bet · GC01SfU1 · 1988-12-31 00:00:00 — 1 denna fråga uttalade utskottet i sina av riksdagengodkända betänkanden SfU 1986/87:4 och SfU 1987/88:1 att en gemensam ansökanger det bästa underlaget för en konkret bedömning av omständigheterna och ökarförutsättningarna för en snabb handläggning. Utskottet avstyrkte därförföreliggande motionsyrkanden i saken. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrkerbifall till motion Sf254 yrkande 1. 1 motion Sf254 yrkande 2 begär m.fl. etttillkännagivande 1988/89:SfUl om behovet av en skyndsam vidareutveckling avgällande lagstiftning så att lagen blir konkurrensneutral mellan fysiska ochjuridiska personer och mellan sådana personer inbördes. 1 betänkandet (Ds S 1985:1) Företagarregistrering -klarare regler för socialavgifter, som låg till grund för införandet av möjlighetentill förhandsbesked, behandlades även frågan om en bättre samordning mellanskyldigheten att göra avdrag för preliminär skatt och att betalaarbetsgivaravgifter samt möjligheten att åstadkomma enklare och klarare reglerför avgiftsskyldigheten. Utredningen föreslog en huvudregel som innebar att enfysisk person som var registrerad för betalning av preliminär B-skatt ochredovisning av mervärdeskatt automatiskt skulle få en s.k.företagarregistrering. Sådan registrering skulle också under vissaförutsättningar kunna ske efter ansökan. Arbetsgivaravgifter skulle därefterinte betalas för ersättningar som utges till den som registrerats innan avtalom arbete träffats. Utredningen föreslog också vissa möjligheter till undantagfrån huvudregeln. 1 propositionen framhöll föredragande statsrådet attutredningsförslaget mött vissa invändningar vid remissbehandlingen, bl.a. föratt det innehöll begränsningar vad gällde fysiska personers möjligheter att bliföretagsregi-strerade och framför allt för att det över huvud taget inteomfattade juridiska personer. Statsrådet uppfattade den huvudsakliga grundenför remissinstansernas kritik vara att skyldigheten att göra skatteavdrag ochbetala arbetsgivaravgifter inte knutits närmare till reglerna för utfärdandeav skattsedlar. Statsrådet ansåg det vara önskvärt att dessa skyldigheterdirekt knöts till ett för alla parter lätt konstaterat faktum. Det fannssåledes enligt henne starka skäl att kombinera en reform beträffandeskyldigheten att betala socialavgifter med en reform beträffande skyldighetenatt göra skatteavdrag och knyta dessa skyldigheter till olika typer avskattsedlar. Härigenom erhölls klarare och entydigare regler i dessa avseendenän vad utredningsförslaget inneburit. Statsrådet framhöll vidare att en reformpå socialavgiftsområdet också borde vara konkurrensneutral mellan fysiska ochjuridiska personer och mellan sådana personer inbördes. En vidareutveckling avutredningsförslaget övervägdes därför inom med bl.a.målsättningen att se över bestämmelserna om utfärdande av skattsedlar. Vid utskottets behandling av propositionen och ettmotionsyrkande om konkurrensneutralitet instämde utskottet i regeringensbedömning att utredningsförslaget behövde vidareutvecklas och att vissa frågorbehövde utredas ytterligare samt betonade vikten av att det fortsatta arbetetskedde skyndsamt. Vid sin senaste behandling av frågan (se SfU 1987/88:1)hänvisade utskottet till att arbetet på att vidareutvecklasocialavgiftsutredningens förslag pågick inom () med inriktning på att få fram en form avföretagarskattsedel som skulle vara bindande i skatte- och avgiftshänseendesamt ansåg att då föreliggande motionsyrkande i frågan inte borde föranleda någonriksdagens åtgärd. Det nämnda utredningsarbetet avslutas enligt vadutskottet erfarit. Utskottet anser att resultatet av arbetet bör avvaktas ochavstyrker bifall till motion Sf254 yrkande 2. Arbetsgivaravgifterfrån idrottsföreningar m.m. 1988/89:SfUl På grundval av bl.a. ett avgörande 1975, enligt vilket en viss ersättning till enfotbollsspelare inte skulle anses som inkomst av förvärvsarbete, utgickidrottsföreningarna