bet · GC01TU16 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening är det bra att regeringengett i uppdrag att se över avgiftssättningen av regionalpolitiskaskäl. Utskottet, som förutsätter att översynen kan genomföras skyndsamt, anseratt syftet med motionsyrkandena till väsentlig del är tillgodosett. De bördärför kunna lämnas utan särskild åtgärd från sida. 4 Anslaget H6. Köp av interregional persontrafik påjärnväg 1stomnätet ingår bandelar där en kommersiellt utbyggd persontrafik inte kan erbjudas. Staten genom transportrådet skall därför enligt förra årets trafikpolitiska beslut fortsättningsvis trygga sådan interregional persontra- 23 fik på järnväg som intekan upprätthållas på affärsmässiga grunder men 1988/89:TU16 som har en klarregionalpolitisk betydelse. Transportrådetoch SJ träffade ett avtal om statens upphandling avtågtrafik. För 688 milj. kr. upphandlades regionalpolitiskt viktig trafik pådiverse stomjärnvägar (prop. 1988/89:100 bil. 8 s. 79), nattåg på övreNorriand, persontrafik på och samt i princip dagenspersontrafik på länsjärnvägar där inte trafikhuvudmännen ännu övertagitansvaret. Härutöverhar transportrådet och SJ kommit överens om en rådrumsbeställning på 120 milj.kr. för att, som en övergångsåtgärd under /90, bibehålla visstågtrafik i avvaktan på trafikhuvudmännens ställningstagande till framtidatrafik. finansieras genom att SJ gör en avräkning mot denavkastning som skall inlevereras till staten för . Ibudgetpropositionen föreslås att anvisar 583,8 milj. kr. underanslaget Köp av interregional persontrafik på järnväg. Avtalet mellantransportrådet och SJ förutsätter att beviljar dessa medel. Imotionerna T2I5 (c), T235 (mp) och T258 (vpk) yrkas att underanslaget Köp av interregional persontrafik på järnväg anvisar 70 milj. kr.,233,5 resp. 300 milj. kr. utöver regeringens förslag för att därmed undvikatrafikindragningar på stomnätet. I motion T248 (m) yrkas att anvisar100 milj. kr. mindre än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. 1motion T229 (s) begärs att statens ekonomiska ramar och tillämpningsreglernaför dessa ses över av regionalpolitiska skäl. Imotion T240 (s) framhålls att anslaget till olönsam trafik åtminstone under enövergångsperiod måste höjas väsentligt. 1motionerna T2I0 (c), T5I0 (c) och T522 (s) begärs att trafiken på bananGöteborgKalmar/åtminstone bibehålls på nuvarande nivå. Om dettainte är möjligt med nuvarande anslagsnivå, måste denna ökas enligt denförstnämnda motionen. Imotion T228 (c,m,fp) framhålls att det är statens ansvar att skötapendeltrafiken med tåg i . Imotionerna T205 (m), T501 (c) och T536 (mp) riktas kritik mot att avtaletmellan transportrådet och SJ kommer att leda till trafikindragningar påbandelen . Det begärs därför att trafiken skallupprätthållas i tillfredsställande omfattning (motion T205) resp. bibehållaspå nuvarande nivå (motionerna T501 och T536). 1motion T503 (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännaatt de 4 dubbelturer på linjen JönköpingFalköping som inte omfattas avavtalet skall ingå i den s. k. rådrumsbeställningen. Imotion T502 (c) framhålls att bör upphäva rätten för transportrådetatt förhandla bort trafiken på banorna , StorlienÖstersund ochGävle . Den skall enligt motionärerna också drivasi SJ:s regi. Imotion T541 (c) yrkas att ytteriigare en dubbeltur sätts in längs norrastambanan. Imotion T517 (fp) yrkas att en snabb utbyggnad och upprustning av 1988/89:TU16 sovvagnstrafiken på genomförs. Imotion T232 (fp) framhålls att sovvagnstrafiken till övre och därmed äventill måste garanteras av staten. Påstomnätet förekommer interregional persontrafik som inte är lönsam. Om statenvill att sådan trafik skall tryggas skall den trafiken enligt dettrafikpolitiska beslutet upphandlas av transportrådet. Utskottet anser attdetta är en riktig princip. Om SJ åläggs att upprätthålla olönsam trafik utanersättning försvårar man för SJ att agera som ett självständigt trafik-företagsom skall uppfylla vissa