bet · GC01UbU30 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 UbU30 I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1988/89:90 om ingenjörsutbildning() jämte motioner. Regeringen har i proposition 1988/89:90 omingenjörsutbildning 1. att riksdagengodkänner vad som har förordats om ny ingenjörsutbildning (avsnitt 3.1), 2. att riksdagengodkänner vad som har förordats om lokalisering av utbildningen (avsnitt 3.8), 3. att riksdagenbeslutar om försöksverksamhet /90 enligt vad som har förordats(avsnitt 4), 4. att riksdagentill Utbildning för tekniska yrken för /90 under åttondehuvudtiteln utöver vad som har föreslagits i prop. 1989/90:100 bil. 10 anvisarett reservadonsanslag om . (delvis), 5. att riksdagentill Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål för /90under åttonde huvudtiteln utöver vadsom har föreslagits i prop. 1988/89:100bil. 10 anvisar ett reservationsanslag om , 10. berett tillfälle att ta del av vad som haranförts om inriktningen av den fortsatta planeringen. Propositionens hemställan 4 behandlas också i utskottets betänkande 1988/89:UbU19. Hemställan 6, 7, 8 och 9 behandlas iutskottets betänkande 1988/89:UbUl5. Motioner med anledning av proposition 1988/89:90 1988/89:Ubl7 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omlokalisering av den nya ingenjörsutbildningen till och . 1 1988/89. 1988/89:Ubl8av () vari yrkas att som sin mening 1988/89:UbU30 ger regeringen till känna att den nya tvåårigaingenjörsutbildningen jämväl bör lokaliseras till . 1988/89:Ubl9 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen vid behandling av anslaget D 7. Utbildning för tekniska yrken, ochinom anslagets ram, beslutar att statsbidraget per elev skall utgå med sammabelopp till samtliga berörda högskolor. 1988/89:Ub20 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att den nya tvåårigaingenjörsutbildningen även bör lokaliseras till . 1988/89:Ub21 av m.fl. (c), vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att riktmärket för dimensioneringen av den nya ingenjörsutbildningenskall vara 8 000 nybörjarplatser, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokaliseringen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsattutbyggnad och geografisk spridning. 1988/89:Ub22 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förlängdastudier och teknologie kandidatutbildning, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ökad lärarrekrytering till tekniskutbildningssektor. 1988/89:Ub23 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att försöksverksamhet med 2-årig teknisk högskoleutbildning i Huddingekommun skall bedrivas också fortsättningsvis. 1988/89:Ub24 av () vari yrkas 1. att riksdagenvid behandling av anslaget D 7. Utbildning för tekniska yrken, och inomanslagets ram, beslutar att statsbidraget per elev skall utgå med samma belopptill samtliga berörda högskolor. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkostnadsansvaret för lokaler och utrustning för den tvåårigaingenjörsutbildningen i och . 1988/89:Ub25 av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar om lokalisering av ingenjörsutbildningen med beaktande av de betydandeinvesteringar som vissa kommuner redan gjort i samband med försöksverksamhetenoch beslutar bevara utbildningen på de orter där kommunikationer, näringslivoch befolkningsunderlag utgör klara motiv för detta, 2. att riksdagenbeträffande kemiutbildningarna på ingenjörsnivå beslutar att dessaslokalisering skall behandlas i särskild ordning varvid behovet av att profileraoch lokalisera dem med hänsyn till befintliga företag, forskningsenheter etc.skall ges en avgörande betydelse. 1988/89:Ub26 av och (båda m) vari yrkas att beslutar att kostnaderna för lokaler ochutrustning för den tvåårigaingenjörsutbildningen i och skall bestridas av 1988/89:UbU30 staten från /90. 1988/89:Ub27av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i modonen anförts om lokaUsering av den nyaingenjörsutbildningen till . 