteminst möjlighetema för kvinnor till en fullödig forskarkarriär, fram tillprofessur. Mot denna bakgmnd anser utskottet att inte behöver göranågot sådant uttalande som begärs i motion 1988/89:Ub836, varför böravslå dess yrkande 5 i denna del. Isyfte att förbättra forskarrekryteringen bör enligt motionerna 1988/89:Ub728(c) yrkande 34 och l988/89:Ub806 (m) yrkande 30 doktorsexamen uppställas somkrav för vissa tjänster. I den senare motionen begärs en inventering av vilkatjänster detta kan gälla. Utskottethar tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden (senast i UbU 1987/88:28 s, 12-13) och därvid redovisat sin syn på forskamtbildning- 18 ens värde för skildaverksamheter i samhället och för den möjlighet som 1988/89:UbU25 finns förarbetsgivare att, där avlagd doktorsexamen inte är ett behörighetskrav, ändåange att forskamtbildning och erfarenhet av forskning kan vara en särskildmerit vid tillsättning av tjänst. Med hänvisning till detta och vad utskottet iövrigt anförde i sitt betänkande UbU 1986/87:26 (s. 29 30) avstyrkerutskottet de nu aktuella motionsyrkandena. Vissafrågor om tjänster m. m. Institutionernasledning bör enligt motion 1988/89:Ub806 (m) yrkande 26 stärkas. Därför böruppdraget som prefekt för en institution innehas av en person med högvetenskaplig kompetens, i normalfallet professorn inom ämnet. För att ökaintresset för detta uppdrag bör ett särskilt arvode utgå. På utskottets förslagavstyrkte så sent som (bet. l988/89:UbU5 s. 12) ettmotsvarande yrkande. Med hänvisning till sitt tidigare ställningstagandeavstyrker utskottet nu yrkande 26 i motion 1988/89:Ub806. Imotion 1988/89:Ub750 (m) anförs att svenska forskares inträde i den europeiskaforskargemenskapen skulle underlättas om kvalificerade högskolelektorer kundefå titelbefordran till professor. Denna titel är i bunden till tjänst,medan den i andra länder ofta är en kvalitetstitel. Utskottethar under innevarande (bet. I988/89:UbU6 s. 4) avstyrkt ett liknandemotionsyrkande med hänvisning bl. a. till att tilldelning av titlar utanförbindelse med ändringar av tjänsteställning, arbetsinnehåll eller lön skullekunna medföra en nedvärdering av både professors-titeln ochhögskolelektorstiteln. Med hänvisning till detta och till vad utskottet iövrigt anfört senast i betänkandet 1988/89:UbU6 föreslår utskottet attriksdagen avslår motion I988/89:Ub750. Forskningvid mindre och medelstora högskoleenheter m. m. Vidhögskolereformen var en av de gmndläggande principema att all högskoleutbildning skulle ha ett samband med forskning (prop. 1975:9, UbU 1975:17, rskr. Detta motiverades inte endast av utbild ningens behov av forskningsanknytning utan även av att det ansågs angelä get att förnya och bredda forskningens och forskamtbildningens inrikt ning. Att förse alla högskoleenheter med permanenta resurser för forsk ning och forskamtbildning ansågs emellertid innebära en för verksamhe ten skadlig splittring av de samlade resursema, varför de fasta forsknings resurserna även fortsättningsvis skulle koncentreras till de sju orter där de redan fanns. Vid /87 (UbU 1986/87:26 s. 33) uttalade utskottet att denna princip alltfort borde gälla men strök under att detta inte innebär att forskning enbart måste utföras vid de enheter som har fasta forskningsresurser. Genom att särskilda medel anvisats till högskole lektorers forskning vid de mindre och medelstora högskoloma och genom att forsknings- och utvecklingsarbete har förlagts dit har värdefull forsk ning inom många områden utförts vid dessa högskolor. Den28 beslöt regeringen