lönsamhetskrav. Utskottetanser att det avtal som slutits mellan staten och SJ innebär attregionalpolitiskt viktig trafik, bl. a. nattåg på övre , kunnat tryggas.Utskottet tillstyrker därför att anvisar 583,8 milj. kr. underanslaget Köp av interregional persontrafik på järnväg. En begränsad indragningav trafik på stomnätet, vilket avtalet torde medföra, bör enligt utskottetsmening accepteras av kostnads- och effektivitetsskäl. Avdet anförda följer att utskottet avstyrker samtliga nu behandlademotionsyrkanden. Utskottetvill beträffande handläggningsordningen för trafikupphandlingen på stomnätetanföra följande. trafikpolitiska propositionen föreslog regeringen att skulleanvisa 274 milj. kr. för trafikupphandling på stomnätet under första halvåret1989. I årets budgetproposition föreslås, som framgår ovan, att riksdagenanvisar 583,8 milj. kr. för upphandling under /90. Inte i någonav propositionerna redovisas enligt utskottets mening ett tillräckligtbeslutsunderlag. Utskottet anser att regeringen fortsättningsvis bör angevilken trafik som den föreslagna medelsanvisningen avser att trygga liksom dentrafik och kostnaderna härför som SJ offererat men som transportrådet ochregeringen inte anser bör köpas av staten. Det är vidare enligt utskottetsmening angeläget att kostnaderna för den olönsamma järnvägstrafiken öppetredovisas för varje bandel. Därmed kan konsekvenserna av olikamedelstilldelningar bedömas. anfört om handläggningsordningen för trafikupphandling-en påstomnätet bör av ges regeringen till känna. Imotion T234 (fp) framhålls att upphandlingen av trafiktjänsterna bör ske ikonkurrens. De bör läggas ut på entreprenad till andra trafikanordnare än SJ omdet visar sig mera kostnadseffektivt, anser motionärerna. Riksdagenhar bemyndigat regeringen eller myndighet som regeringen beslutar att bestämmai frågor som rör rätten att trafikera järnvägsnätet. På stomnätet skall enligtden trafikpolitiska propositionen SJ ha trafikeringsrätten för såväl person-som godstrafiken. Trafikhuvudmännen kan dock på kortare avgränsade delar avstomnätet få viss trafikeringsrätt för sådan persontrafik som är av lokal ochregional karaktär. Om en trafikhuvudman får en sådan trafikeringsrätt står dethonom fritt att anlita olika entreprenörer. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen i denna del. Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av 1988/89:TU16 visspersontrafik på järnväg Somen följd av trafikpolitiska beslut har regeringen den 11 maj 1988godkänt principöverenskommelsen om lokal och regional kollektivtrafik påjärnväg m. m. Enligt denna överenskommelse får regeringen eller den myndighetsom regeringen förordnar (transportrådet) teckna överenskommelse medtrafikhuvudmännen om ersättning till dessa för övertagande av ansvaret förtrafikförsörjningen på en angiven sträcka. Ersättningens storlek skall motsvaraSJ:s kostnad vid övertagandet för att upprätthålla den aktuella tågtrafiken.Ersättningen utgår oavsett val av färdmedel. Trafikhuvudmännen skall utan kravpå ersättning få överta viss rullande materiel, i huvudsak äldre motorvagnar,från SJ. Trafikhuvudmännen skall bestämma sig för om devill ingå avtal med staten om övertagande av trafikförsörjningen på berördasträckor. Statsbidragettill trafikhuvudmännen finansieras från anslaget Ersättning tilltrafikhuvudmännen jor köp av viss persontrafik på järnväg. I avvaktan påtrafikhuvudmännens ställningstagande dock längst till utbetalas de anvisade medlen direkt till SJ. Ibudgetpropositionen föreslås att för nästa budgetår anvisar 97,65milj. samt att regeringen vid behov får omfördela medel mellan detta anslagoch anslaget Köp av interregional persontrafik på järnväg. Imotionerna T215 (c) och T258 (vpk) föreslås att anvisar 7 milj. kr.resp. 39,06 milj. kr. utöver regeringens förslag till medelsanvisning. 