från att arbetsgivaravgifter inte skullekomma att beräknas på utbetalda ersättningar till idrottsutövare. Regeringsrätten fann emellerfid i en dom (RÅ851:39) att en ersättning på ca . som en idrottsförening under år 1978betalat ut till en ishockeyspelare för dennes medverkan i föreningensishockeylag var att jämställa med ersättning för förvärvsarbete på grund avanställning. Föreningen var därför enligt domen att anse som arbetsgivare iförhållande till spelaren, och den utbetalda ersättningen skulle läggas tillgrund för debitering av tillkommande arbetsgivaravgifter för föreningen . För att inte idrottsföreningarna till följd av den underår 1985 ändrade rättstillämpningen skulle drabbas av en oförutsedd ekonomiskbelastning beslöts att bidrag av statsmedel skulle utgå till deidrottsföreningar som debiterades arbetsgivaravgifter för ellertidigare år (se prop. 1985/86:82, SfU 11, rskr. överlämnade i september 1986en utredning om arbetsgivaravgifter till regeringen. Utredningen hadeutarbetats av en inom riksidrottsstyrelsen tillsatt grupp. 1 utredningenpresenterades tre alternativ för att tillgodose behovet av socialt skydd föridrottsutövare. Alternativ 1 innebar att idrottsutövare erhåller lagstadgadesociala förmåner utan att avgifter behöver erläggas. Alternativ 2 innebar attidrottsutövare erhåller skydd genom en privat försäkring som föreningen tvingasteckna enligt lag. Alternativ 3 slutligen innebar att idrottsrörelsen erläggeravgifter för sådana idrottsutövare som uppbär en årlig idrottsersättningöverstigande två basbelopp medan övriga idrottsutövares skydd upprätthållsenligt alternativ 2. Sex motioner väckta under den allmänna motionstiden1987/88 berör frågan om idrottsföreningarnas skyldighet att betalaarbetsgivaravgifter. anför i motion Sf246 att det inte ärsamhällsekonomiskt försvarbart att de sociala avgifterna omöjliggör föridrottsrörelsen att bedriva verksamheter som är positiva för barn och ungdom.Han begär ett tillkännagivande om att sociala avgifter bör erläggas endast föridrottsutövare som erhåller en ersättning som överstiger två basbelopp. 1 motion Sf259 av m.fl. framhålls attidrottsrörelsen byggt sin ekonomi och sina ekonomiska åtaganden på föreställningen att ersättning till spelare inte skulle vara sådan lön som grundar skyldighet att erlägga arbetsgivaravgifter. I flera avseenden har idrottsklubbarna själva sökt skapa sociala trygghetssystem för de aktiva, och ändrad praxis innebär enligt motionärerna att klubbarna riskerar att få dubbla kostnader härför. Motio närerna anser att man bör pröva ett system som innebär att idrottsföreningar na själva tar ansvaret och kostnaderna för idrottsutövarnas sociala grund skydd och begär förslag till nytt försäkringsskydd för idrottsutövare (yrkande 1) samt att upphäver tidigare beslut om debitering av sociala H avgifter påersättningar överstigande 0,5 basbelopp (yrkande 2). 1 avvaktan 1988/89:SfUl härpå bör inte några sociala avgifter som baseras påspelarersättningar debiteras idrottsföreningarna (yrkande 3). 1 motion Sf274 förordar och föratt lösa idrottsföreningarnas ekonomiska problem ett alternativ som innebär attidrottsrörelsen betalar avgifter för dem som har en årlig idrottsersättning somöverstiger två basbelopp och att för övriga idrottsutövare skapas ett privatförsäkringsskydd. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom. 1 motion Sf289 begär och en snabb översyn av idrottsföreningarnas arbetsgivaransvar medsyfte att medge rätt för dessa att undantas från arbetsgivaravgifter för de aktivaidrottsmän som uppbär ersättning understigande två basbeslopp. m.fl. anför i motion Sf321 att möjligheternaför idrottsföreningarna att med egna insatser klara sin ekonomi börförbättras. Reglerna för när arbetsgivaravgifter tas ut bör enligt motionärernaförändras. Därvid måste en grundprincip vara att den som har idrottsutövningsom sin huvudsakliga inkomstkälla skall ha samma sociala förmåner