att inför arbetet med forskningspro-1988/89:UbU25 positionen tillkalla en särskild utredare (dir. 1988:47)med uppgift att utreda vissa frågor rörande forskning vid de mindre ochmedelstora högskolorna. Utredaren skall göra en samlad bedömning av vilkaåtgärder som krävs för att forskning på eget programansvar i rimligutsträckning kan fortgå också vid de mindre och medelstora högskoloma.Forskning på eget programansvar innebär att forskare ges hela ansvaret för hurproblemen ställs och uppgifterna löses och redovisas. Forskning på eget programansvarkan vara finansierad över högskolebudgeten och av forskningsråden eller avsesektoriellt och industriellt motiverad forskning som syftar till långsiktigkunskapsuppbyggnad inom ett visst område (jfr UbU 1986/87:26, s. II). Problemet bör enligt utredningsdirektiven angripas längs tvåhuvudlinjer. Den ena skall syfta till att öka andelen forskamtbil-dade lärarevid de mindre och medelstora högskolorna. Den andra skall förbättra dessalärares möjligheter att hävda sig i konkurrensen om medel frånfakultetsnämnder, forskingsråd och sektorsorgan. Enutgångspunkt för utredningsarbetet skall vara statsmakternas tidigare beslutom lokaliseringen av fasta resurser för forskning. Utredarenhar avgivit sitt betänkande (SOU 1989:27) Forskning vid de mindre ochmedelstora högskolorna. Forskningsfrågorvid de mindre och medelstora högskoleenheterna berörs i ett stort antalmotioner. Riksdagenbör enligt motion l988/89:Ub806 (m) yrkandena 21 och 22 göra ett utalande omutvecklingen av de nya högskoloma. Dessa skall enligt motionärernas mening inteansvara för forskning utan mera utvecklas till att bli regionaltbetydelsefulla anordnare av yrkesinriktad högskoleutbildning som bör varariksrekryterande. De skall också kunna erbjuda ett visst mått avfördjupningsstudier. Det är viktigt att de mindre och medelstora högskolornaslärare har en god kompetens och att de kan få möjligheter till forskamtbildningoch forskning vid universitet eller högskolor med fasta forskningsresurser. Enåtgärd skulle kunna vara att införa forskning som en del i allahögskolelektorers tjänst. Denna tanke förs också fram i motion 1988/89:Ub634(m) yrkande 2. Enligtmotionema 1988/89:Ub7l2 (fp) yrkandena 2 och 3 samt l988/89:Ub821 (fp) yrkande2 bör en delvis ny form av forskningsorganisation införas vid högskolorna iVäxjö, och . Dessa högskolor skall tilldelas egna medel förlärarnas forskning. Universitet och högskoleenheter med fastaforskningsresurser skall ansvara för kvaliteten i denna forskning. Vidare börsystemet inbegripa adjungerade professorer vid de tre enheterna. Enligtmotionerna 1988/89:Ub621 (c) yrkande 4, l988/89:Ub728 (c) yrkande 35 och l988/89:Ub80l (c) yrkande 11 bör de mindre och medel stora högskoleenhetema förses med fasta forskningsresurser bl.a. i syfte att förstärka forskning av betydelse för den regionala utvecklingen. Enligt motion I988/89:Ub728 yrkande 36 delvis bör anvisa 50 milj. kr. för uppbyggnaden av sådana fasta forskningsresurser. I motion 1988/89:Ub741 (c) begärs en plan för decentralisering av forskningsresur ser till de mindre högskolorna. Enutvecklings- och strukturplan för forskningen yid de mindre och 1988/89:UbU25medelstora högskoloma bör enligt motion 1988/89:Ub610 (vpk) yrkande 4 antas.Denna plan bör föreläggas 1993. Dehögskolor som saknar fasta forskningsresurser bör tilldelas särskildamedel för ett arbete med att analysera vilka forskningsmöjligheter de kan ochbör ha och till att utveckla planer för sin framtida forskningsverksamhet.Enligt motionens yrkande 5 bör