1motion T916 (vpk) begärs att Dalatrafik får ett extra anslag för drift ochinvesteringar på 100 milj. kr. för att upprätthålla en bra kollektivtrafik. Imotion T510 (c) yrkas att staten genom bidrag till länets kollektivtrafikmöjliggör ett större tågåkande på banan . Denovan redovisade principöverenskommelsen om lokal och regional kollektivtrafikpå järnväg m. m. träffades mellan staten. Parterna var därvid eniga omatt trafikhuvudmännens ersättning, om de tar över trafikansvaret, skallmotsvara SJ:s kostnad vid övertagandetillfället. Utskottet, som anser attöverenskommelsen bör ligga fast, tillstyrker därför förslaget i propositionenatt bör anvisa 97,65 milj. kr. under anslaget Ersättning tilltrafikhuvudmännen för köp av viss persontrafik på järnväg. Vidare tillstyrksförslaget i propositionen att regeringen bör bemyndigas att vid behov omfördelamedel mellan detta anslag och anslaget Köp av interregional persontrafik påjärnväg. Avdet anförda följer att utskottet avstyrker motionsyrkandena om att riksdagenbör anvisa större bidrag. Imotionerna T2I0 (c), T215 (c) och T502 (c) begärs att bidraget tilltraftkhuvudmännen endast skall kunna användas till tågtrafik. Någon möjlighetatt flytta medlen till busstrafik bör enligt motionerna inte finnas. , Svens- 1988/89:TU16 ka kommunförbundet förutsätter att bidrag utgår tilltrafikhuvudmannen, om han övertar ansvaret för trafikförsörjningen på visssträcka, oavsett val av färdmedel . Trafikhuvudmannen kansåledes välja att fortsätta att köra tåg på sträckan eller ersätta tågtrafikenmed buss. Utskottetanser detta vara en riktig princip. Beslut om hur den lokala och regionalatrafiken skall utformas fattas bäst av trafikhuvudmännen. Förslagen imotionerna att statsbidraget endast skall kunna användas för tågtrafik innebär ettbrott mot principöverenskommelsen och skulle därmed i avsevärd utsträckningförsvåra möjligheterna att föra över ansvaret för den lokala och regionalatrafikförsörjningen på trafikhuvudmännen. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet de nu behandlademotionsyrkandena om att statsbidrag endast skall utgå för tågtrafik. Imotionerna T230 (s), T526 (fp) och T544 (c) yrkas att bidrag även utgår tilltrafikhuvudmännen om de driver lokal och regional trafik på stomnätet. Dentidigare refererade principöverenskommelsen innebär att bidrag tilltrafikhuvudmännen utgår om de tar över ansvaret för trafikförsörjningen pålänsjärnvägarna. För lokal och regional trafik på stomjämvägama utgår ingetbidrag. Bakom överenskommelsen står bl. Utskottetmenar att förutsättningar skapats för trafikhuvudmännen att under rimligaekonomiska villkor ta över ansvaret för den lokala och regionala tågtrafiken.Enligt utskottets mening finns det nu inget skäl för att besluta omytterligare bidrag. Motionsyrkandena avstyrks därför. Imotion T565 (s) yrkas att de tåg som skall ställas till trafikhuvudmännensförfogande för trafik på elektrifierade banor skall vara eldrivna. Vidarebegärs att trafikhuvudmännen ges möjlighet att välja mellan vagnmateriel ochbidrag motsvarande den kapitalkostnad SJ tidigare fått ersättning för frånstaten. Enligtprincipöverenskommelsen skall trafikhuvudman, som tar över trafikeringsrättenpå en länsjämväg, utan krav på ersättning få överta viss rullande materiel, ihuvudsak äldre motorvagnar från SJ. Utskottetsom förutsätter att regeringen kommer att se till att staten håller denna delav överenskommelsen finner ingen anledning för att göra deuttalanden som begärs i motionen. Utskottet avstyrker därför motionen. Imotion T223 (mp) framhålls att ett utvecklingsprogram för regionaltrafik pålänsjärnvägarna bör genomföras med statligt stöd.Länsjärnvägarna bör enligt motionärerna bli långsiktigt attraktiva förlänstrafikbolagen eller privata intressenter. Enligtdet trafikpolitiska beslutet ansvarar trafikhuvudmännen för all lokal och regional persontrafik. Som redovisats ovan utgår driftbidrag till huvudmännen om de övertar trafikansvaret på länsjärnvägama. Investe ringar i länsjärnvägarna finansieras över anslaget Byggande av länstrafik- 27 Dessaprinciper har accepterats av såväl staten som företrä- 1988/89:TU16 dåre förkommunförbunden och trafikhuvudmännen. Riksdagenställde sig bakom de angivna principerna för mindre än . Somexempel på större investeringsprojekt som möjliggjorts på länsjärnvägarna år1989 nämns i budgetpropositionen sträckorna , ,, NässjöÅseda, JönköpingVaggeryd och . mening finns nu goda förutsättningar för trafikhuvudmännen attdriva tågtrafik på länsjärnvägar. Något utvecklingsprogram med statligt stöd ärutskottet inte berett att förorda. Yrkandet härom avstyrks därför. 