bet · GC01UbU13 · 1988-12-31 00:00:00 — Anslag till grundskolor m.m. Idetta betänkande behandlas förslag sorri regeringen förelagt iproposition 1988/89:100 bilaga 10 () under B.Skolväsendet, rubriken frågor samt punkt Bil. Bidrag tilldriften av grundskolor m.m. jämte motioner. Regeringen har under punkt B 11 (s. 67 78) delsföreslagit 1. att godkänner vad som har förordats i propositionen omminskning av veckotimpriserna , 2. att godkänner vad som har förordats i propositionen omminskning av förskottsutbetalningarna till kommunerna, 3. att godkänner vad som har förordats i propositionen ommöjlighet för kommunerna att minska verksamheten i , 4. att godkänner vad som i propositionen har förordats om,bidrag till praoverksamhet i glesbygd, 5. att godkänner vad som i propositionen har förordats omdisposition av viss del av bidraget till utveckling äv samlad skoldag, 6. att godkänner vad som i propositionen har förordats ombidrag till lokalt utvecklingsarbete på mellanstadiet och högstadiet, 7. att godkänner vad som i propositionen har förordats omsärskilt bidrag för fortbildning av lärare i , 8. att till Bidrag till drifteri av grundskolor m.m. /90 anvisar ett förslagsanslag på 17 , delsberett tillfälle att ta del av vad som i propositionen har anförts ominriktningen av utvecklingsverksamheten med kultur i skolan. Vidarehar regeringen under B. Skolväsendet, rubriken frågor (s.29-34) 1 1988/89. 1988/89:Ub204 av förste vice talman . (m) vari yrkas att hos regeringen begär förslag till nyastatsbidragsbestämmelser till kristna och andra fristående grundskolor ochgymnasieskolor utifrån principen om att stöd skall utgå på samma sätt som stödutgår till skolor i offentlig regi (delvis). Motiveringenåterfinns i motion 1988./89:So604. l988/89:Ub206 av m.fi. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motio nen anförts om elevers och föräldrars rätt till val av skola, 2. att hos regeringen begärförslag till nya bidragsbestämmelser för fristående skolor i enlighet med vadsom anges i motionen, varvid kostnaderna för en elev i det allmännaskolväsendet skall vara riktmärke för bidragens storlek, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om prövningsförfarandet förbidrag till fristående skolor, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om att skolstyrelse skallfatta beslut om godkännande av fristående skola för skolpliktens fullgörande. 1988/89:Ub215 av och (båda c)vari yrkas att beslutar att öka statsbidraget för lärarlöner igrundskolan till att täcka hälften av kostnaderna för det totala skolväsendet. 1988/89:Ub218 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att får i uppdrag attutvärdera verksamheten med kultur i skolan i avsikt att finna former för attstyra större del av stödet till högstadium och gymnasieskolan. l988/89:Ub231 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att vidbedömningen om en skola skall ha rätt att bedriva undervisning förskolpliktens fullgörande så skall huvudmannens syften med skolan också liggatill grund för prövningen. 1988/89:Ub239 av m.fl. (vpk) vari - såvitt nuär i fräga -yrkas 2. att till särskilt stödtill skolor i glesbygd för / 90 anslår 25 milj.kr., 3. att beslutar att bidragetför syo i fortsättningen skall följa löneutvecklingen för statligt löneregleradpersonal i skolan och för detta ändamål för /90 anslår 17milj.kr. utöver regeringens förslag under anslaget B 11. Bidrag till driftenav grundskolor m.m., , 4. att beslutar att /90 anslå ytterligare 167 milj.kr.utöver regeringens förslag under anslaget Bil. Bidrag till driften av 1988/89: UbU 13 grundskolor m.m. 1988/89:Ub240 av m.fl. (vpk) vari - såvittnu är i fråga - yrkas ' 2. att hos regeringen begärförslag om hur No-lärarnas behov av fortbildning i No-ämnena skall tillgodoses, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att stärkaNo-undervisningen i . I988/89:Ub241 av och (båda vpk) vari yrkas att som sin mening ger regeringen dll känna vadi motionen anförts om ändring av delningstalet för B-skoIans åk 3 4. 1988/89 :Ub249 av och (båda m) vari yrkas att hos regeringen begär en skyndsam utredning omett nytt statsbidragssystem som innebär att den stadiga regleringen avlärartjänster kan upphöra med beaktande av de krav som anförts i motionen. I988/89:Ub255 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen dll känna vad i modonen anförts ombehovet av att skapa ökade förutsättningar för att driva skolor i glesbygd. l988/89:Ub276 av m.fi. (c) vari såvitt nuär i fråga yrkas I. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fortbildning av lärare, 4. att beslutar attstatsbidraget till syo skall utgå med samma veckotimpris som gäller för denundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ökade bas- ochförstärkningsresurser med 300 milj.kr., 6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i modonen anförts om samma delningstal 25 elever på alla stadier i och högst 25 elever i varje klass, 7. att beslutar att detsärskilda basresursmedeltalet för mellanstadiet skall avskaffas, 8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda lönekostnadsramar förlärarlöner, 9. att avslår regeringensförslag om besparing på veckotimpriset, 10. auriksdagen beslutar tillföra anslaget Bli , 11. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utvärdering av prao-verksamhetep, 12.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statsbidrag till fristående skolor, 13.att beslutar tillföra anslaget B 11 700 OOÖ kr. för lokalskolutveckling i glesbygd. 1988/89:Ub279 av m.fi. (m) vari yrkasatt 3 söm sinmeninggerregeringen till känna vad i motionen anförts om statsbi- 1988/89: UbU 13 drag till de i motionen angivna fristående skolorna. 1988/89 :Ub282'av och (båda fp)vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om lärares möjligheter att bytayrke och arbetsuppgifter, 2. att som sin mening gerregeringen dll känna vad i motionen anförts om alternativa karriärer för läraresom har tjänst men som måste byta yrke, 3. att hos regeringen begäratt särskilda medel för de i motionen angivna ändamålen anvisas urarbetsmiljöfonden. 1988/89:Ub284 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till reformering av den praktiskaarbetslivsorienteringen både i grund- och gymnasieskola. 1988/89:Ub293 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att SÖ får i uppdrag att utfärdarekommendationer till skolorna om informationsåtgärder och aktiviteterbeträffande innehållet i regeringens budgetproposition. 1988/89 :Ub298 av och (båda fp) vari såvitt nu är i fråga yrkas 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om eget budget- och lokalansvarför olika skolenheter, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om skolråd, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om skolor i glesbygd. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:A455. 1988/89:Ub299 av m.fi. (vpk) vari - såvitt nuär i fräga -yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om statligt regleradelärartjänster, 2. att hos regeringen begärförslag om hur behovet av lärarfortbildning på kan tillgodoses, 3. att hos regeringen begärförslag om en ökad grundbemanning pä skolorna för att slippa korttidsvikarieri enlighet med vad som i motionen anförts. 1988/89:Ub308 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen under anslaget Bil. Bidrag till driften av grundskolor m.m. / 90 anslår 167 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit. 1988/89:Ub313 av m.fl. (s) vari såvitt nuär i fräga yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som angetts om att statsbidragen till kommunerna utformas så att deras syfte uppfylls utan regler som i detalj styr den praktiska utformningen av skolverksamhe ten. 1988/89:Ub326av och (båda c) vari 1988/89:UbU13 yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsbeträffande glesbygdsstöd till skolverksamhet i landsbygdsskolor. I988/89:Ub330 av () vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om principerna för genomförandetav kompletteringsfortbildningen för lärare, 2. att som sin mening gerregeringen till känna behovet av att del av anslaget bil. 10, B 8 ibudgetpropositionen, 50 milj.kr. till kompletteringsfortbildning, överförestill anslaget B 3, bidrag till kommunernas lokala skolutveckling, att fördelasenligt principerna för fördelningen av anslaget B 3. 1988/89:Ub332 av m.fl. (vpk) vari - såvitt nuär i fräga -yrkas 5. att hos regeringen begär förslag om en planför hur klasstor-leken successivt skall minska till maximum 25 elever i helagrundskolan, 9. att beslutar att avskaffa alternativkursernai matematik och engelska på högstadium i enlighet med vad som imotionen anförts. I988/89:Ub339 av och (båda mp) variyrkas att beslutar att lärarlönerna även vid waldorfskolorna snarastmöjligt skall bekostas av staten. I988/89:Ub6I5 av och (bådac) vari såvitt nu är i fråga yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bevara de små skolorna i län. 1988/89:Ub801 av m.fi. (c) vari såvitt nuär i fråga -yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motio nen anförts om behovet av en kraftfull upprustning av utbildningsväsendet, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om en likvärdigutbildningsstandard och om kostnadsrelationerna mellan stat och kommun, 3. att avslår regeringensförslag om en