som andraarbetstagare, varav följer att arbetsgivaravgifter också måste utgå. Hänsynhärtill får då tas vid bestämmandet av ersättningen. I de fall däremot dåidrottsutövningen sker vid sidan av en annan huvudsaklig förvärvskälla ansermofionärerna att parterna bör få välja om sociala förmåner skall utgå ochdärvid avgifter skall erläggas eller ej. Motionärerna begär ett förslag omändrade regler i enlighet härmed. I motion Sf327, slutligen, begär m.fl.förslag från regeringen i enlighet med alternativ 3 i Riksidrottsförbundetsförslag beträffande arbetsgivaravgifter på de ersättningar som betalas tillidrottsutövare. Utskottet behandlade senast frågan om idrottsrörelsensskyldigheter att betala socialavgifter i sitt av godkända betänkandeSfU 1987/88:1. Utskottet hänvisade till tidigare ställningstagande och uttaladeförståelse för att den genom regeringsrättens dom ändrade situationen kanmedföra ekonomiska problem för många idrottsföreningar. Utskottet hade dock denprincipiella uppfattningen att inkomster i samband med idrottsutövning i likhetmed andra inkomster bör grunda rätt till socialförsäkringsförmåner ochföranleda att socialavgifter erläggs. En lösning på idrottsföreningarnasekonomiska problem fick därför enligt utskottet sökas på annat sätt än genomavkall på det skydd som socialförsäkringarna erbjuder. Regeringen hade på olikasätt, bl.a. genom den utredning om arbetsgivaravgifter som Riksidrottsförbundetöverlämnat, redan fått ett underlag för en bedömning av idrottsrörelsens behovav statligt stöd. Utskottet fann mot denna bakgrund inte anledning att förorda någonytterligare utredning i syfte att helt eller delvis befria idrottsrörelsen frånskyldighet att erlägga arbetsgivaravgifter för utgivna ersättningar eller attgöra några uttalanden om behovet av fortsatta statsbidrag för att täcka sådanaavgifter. Utskottet avstyrkte därför bifall till föreliggande motioner i ämnet. Utskottet vidhåller den redovisade inställningen ochavstyrker bifall fill motionerna Sf246, Sf259, Sf274, Sf289, Sf321 och Sf327. anför i motion Sf283 exempel på hur en sjukpenningför- ' säkrad medinkomst både av idrottsutövning och av annan anställning kan bli 1988/89:SfU 1 över-eller underkompenserad vid sjukdom som nedsätter förmågan att utövaidrott men inte förmågan att förvärvsarbeta i annan anställning. begär enöversyn av reglerna för sjukpenningersättning fill idrottsutövare för attåstadkomma en bättre överensstämmelse mellan avgift och ersättning i Utskottet vill inte heller i detta avseende förorda någrasärregler för idrottsutövare och avstyrker därför bifall till mofion Sf283. 1. beträffande bättre överensstämmelse mellanförmåner och avgifter att avslår motionerna 1987/88:Sf216,1987/88:Sf258 i denna del, 1987/88:Sf263, 1987/88:Sf323 och 1987/88:Sf334, 2. beträffandeindividrelaterat pensionssystem attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Sf287 och 1987/88:Sf336, attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Sf213 och 1987/88:Sf220, 4. beträffandedifferentierad sjukförsäkringsavgift attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Sf258 i denna del, 1987/ 88:Sf276 och1987/88:Sf337, 5. beträffandelägsta undertag för arbetsgivaravgifter att avslår motion1987/88:Sf214, 6. beträffandearbets- och uppdragstagarbegreppen att avslår mofion 1987/88:Sf254, 7. beträffandearbetsgivaravgifter från idrottsföreningar attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Sf246, 1987/88:Sf259, 1987/ 88:Sf274,1987/88 :Sf289, 1987/88:Sf321 och 1987/88:Sf327, 8. beträffande idrottsutövares sjukpenningförmåner att avslår motion 1987/88:Sf283. Närvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (), (), (),(), (), (), BarbroSandberg (fp), (), Margö (vpk), (), (), (), () ochMaria (). Reservationer i988/89:Sfui Bättre överensstämmelse mellan förmåner och avgifter(mom. 1) (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "har" och på s. 6 slutar med "och Sf334." bortha följande