anvisa 5 milj. kr. för detta ändamål. Enligtmotionema 1988/89:Ub6II (c) yrkande I, l988/89:Ub657 (m) yrkande 4,1988/89:Ub708 (s) och 1988/89:Ub737 (fp) bör göra ett uttalande medinnebörd att förberedelsema års forskningsproposition bör inbegripaplanering av ett universitet i . Enligtmotion I988/89:Ub634 (m) yrkande 1 bör även högskolan i i framtidenutvecklas till ett universitet. Motsvarandeyrkanden om fasta forskningsresurser vid högskolan i finns i motionema1988/89:Ub696 (fp), I988/89:Ub7I6 (s) och 1988/89:Ub8II (c)yrkande3. Fastaforskningsresurser bör även finnas vid högskolan i enligt motionI988/89:Ub6I5 (c) yrkande 7. I motion I988/89:Ub582 (s) begärs ett uttalande ombehovet av forskningsresurser vid denna högskoleenhet. Likaledesbör det vid högskolan i finnas fasta forskningsresurserenligt motion l988/89:Ub8l3 (s) yrkande 8. Fastaforskningsresurser vid högskolan i i form av en tjänst somprofessor i turism begärs i motionema 1988/89:Ub596 (s) och I988/89:Ub702(c). Inrättandetav ett "mittsvenskt universitet" (omfattande högskoloma i SundsvallHämösand, och ev. ) bör enligt motion I988/89:Ub652(c) utredas. Forskningsresurserav mer varaktig karaktär vid högskolan i begärs i motionl988/89:Ub827 (s) yrkande 4. Isyfte att gynna den regionalpolitiska forskningen begärs i motionema1988/89:Ub511 (c) och 1988/89:Ub707 (s) att forskningsresurser, t.ex. i form aven tjänst som professor, skall inrättas vid en av högskoleenhetema iskogslänen. Utskottethar, som redovisats ovan, i samband med tidigare forsknings propositioner (senast UbU 1986/87:26 s. 33), behandlat frågan om rikt linjer för lokalisering av fasta forskningsresurser. Utskottet anser att riks dagen inte under den nu pågående treåriga planeringsperioden bör göra något uttalande som ändrar de tidigare antagna riktlinjema. Frågor om bättre möjligheter till forskning för lärama vid de mindre och medelstora högskolorna kommer att beredas inför nästa forskningsproposition på gmndval av förslagen från den inledningsvis redovisade utredningen. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motioner na I988/89:Ub511, l988/89:Ub582, 1988/89:Ub596, 1988/89:610 yrkan de 4, 1988/89:Ub6Il yrkande I, I988/89:Ub6I5 yrkande 7, 1988/89: Ub621 yrkande 4, I988/89:Ub634, 1988/89:Ub652, I988/89:Ub657 yrkande 4, I988/89:Ub696, 1988/89:Ub702, 1988/89:Ub707, 1988/89: Ub708, I988/89:Ub712 yrkandena 2 och 3, I988/89:Ub716, 1988/89: 21 Ub728 yrkande 35, l988/89:Ub737,I988/89:Ub74I, I988/89:Ub801 yr- 1988/89:UbU25 kände 11, 1988/89:Ub806yrkandena 21 och 22, I988/89:Ub8I I yrkande 3, 1988/89:Ub8I3 yrkande 8, I988/89:Ub82I yrkande 2 och 1988/89: Ub827 yrkande 4. Utskottetär inte berett att tillstyrka att gör en särskild medelsanvisningtill forskning vid de mindre och medelstora högskolorna utöver vad som anvisasunder ordinarie forskningsanslag och som även kommer lärarna vid dessahögskolor till del. Därför avstyrker utskottet motionema l988/89:Ub610 yrkande5 och 1987/88:Ub728 yrkande 36 delvis. Forskningsanknytning av grundläggandehögskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete Regeringenhar under anslaget Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildningsamt konstnärligt utvecklingsarbete (Dl5) fördelat resurserna på anslagsposteravseende de statliga högskoleenheterna. Detta bör enligt föredragandestatsrådet ge högskoleenheterna bättre planeringsförutsättningar. UHÄ bör docksom svara för fördelningen av motsvarande medel avseende kommunalhögskoleutbildning. Till UHÄ:s disposition beräknas . Totalt föreslåsanslaget föras upp med .