besparing på 167 milj.kr. (sänkta veckotimpriser ), 4. att beslutar att denstatliga regleringen av lärartjänster skall bestå, 5. att som sin mening gerregeringen dll känna vad som i motionen anförts om högst 25 elever i varjeklass, lika delningstal (25) på alla stadier i och ett avskaffandeav det särskilda basresursmedeltalet för mellanstadiet. l988/89:Ub806 av m.fl. (m) vari - säviu nu är ifråga - yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kunskapsmä- 1 * 1988/89. let ochden enskildes kunskapsutveckling skall ges prioritet framför andra 1988/89:UbU 13 uppgifter i skolarbetet, 2. att hos regeringen begär en översyn avgrundskolans läro plan i enlighet med vad som i modonen anförts, 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjer för skolans fostrande uppgift, 6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att i läroplanen markera deenskilda ämnenas ställning så att varje ämne har en egen kursplan, 7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om sambandet mellan mål förskolans arbete och behovet av läromedel, 8. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring av skollagen att elev och föräldrar ges en reellmöjlighet att välja skola i enlighet med vad som i motionen anförts, 13. att hos regeringen begär förslag om ökadevalmöjligheter i högstadiet i enlighet med vad som i motionen anförts, 15. att hos regeringen begär utredning om utvärderingav skolan i enlighet med vad som i motionen anförts, 37. att som sin mening ger regeringen tillkärina vad i motionen anförts om prioriteringar i lärarnas vidareutbildning. 1988/89:Ub808 av m.fl. (s) vari såvittnu är i fräga -yrkas 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om jämställdhetsfrägornas plats i den nu planerade tioåriga lärar fortbildningen. 1988/89:Ub817 av m.fl. (fp) vari - såvittnu är ifråga -yrkas 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att baskunskaper i föregåendemoment skall vara inhämtade innan ny årskurs påbörjas, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av engrundskoleexamen, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ökade möjligheter för skolorinom det allmänna skolväsendet att skapa en särskild ämnesprofil, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om föräldrars och elevers utökaderätt att välja skola inom det allmänna skolsystemet, 6. att hos regeringen begärförslag om ett elevanknutet statsbidragssystem för , 7. att hos regeringen begärförslag till nya statsbidragsbestämmelser för de fristående skolorna enligt deriktlinjer som presenterats i motionen (delvis), 8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fortbildningsstöd till lärarevid fristående skolor med statsbidrag, 6 10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen 1988/89:UbU 13 anförts om nya bestämmelser för tillvalen på högstadiet så att också ett ordinarieämne på timplanen kan läsas som fördjupningskurs inom ramen för tillvalsdden, 11. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behov av allmän och särskild kurs, 14. att beslutar att statsbidragsbestämmelsernaskall vara så utformade att det skall vara möjligt för kommun som så önskar attutnyttja del av förstärkningsresursen till att minska klasserna i mellan- ochhögstadiet ner till 25 elever, 19. att beslutar att en försöksverksamhet medlokala ledningsorgan (skolråd) skall inledas, 21. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om regler för skyddsarbetet i skolan, 22. att under anslaget B 11.Bidrag till driften av grundskolor m.m. anslår ett belopp som är 337 milj.kr.högre än det regeringen föreslagit till bas- och förstärkningsresurser för attmöjliggöra mindre klasser samt ett system med fasta lärarvikarier, 23. att under anslaget Bli.Bidrag till driften av grundskolor m.m. anslår ett belopp avsett förkompletteringsfortbildning som är 30 milj.kr. högre än det regeringenföreslagit, 28. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lärarutbildningen och fortbildning för redan verksamma, 35. att beslutar att inte anslå några medel tillsamlad skoldag och därmed under anslaget B 11 anslår 25 milj.kr. mindre än vadregeringen föreslagit. 1988/89:Ub820 av m.fi. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omregionala högskolor, byskolor och folkhögskolor (delvis). Motiveringenåterfinns i modon 1988/89:A453. l988/89:Ub824 av m.fl. (mp) vari såvittnu är i fråga yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en lokal styrelse på skolan, 2. att som sin mening gerregeringen dll känna att pågående utredning om ett nytt statsbidragssystem förskolan bör inriktas på ett i huvudsak elevrelaterat bidrag, som kan disponerasfritt av den enskilda skolan, 3. att under anslaget Bidragtill driften av grundskolor m.m. för /90 anslår 167 milj.kr.utöver vad regeringen föreslagit, 12. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stöd till skolor med miljöinriktning, 29. att beslutar anvisa 11 milj.kr. under ettsärskilt anslag B Skolväsende. I988/89:Ub827 av m.fi. (s) vari - såviUnu är i fråga - 3. att som sin meninggerregeringen till kännavad i motionen 1988/89: UbU 13 anförts om formerna förstatsbidragsgivningen till . 1988/89:Ub834 av m.fl. (m) vari såvitt nu är i fråga yrkas 1. att hos regeringen begärförslag till ett nytt elevbaserat statsbidragssystem till , 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om minskad reglering av skolan, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen avbidragsgivningen till skolan, 6. att beslutar att till anslaget Bil. och denundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen frän anslaget B 2. överföra6 . (delvis), 8. att beslutar att till anslaget B 11, och denundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen från anslaget B 3. överföra27 . (delvis), 13. att beslutar att från det av regeringenföreslagna anslaget B 10. Särskilda insatser inom skolområdet till anslagetBil. Bidrag till driften av grundskolor m.m. överföra . till denundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen (delvis), 15. att beslutar att underanslaget B 11. av regeringen föreslagna 25 milj.kr. avseende utvecklingsarbeterörande den icke timplanebundna delen av skoldagen i stället skall tillförasden undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen, 16. att beslutar överföra . från den icke undervisningsbundna delen av förstärkningsresursentill den del som avser undervisning, 17. att beslutar överföra detsärskilda bidraget på 16 milj.kr. för kulturverksamhet till denundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen, 18. att beslutar överföra detsärskilda bidraget på 32 milj.kr. för lokalt utvecklingsarbete på mellanstadietoch högstadiet till den undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen, 19. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om hemspråksundervisningen, 20. att beslutar att underanslaget B 11. till hemspråksundervisning för /89 anvisa ett iförhållande till regeringens förslag med . 21. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av lärarnasfortbildning, 22. att beslutar att till B11. Bidrag till driften av grundskolor m.m. för /90 anvisa ett förslagsanslagav 17 . Fortbildning av lärare i godkände regeringens förslag till nytjänsteorganisa- 8 tion för lärare i resp. grundutbildningen för vuxna (UbU1987/88:12, rskr. 1987/88:203). Det skall finnas nio slag av tjänster i 1988/89:UbU13 . De nya tjänsteorganisationerna får införas vid dentidpunkt regeringen bestämmer. Enligt riksdagsbeslutet skall befintliga lärare påenklaste möjliga sätt kunna övergå i den nya tjänsteorganisationen. Den lokalaarbetsplaneringen skall utgå från att lärare inte skall behöva undervisa iandra ämnen och på andra stadier än dem för vilka de är utbildade annat änefter fortbildning GfrUbU 1985/86:1 s. 10-11 och UbU 1986/87:12 s. 30). Omundantag görs från denna regel är det viktigt att skolledningen och den berördaläraren är överens härom. När en tjänst för lärare för årskurserna 17utannonseras utan närmare precisering, skall såväl lågstadielärare ochmellanstadielärare vilka avlagt lärarexamen enligt en äldre ordning somnyutbildade lärare för årskurserna 17 vara behöriga att söka. Skolstyrelseskall kunna ange att tjänstgöringen skall omfatta t.ex. enbart lågstadiet. Isådant fall är dels lågstadielärare vilka avlagt lärarexamen enligt en äldreordning, dels nyutbildade lärare för årskurserna 17 behöriga att söka. Omlärare med äldre utbildning tillsätts på tjänst för lärare för årskurserna 17undervisar läraren enbart inom ramen för sin nuvarande behörighet. Sammaprincip gäller t.ex. när tjänsten som lärare i samhällsorienterande ellernaturorienterande ämnen för årskurserna 49 utannonseras. Om det därvid inteangetts att sökanden till tjänsten måste ha behörighet i något eller någraangivna orienteringsämnen, är dels alla lärare med behörighet enligt en äldreordning i något samhällsorienterande resp. naturorienterande ämne, dels de somgenomgått den nya lärarutbildningen i samhällsorienterande resp. naturorienterandeämnen behöriga att söka. De nya lärarna börjar komma ut på arbetsmarknaden förstunder . Det betyder att det kommer att gå flera är in på 1990-taletinnan effekterna av lärarnas nya grundutbildning får något märkbart genomslag iskolans vardag. I syfte att åstadkomma en breddad och fördjupad kompetens