6.1 Dl.Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar Frånanslaget finansieras kostnader för drift och vidmakthållande av detstatliga järnvägsnätet. Under innevarande budgetår anvisas dessa medel undertvå anslag, nämligen D1. Drift och underhåll av statliga järnvägar och D2.Reinvesteringar i stomjärnvägar. Enligtbudgetpropositionen finns det ett betydande behov av underhållsåtgärder inomjärnvägsområdet, delvis till följd av inträffade eftersläpningar.Kommunikationsministern föreslår att 2 595 milj.kr. anvisas ochatt en kostnadsram på 2 698 milj. kr. Imotionerna T235 (mp) och T258 (vpk) föreslås att under detta anslaganvisar 420 milj. kr. resp. 1038 milj. kr. () utöver regeringens förslag. Utskottettillstyrker den av regeringen föreslagna medelsanvisningen. Härav följer attmotionsyrkandena avstyrks i denna del. Vidare tillstyrker utskottet denföreslagna kostnadsramen för . 6.2 D2.Nyinvesteringar i stomjärnvägar trafikpolitiska propositionen angavs att som riktpunkt för banverketsplanering bör gälla en medelsram för nyinvesteringar om 10 miljarder kronorunder den närmaste tioårsperioden. ställde sig bakom detta uttalande. Imotion T215 (c) yrkas att planeringen av investeringar i järnvägensinfrastruktur skall inriktas på en omfattning av fram tillår 2000. Utskottetanser att det finns en rad nybyggnadsprojekt som är angelägna att genomföra.Det är emellertid dyrt att bygga nya järnvägar. Kostnaderna för att byggaArlandabanan, /, upprustning för snabbtåg GöteborgMalmöStockholm och samt utbyggnad på norra stambanan ochvästkustbanan har beräknats till prisnivå.För att finansiera angelägna investeringsprojekt tordedet därför vara nödvändigt att andra intressenter 1988/89:TU16 än statenmedverkar. mening står det klart att investeringsramen på 10 miljarder kronoravser de investeringar som finansierar över statsbudgeten. 1 ramenskall således inte inräknas de insatser som andra intressenter kan bidra med.Det betyder att de totala nyinvesteringarna kan bli avsevärt större om t. ex.kommuner och företag medverkar till att finansiera olika investeringar. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion T215 (c) i denna del. Kommunikationsministernföreslår att 583,3 milj. kr. anvisas för nästa budgetår under anslagetNyinvesteringar i stomjärnvägar och att kostnadsramen för fastställstill 605,5 milj. kr. Imotion T235 (mp) yrkas att för nästa budgetår anvisar 1 500 milj. kr.utöver regeringens förslag. bör få använda anslaget även tillinvesteringar i länsjärnvägar och på samt till drift ochvidmakthållande av statliga järnvägar. Imotion T258 (vpk) yrkas att anvisar 233,3 milj. kr. () utöverregeringens förslag. 1motion T507 (s) yrkas att tillräckliga resurser anvisas för attstödja länstrafiksatsningar i tågtrafiken på stomnätet. Utskottettillstyrker för sin del såväl regeringens förslag till medelsanvisning som denföreslagna investeringsramen för . De nu behandlade motionsyrkandenaavstyrks därför av utskottet. 6.3 D3.Ersättning till för vissa kapitalkostnader Frånanslaget finansieras dels kapitalkostnader för lån för de s.k.SL-investeringarna i i enlighet med överenskommelsemellan (), SJ och staten, delsavskrivningskostnaden för eldriftsanläggningar. Kommunikationsministernföreslår att anvisar 94 milj. kr. under anslaget för nästa budgetår. Utskottet tillstyrker denföreslagna medelsanvisningen. 6.4 D4.Särskilda nyinvesteringar i stomjärnvägar () Frånanslaget betalas utbyggnad av dubbelspår på i enlighet med dennordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning. Banverketanger i sin anslagsframställning att en fortsatt utbyggnad av dubbelspår pånorra delen av (Göteborg- ) tillhör de högst prioriteradenysatsningsprojekten. hemställer därför om att 180 milj. kr. anvisasför (ca 100 milj. kr. för /90), dvs. enmedelsanvisning som överstiger de 25 milj. som enligt tidigareriksdagsbeslut återstår att anvisa inom ramen /89:TU16 den nordiskahandlingsplanen. Kommunikationsministerndelar uppfattning att en fortsatt satsning på ärangelägen. Han anser emellertid inte att det finns ekonomiskt utrymme att höjaanslagen utöver de ramar som lades fast i det trafikpolitiska beslutet. Hanförordar därför att under detta anslag 25 milj. kr. anvisas för nästa budgetår.De fortsatta insatserna på får bedömas av vid dessprioritering mellan olika projekt. Imotionerna T215 (c) och T258 (vpk) yrkas att under anslaget anvisar147 milj. kr. resp. 200 milj. kr. utöver regeringens förslag. Imotionerna T234 (fp) och T251 (fp) yrkas att anvisar 25 milj. kr.utöver regeringens förslag. Imotion T545 (c,m,fp,mp) begärs att utvidgar upplåningsrätthos med 147 milj. kr. under förutsättning att pengarna användsför utbyggnad av dubbelspår på . Imotion T213 (m) yrkas att en företagsekonomisk komplettering av den pågåendeutredningen om järnvägstrafiken längs görs. Imotion T223 (mp) yrkas att får i uppdrag att bygga ut västkustbanantill tvåspårighet mellan och . Äveni motionerna T206 (c), T247 (vpk), T515 (s), T537 (fp) och T546 (c) framhållsatt en fortsatt utbyggnad av dubbelspår på är mycket angelägenatt genomföra. I motion T546 (c) anförs också att bör anslutas tillvästkustbanan. Imotionerna T206 (c) och T242 (fp) framhålls att en järnvägstunnel genomHallandsåsen bör byggas. 1motion T560 (mp) begärs att kostnaderna för en ny bansträckning och ett nyttstationsbygge inom utreds. har utarbetat ett förslag om ett starkare Ekonomiskhandlingsplan 19891992. har ställt sig bakom handlingsplanen.I planen avgränsas sex prioriterade nordiska infrastrukturområden. Ett av dessaområden är den södra delen av svenska . I förslaget sägs om dettaområde att en fortsatt utbyggnad och upprustning av är mestangelägen. Den låga standarden på huvuddelen av är ettklart hinder mot en effektivise-ring av järnvägstrafiken inom och medkontinenten. Inte minst hämmas kombitrafikens utveckling, framhålls det vidare.I Nordiska ministerrådets förslag förutsätts att infrastrukturprojekt somvästkustbanan finansieras av resp. land. Medhänvisning till det anförda anser utskottet det motiverat att särskildainsatser görs för att påskynda utbyggnaden av dubbelspår på . Deåterstående kostnaderna för att färdigställa dubbelspårsutbyggnaden mellanGöteborg och uppgår till ca 405 milj. kr. i löpande priser.Banverkets och regionens målsättning är att denna etapp skall var färdigbyggdår . Dubbelspårpå bandelen mellan och skulle inte bara ha stor betydelse för SJ:s person- och godstrafik utan även för kom- 30 munerna iGöteborgsregionen, eftersom pendeltrafik därmed skulle kunna 1988/89:TUI6etableras på denna bandel. Utskottetvill i sammanhanget erinra om den uppgörelse som slöts mellan staten,SJ och om upprustning och trafikering avpendeltågstrafiken i . Enligt uppgörelsen skall landstingetbl.a. svara för av kapitalkostnaderna för en omfattande utbyggnad av tvånya spår. Motdenna bakgrund är det enligt utskottets mening rimligt att staten via särskildmedelstilldelning, och närmast berörda lokala och regionalaintressenter delar på kostnaden (ca 405 milj. för utbyggnaden avdubbelspåret till . Utskottet har erfarit att är berett attgöra de omprioriteringar som krävs för att inom ramen för ordinariemedel skall kunna finansiera en tredjedel av kostnaderna (ca 135 milj. kr. ilöpande priser) fram . Skäletför de lokala och regionala intressenterna att betala en del av kostnaderna fördubbelspårsutbyggnaden skulle, som framgår ovan, vara att pendeltågstrafikdärmed kan etableras på sträckan mellan och . Ett motiv förstaten