lydelse: Den bristande överensstämmelsen mellan förmåner ochavgifter ger i många fall ett för den enskilde helt orimligt resultat. Såsomframhållits i motionerna debiteras socialavgifter för inkomster som är så småatt de inte ger någon rätt till ersättning från sjukpenningförsäkringen ochtilläggspensioneringen. Det nuvarande systemet kan vidare leda till socialorättvisa för makar, som båda deltar i arbetet inom ett jordbruk eller enrörelse, genom att båda makarna även i inkomstlägen mellan ett och tvåbasbelopp kan mista ATP-skyddet om en inkomstuppdelning sker. En annanorättvisa är att sjukpenningen för en egenföretagare maximerats till vad sommotsvarar lönen för en anställd. Som argument mot en differentiering av avgiftsuttaget harframhållits att det nya enhetliga avgiftssystemet som infördes harinneburit betydande administrativa lättnader för såväl myndigheter somegenföretagare. Det införda undantaget från avgiftsplikten för mindreinkomster av jordbruksfastighet visar emellertid att det är administrativtmöjligt att göra en särreglering för att undvika vissa negafiva effekter avnuvarande avgiftssystem. Utskottet anser därför att det finns skäl att göra enutredning i syfte att få fram ett förslag fill avgiftsuttag som innebär bättreöverensstämmelse mellan förmåner och avgifter för egenföretagare. Det anförda bör med bifall till motion Sf216 gesregeringen till känna. Härigenom fillgodoses i viss mån syftet med motionernaSf258 i denna del, Sf263 och Sf334, medan motion Sf323 bör lämnas utan bifall. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 1. beträffande bättre överensstämmelse mellan förmåner ochavgifter att med bifall till motion 1987/88:Sf216 och med anledningav motion 1987/88:Sf258 i denna del och mofionerna 1987/88:Sf263 och1987/88:Sf334 samt med avslag på motion 1987/88:Sf323 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Bättre överensstämmelse mellan förmåner och avgifter(mom. 1) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "har" och på s. 6 slutar med "och Sf334. "bort ha följande lydelse: Den bristande överensstämmelsen mellan förmåner ochavgifter inom socialförsäkringssystemet ger i många fall ett för den enskilde egenföretaga- 14 ren heltorimligt resultat. Skatte- och avgiftsuttaget är orättvist för denna1988/89:SfUl grupp. Sjukfrånvaron är lägre bland egenföretagare än hos störreföretag. Genom att ATP-avgift tas ut på egenföretagares hela nettoinkomst medanpensionspoäng inte räknas för inkomster under ett basbelopp tvingas mångasmåföretagare betala ATP-avgift utan att få någon motsvarande pensionsförmån.Detta förhållande är enligt utskottets uppfattning inte tillfredsställande.Regeringen bör därför, såsom föreslås i motion Sf258, lägga fram förslag om ensådan ordning där egenföretagare befrias från socialförsäkringsavgifter upptill ett basbelopp. Förslaget bör finansieras genom omfördelning avavgiftsuttaget i övrigt. Det anförda bör med bifall till motion Sf258 i denna delges regeringen till känna. Härigenom fillgodoses också i viss mån motionernaSf216, Sf263 och Sf334, medan motion Sf323 bör lämnas utan bifall. deb att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 1. beträffande bättre överensstämmelse mellan förmåner ochavgifter att med bifall fill motion 1987/88:Sf258 i denna del och medanledning av motionerna 1987/88;Sf216, 1987/88:Sf263 och 1987/ 88:Sf334 samtmed avslag på mofion 1987/88:Sf323 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Kvittningsrätt (mom. 3) (), (), (),(), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "har" och slutar med "och Sf220." bort haföljande lydelse: Som framhålls i motionerna finns det många anledningartill att en företagare bedriver sin verksamhet i olika förvärvskällor. Sådanaföretagare bör enligt utskottets mening inte missgynnas vid beräkningen avegenavgifter. Den slopade kvittningsrätten kan medföra aft en företagare kanfå det ännu svårare att klara upp en genom underskott uppkommen besvärligsituation. Detta är särskilt olyckligt med tanke på betydelsen av kombinationssysselsättningframför allt i glesbygd. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda attbestämmelserna om beräkning av pensionsgrundande inkomst bör ändras på så sättatt överskott i en förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet ellerrörelse får kvittas mot underskott i annan förvärvskälla inom nämndainkomstslag. Regeringen bör skyndsamt låta utreda frågan och lägga fram förslagi enlighet med vad utskottet anfört. Det anförda bör med bifall fill mofion Sf213 gesregeringen fill känna. Härigenom tillgodoses också i huvudsak motion Sf220. dels att moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffande kvittningsräti att med bifall till motion 1987/88:Sf213 och med anledning av motion 1987/88:Sf220 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, 15 4.Differentierad sjukförsäkringsavgift (mom. 4) 1988/89:SfUl (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Liknande motionsyrkanden" och slutar med "och Sf337. "bort ha följande lydelse; Som framhållits i motionerna Sf258, Sf276 och Sf337 ärsjukfrånvaron i de små företagen väsentligen lägre än på många störrearbetsplatser. På grund av avgiftssystemets utformning innebär detta iprakfiken att många småföretag tvingas subventionera de större företagen.Eftersom småföretagen har stor betydelse för sysselsättningen ochför den regionalpolitiska utveekhngen skulle en minskning av avgiftsuttagetfrån dessa företag enligt utskottets mening innebära klara fördelar. Frågan omen ändrad beräkningsgrund för sjukförsäkringsavgiften som ger lägre uttag frånmindre företag bör därför utredas. Det anförda bör med bifall fill motion Sf276 gesregeringen till känna. Härigenom tillgodoses också i viss mån syftet medmotionerna Sf258 i denna del och Sf337. dels att moment 4 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 4. beträffande differentieradsjukförsäkringsavgift att med bifall till mofion 1987/88:Sf276 ochmed anledning av motion 1987/88:Sf258 i denna del och mofion 1987/88:Sf337 somsin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Differentierad sjukförsäkringsavgift (mom. 4) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Liknande motionsyrkanden" och slutar med "och Sf337. "bort ha följande lydelse: Som framhållits i motionerna Sf258, Sf276 och Sf337 ärsjukfrånvaron i de små företagen väsentligen lägre än på många störrearbetsplatser. På grund av avgiftssystemets utformning innebär detta ipraktiken att många småföretag tvingas subventionera de större företagen. Denlägre sjukfrånvaron i de mindre företagen motiverar enligt utskottetsuppfattning en väsentligt lägre sjukförsäkringsavgift för dem. Ett sänktavgiftsuttag för småföretagen skulle även ge dessa utrymme till expansion,varför en avgiftsreform också skulle ha gynnsamma konsekvenser försysselsättningen. Målet för en sådan reform bör vara en sänkning med ett beloppmotsvarande av avgiftsuttaget för de första 15 anställda. Ettförsta steg är en sänkning på en lönesumma på . Sänkningenbör finansieras genom en omfördelning av avgiftsuttaget. Regeringen bör läggafram förslag till en ändring av avgiftsuttaget enligt de nu givna riktlinjerna. Med det anförda tillstyrker utskottet bifall till motionSf258 i denna del. Enligt utskottets mening blir motionerna Sf276 och Sf337härigenom huvudsakligen fillgodosedda. dels att moment 4 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1988/89:SfUl 4.beträffande differentierad sjukförsäkringsavgift att med bifall tillmotion 1987/88:Sf258 i denna del och med anledning av motionerna 1987/88:Sf276och 1987/88:Sf337 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Lägsta underlag för arbetsgivaravgifter (mom. 5) (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "motion Sf214." bort ha följande lydelse: 1motion Sf214 har framhållits att frilansande artister ofta lever under svåramateriella