hoslärarna och för att få ett snabbare genomslag av de kvalitetshöjande effekter iolika avseenden som ligger i den nya lärarutbildningen, beslöt (prop.1987/88:100 bil. 10 s. 50-56, UbU 1987/88:12, rskr. 1987/88:203) om riktlinjerför ett tioårigt fortbildningsprogram för lärarna i . Deninriktning av fortbildningen av lärare i som riksdag och regeringhar lagt fast innebär att följande områden skall prioriteras: Fortbildningför att utveckla den allmänna och specialpedagogiska kompetensen hos allalärare. Fortbildning avklasslärare på låg- och mellanstadierna i antingen mate-. matik ochnaturorienterande ämnen eller svenska. Fortbildning avämneslärare på högstadiet i ytterligare ämnen, framför allt isamhällsorienterande och naturorienterande ämnen samt i matematik. När det gäller fortbildning som skall möjliggöra förlärare att vidga sin tjänstgöring över stadiegränserna var utbildningsutskottet inte berett att förorda en generell sådan fortbildning för alla lärare. Utskottet anförde avslutningsvis i sitt betänkande: "I den mån tillgängliga resurser medger det bör dock en fortbildning kunna komma till stånd, som riktas till sådana lärare som själva önskar det och som av skolstyrelsen bedöms skola tjänst- 9 göra iårskurser som de inte kan anses ha behörighet för. fortbildningbör emellertid inte anordnas förrän de tidigare angivna tre 1988/89:UbU 13fortbildningsbehoven blivit tillgodosedda". Bakom detta ställningstagandestod socialdemokraterna, moderata samlingspartiet, och vänsterpartietkommunisterna. I motion 1988/89:Ub276(c)yrkande I, delvis, begärs nyaanvisningar för stadieövergripande lärarfortbildning och fortbildning iengelska för klasslärare. Enligt motion I988/89:Ub240 (vpk) yrkande 2, delvis,begärs förslag om hur behovet av fortbildning av lärarna i naturorienterandeämnen skall tillgodoses. Enligt motion l988/89:Ub330 (s) yrkande 1 bör regeringoch riksdag inte göra någon prioritering av olika fortbildningsbehov utan överlåtadenna fråga åt resp. kommun. I modonerna I988/89:Ub806(m) yrkande 37 och1988/89:Ub834(m) yrkande 21 anförs tveksamhet dll en fortbildning som avser"en fördjupad allmän lärarkompetens". Den anses sakna tillräckligsubstans. Enligt motionärerna bör fortbildningsresurserna i första hand satsaspå ökade ämneskunskaper hos lärarna. Goda kunskaper i ämnet ger läraren entrygghet i undervisningen som i sin tur leder till att den blir intressant föreleverna. Likartade synpunkter framförs i motion 1988/ 89:Ub8I7 (fp) yrkande28. Enligt motion 1988/89:Ub808 (s) yrkande 3 bör jämställdhetsfrägorna beredasplats i lärarfortbildningen. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Önskemålen att anordna fortbildning för att vidgalågstadielärarnas tjänstgöring till att omfatta även årskurserna 47,mellanstadielärarnas tjänstgöring till att omfatta även årskurserna 1 3 och 7,alternativt 79, och högstadielärarnas tjänstgöring till att omfatta ävenårskurserna 46 samt fortbildning för att bredda ämneskompetensen hos lärarna is.k. prak-tisk-estetiska ämnen och hemspråk har ofta sin utgångspunkt iuppfattningen att alla befintliga lärare fullt ut skall bli utbildningsmässigtjämställda med sina nyutbildade kolleger. Som föredragande statsrådet anfört ärsädana önskemål dock inte möjliga att tillmötesgå. Den nya lärarutbildningenskiljer sig för mycket frän den hittillsvarande för att detta skall vara ettrealistiskt mål. Att fullt ut fortbilda alla befintliga lärare så att de tillalla delar får en utbildning som motsvarar den som de nya lärarna kommer attha, skulle vara ett så stort åtagande att det inte ens med betydligt utökadeekonomiska resurser skulle vara möjligt att tillgodose det. Behovet av lärarvikarieri skolväsendet på grund av fortbildningsverksamheten skulle bli synnerligenstort. Det är heller inte i praktiken möjligt för högskoleväsendet att vidsidan av den nya grundutbildningen ta på sig en så omfattande uppgift. Redanden fortbildning som prioriterats kommer att ställa mycket stora krav påhögskolan. Det finns heller inte, som framhölls budgetproposition,praktiska förutsättningar för lärare att mer allmänt undervisa på nya stadier.Den prioritering av fortbildningsbehov som riksdag och regering har gjort harskett med utgångspunkt i behov som är särskilt viktiga när det gäller att fåtill stånd en förändring och en utveckling av . Prioriteringarna ärockså verklighetsanknutna eftersom de lärare som genomgår fortbildningen iallmänhet ocksä kan förväntas undervisa inom de områden de fortbildas i. Den allmänna och specialpedagogiska fortbildningen föralla, vilken avses planeras och i princip också genomföras lokalt, har avsevärt mindre 10