att bidra med särskilda medel är de uttalanden som gjortom betydelse. Ett annat motiv för staten är att miljösituationenpå motiverar särskilda insatser. En tidigareläggning avpendeltågstrafiken mellan och bidrar enligt utskottetsmening till en förbättrad miljö genom att biltrafik förs över till järnväg. å ena sidan och de lokala och regionala intressenterna å andra sidanär beredda att svara för var sin tredjedel av kostnaderna fördubbelspårsutbyggnaden mellan och anser utskottet attresterande belopp bör finansieras från anslaget D4. Särskilda nyinvesteringari stomjärnvägar. Utskottet föreslår därför att under detta anslag för nästabudgetår anvisas 65 milj. kr., dvs. 40 milj. kr. mer än vad regeringenföreslagit. Det bör ankomma på att undersöka om intressenterna iGöteborgsregionen är beredda att svara för en tredjedel av kostnaderna för denaktuella dubbelspårsutbyggnaden. Omdet inte är möjligt för att nå en uppgörelse med de lokala ochregionala intressenterna i bör enligt utskottets mening demedel som anvisas under anslaget D4. få användas för investeringar på andradelar av . Om en uppgörelse går att nå förutsätter detta att resterandedel av kostnaderna för statens särskilda insatser anvisas från anslaget D4.kommande budgetår. Utskottetsställningstagande, som av bör ges regeringen till känna, innebär attsyftet med de nu behandlade motionsyrkandena till väsentlig del blirtillgodosett. Något uttalande från om anslutning tillvästkustbanan, tunnel genom eller om en utredning av nybansträckning genom anser utskottet inte erforderiigt. 6.5 1988/89:TU16 Ibudgetpropositionen föreslås att anvisar 10,3 milj. kr. för nästabudgetår samt godkänner en kostnadsram på 10,6 milj. kr. Utskottettillstyrker såväl den föreslagna medelsanvisningen som den föreslagnakostnadsramen. Frånanslaget betalas vissa kostnader inom järnvägssektom för uppgifter inom dencivila delen av totalförsvaret. Ibudgetpropositionen föreslås att för nästa budgetår anvisar 42,4milj. Utskottet tillstyrkerförslaget till medelsanvisning. Imotion T216 (c) framhålls att det är angeläget att den framtida bedömningen avperson- och godstransporter beaktar behovet av kommunikationer i en kris- och krigssituation. Inomden civila delen av försvaret är transportrådet ansvarig myndighet förtransporterna. Det åligger därvid transportrådet att, efter samråd med bl. a.banverket och SJ, se till att transporterna under kriser och krig har en högeffektivitet och tillfredsställande funktionssäkerhet. I princip all verksamhetinom totalförsvaret är beroende av transporter. samverkar näramed såväl överbefälhavaren som överstyrelsen för civil beredskap. Meddet anförda synes syftet med motionsyrkandet vara tillgodosett. Det kan därförlämnas utan särskild åtgärd från sida. Frånanslaget betalas merkostnader i samband med utlokaliseringen av banverketshuvudkontor till Boriänge. Utskottettjilstyrker regeringens förslag att för nästa budgetår anvisa 18 milj. kr. 7 Finansiering av investeringar Banverkethar möjlighet att ta upp lån i för finansiering aveldriftsanläggningar och de s. k. SL-investeringarna. Därutöver får upplåningske för produktionsutrustning samt för rörelsekapital. Kommunikationsministernföreslår att godkänner att ramen för denna upplåning för år 1990anges till I 210 milj. kr. Utskottettillstyrker den föreslagna ramen för upplåning i . Imotion T215 (c) framhålls att det bör övervägas att får tillgo dogöra sig medel från försäljningar av mark och andra anläggningar för nyinvesteringar, att verket bör undersöka möjligheterna att genom sam- ,» verkan med kommuner ochlandsting och/eller enskilda företag åstadkom- 1988/89:TU 16 ma delfinansieringsamt att möjligheter bör åstadkommas att finansiera investeringar av dennalångsiktiga karaktär genom upplåning. Enligt motionen visar kapitalmarknadenatt det bör vara möjligt att genom emission av järnvägsobligåtioner finansieraett betydligt ambitiösare investeringsprogram än vad direktfinansiering överstatsbudgeten medger.