förhållanden samt att deras sociala trygghet försvagas ytterligaregenom att lägsta underlaget för skyldighet att betala arbetsgivaravgifter är såhögt som . Detta innebär att inte bara kommersiella arbetsgivare utanäven kommuner och landsting mycket ofta ställer som villkor för att engageraartisten att gaget understiger . För att värna om mångfald och kvalitetinom kultursektorn är det enligt utskottets uppfattning viktigt att godaförhållanden skapas för frilansande kulturarbetare. Utskottet anser att ensänkning av det lägsta avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifter till 500 kr.skulle vara ett bidrag för att förbättra dessa förhållanden. Regeringen bördärför skyndsamt lägga fram förslag fill en sådan sänkning. Det anförda bör gesregeringen till känna. dels att moment 5 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 5. beträffande lägsta undertag för arbetsgivaravgifter attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Sf214 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Arbets- och uppdragstagarbegreppen (mom. 6) GullanLindblad (m), (), (), (),(), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "1 dennafråga" och slutar med "yrkande 1." och den del av utskottetsyttrande som på s. 10 börjar med "Vid utskottets" och slutar med"yrkande 2." bort ha följande lydelse: Denya regler om uppbörd av socialavgifter som infördes efter förslag iproposition 1986/87:16 har flera brister. Reglerna är inte konkurrensneutralamellan fysiska och juridiska personer inbördes. Det är därför viktigt attreglerna skyndsamt vidareutvecklas inom och att fårta ställning till en komplettering redan under innevarande . Med detanförda tillstyrker utskottet bifall till motion Sf254 yrkande 2. mening har några tillräckligt vägande skäl inte anförts mot att låta endast en av parterna i ett uppdragsförhållande ansöka om 17 förhandsbesked.Även om de flesta ansökningarna sannolikt skulle vara 1988/89:SfUlgemensamma för parterna kan det finnas situationer då endast ena parten kanbehöva göra en ansökan. En sådan möjlighet bör därför införas i enlighet medvad som begärts i motion Sf254 yrkande 1. Regeringen bör lägga framförslag härom. dels att moment 6 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 6. beträffande arbets- ochuppdragstagarbegreppen att med bifall till motion 1987/88:Sf254 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Arbetsgivaravgifter från idrottsföreningar (mom. 7) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "ochSf327." bort ha följande lydelse: Som framhålls i motionerna är idrottsrörelsens viktigafunktion som folkrörelse välkänd och uppskattad. Särskilt stor betydelse enligt utskottets uppfattning i sin roll som fostrare av barn och ungdom.Det nya tvånget för idrottsföreningar att betala arbetsgivaravgifter för deidrottsmän som uppbär ersättning från dem har blivit ett hot mot mångaföreningars existens, eftersom nya inkomster inte kan förväntas i denutsträckning som motsvarar utgiftsökningen. Det skulle enligt utskottets meningunderiätta för många idrottsföreningar att bedriva fortsatt värdefull bredd-och ungdomsidrott om föreningarnas arbetsgivaransvar reducerades. Regeringenbör därför, såsom anförts i motion Sf289, låta göra en snabb översyn avidrottsföreningarnas arbetsgivaransvar. Härigenom tillgodoses också i viss månsyftena med motionerna Sf246, Sf259 yrkande 3, Sf274 och Sf327. dels att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 7. beträffande arbetsgivaravgifter från idrottsföreningar attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Sf246, 1987/ 88:Sf259 yrkande 3,1987/88:Sf274, 1987/88:Sf289 och 1987/88:Sf327 samt med avslag på motionerna1987/88:Sf259 yrkandena 1 och 2 och 1987/88:Sf321 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 9.Arbetsgivaravgifter från idrottsföreningar (mom. 7) (), () och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "ochSf327." bort ha följande lydelse;