1988/89:Ub28av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en hög kvaliteti den föreslagna utbildningen, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om innebörden avhögskolebegreppet, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om betygens roll vad gällerbehörighet och urval, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda förkunskaper, 5. att beslutar att s.k.geografiska förturer ej skall gälla för den föreslagna utbildningen, 6. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om teknikerutbildningen, 7. att avslårregeringens förslag om tillsättning av lärartjänster utan ansökningsförfarande, 8. att avslårregeringens förslag om automatiskt förordnande av gymnasielektor somhögskolelektor, 9. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet till tjänst somadjungerad högskoleadjunkt eller högskolelektor. 1988/89:Ub29av () vari yrkas att beslutar att ochHudiksvall ska ingå bland de orter som får en permanent lokalisering av den nyaingenjörsutbildningen. 1988/89:Ub30av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att lokaliseraingenjörsutbildning till . 1988/89:Ub31av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om nödvändigheten att ta till vara deresurser som kommun satsat på ingenjörsutbildningen inom ramen förförsöksverksamheten. 1988/89:Ub32av m.fl. (s) vari yrkas att beslutar att - inom den ibudgeten föreslagna totala kostnadsramen - 30 platser på maskiningenjörslinjemed inriktning mot maskinteknik tilldelas högskolan i Eskilstuna-Västeråsfr.o.m. 1988/89:Ub33av m.fl. (mp) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna att ett revideratförslag med en långsammare utbyggnadstakt av ingenjörsutbildningen påmellannivå bör utarbetas vari även i motionen upptagna frågor skall belysas merkonkret. 1*1988189. 2, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att konkreta 1988/89:UbU30 förslagtill starka inslag av ekologi/miljö skall inarbetas i ingenjörsutbildningen, 3, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att kommunerna inte bör delta ifinansieringen av utbildningen. Motioner från allmänna motionstiden 1988/89:Ub668 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 1, att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av verkstadsingenjörslinje (80 poäng) med60 platser vid högskolan i fr.o.m. /91. 1988/89:Ub674 av m.fl. (s) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av verkstadsingenjörslinjen (80 poäng) med60 platser vid högskolan i . 1988/89:Ub699 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en byggnadslinje med träbyggnadsprofil på 80 poäng kommer till stånd i , 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt resursbehovet för utrustning, resor och andra kringresurser tillgodoses med motsvarande som anses behövligt för civilingenjörsutbildning. 1988/89:Ub760 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen lägger förslag om att enträbyggnadslinje förläggs till högskolan i . 1988/89:Ub814 av och (båda c)vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en tvåårig teknisk högskoleutbildning bör etableras i . Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:A438. 1988/89:Ub826 av och (bådam) vari yrkas 1, att som sin mening ger regeringen till kännaatt utbildning godkänns för 60 högskolepoäng, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett ökat samarbete mellan högskolan i och i . 1988/89:Ub827 av m.fl. (s) vari - såvittnu är i fråga- yrkas 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ingenjörsutbildning påmellannivå vid högskolan i samt journalist- och arkitektutbildning iMellannorrland (delvis). Utskottet 1988/89:UbU30 I propositionen föreslås under avsnittet 3.1 att en nytvåårig ingenjörsutbildning inrättas inom den statliga högskolan. Denföreslagna utbildningen skall ersätta och förstärka den utbildning som gesinom årskurs 4 av gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje (T4) och motsvarandevuxenutbildning. skall det i högskolan också finnastekniska utbildningar om 40 poäng för dem som efter genomgången T4 önskar enfortsatt påbyggnad. I propositionen föreslås vidare - som ett alternativ tillingenjörsutbildningen - en teknikerutbildning. Teknikerutbildningens organisationoch inriktning bör enligt föredragande statsrådet utredas av universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) och (). I motion 1988/89:Ub28 (m) begärs att skall görauttalanden om behovet av hög kvalitet i den föreslagna utbildningen (yrkande1), att utbildningen skall vila på vetenskaplig grund (yrkande 2) och slutligenatt den aviserade teknikerutbildningen bör inordnas i gymnasieskolan (yrkande6). Utskottet vill erinra om att stor enighet råder om behovetav förstärkt kompetens för ingenjörer. Syftet med regeringens förslag är atthöja kvaliteten på ingenjörsutbildningen. Det slutliga ansvaret för att såkommer att ske åvilar resp. högskoleenhet som har ansvaret för utbildningensgenomförande. Utskottet anser att den nya utbildningen liksom all högskoleutbildningskall vila på vetenskaplig grund, vilket får konsekvenser för bl.a.tillsättning av lärartjänster samt fortbildning av lärare. Till dessa frågoråterkommer utskottet i det följande. Det finns enligt utskottets mening inte skäl att taställning till frågan om teknikerutbildningen skall vara en gymnasialutbildning eller en högskoleutbildning förrän UHÄ och SÖ slutfört denutredning om utbildningens organisation och inriktning som de båda verken skallfå i uppdrag att göra. Med hänvisning till vad utskottet anfört föreslårutskottet att med avslag på motion 1988/89:Ub28 yrkandena 1, 2 och 6godkänner vad regeringen förordat under avsnitt 3.1 i propositionen. Inriktningen av den fortsatta planeringen av utbildningen I propositionen anförs (s. 12-14) att det fortsattaplaneringsarbetet när det gäller utbildningens organisation och allmännauppläggning skall inriktas på att den nya ingenjörsutbildningen skall erbjudasi form av ett begränsat antal allmänna utbildningslinjer med relativt bredinriktning. Dessa linjer skall karaktäriseras av att de är avslutade, yrkesinriktadeutbildningar med egna utbildningsmål. Utbildningen bör till sitt tekniskainnehåll knyta an till och bygga vidare på den utbildning som kommer att gesunder tre årskurser på T-linjen i gymnasieskolan. I motion 1988/89:Ub33 (mp) yrkande 2 begärs ett uttalandeav om att konkreta förslag till omfattande inslag om ekologi ochmiljö bör inarbetas i utbildningen. Utskottet vill hänvisa till att föredragande statsrådet ipropositionen (s. 14) betonar vikten av att vid omläggningen av ingenjörsutbildningenfrågor om förbättring av såvälarbetsmiljön som den yttre miljön beaktas i tillräcklig 1988/89:UbU30utsträckning inom alla de blivande utbildningslinjerna. Utskottet vill understrykaatt ingenjörerna är en viktig yrkesgrupp i detta sammanhang och att det därförär angeläget att den nya utbildningen utformas med beaktande av ingenjörersbehov av sådana kunskaper. Vad gäller den konkreta utformningen avutbildningen är detta en fråga som resp. högskoleenhet ansvarar för vidutarbetande av utbildningsplan för utbildningslinjerna i fråga. Motion1988/89:Ub33 yrkande 2 bör avslås av . Utskottethar inga invändningar mot inriktningen av den fortsatta planeringen när det gällerutbildningens organisation och allmänna uppläggning och föreslår att riksdagenlägger propositionen i denna del till handlingarna. Ipropositionen anförs (s. 1416) vad gäller behörighet och urval att detfortsatta planeringsarbetet bör utgå från att de särskilda behörighetskravenför de nya allmänna utbildningslinjerna skall utformas i likhet med vad som iövrigt gäller inom högskolan, dvs. med krav på betyget 3 i ett eller flerasärskilda ämnen. Under försöksverksamheten föreslår dock föredragande statsrådetatt särskilda bestämmelser liksom bör gälla för såväl behörighet somurval. Imodon 1988/89:Ub28 (m) yrkande 3 påpekas att det relativa betygssystemetsbrister framträder i regeringens resonemang om konsekvenserna av att tillämpade särskilda behörighetskraven redan under försöksverksamheten. I yrkande 4 isamma motion hävdas att det är självklart att det skall vara möjligt att ställaupp särskilda krav på förkunskaper. Slutligen vänder sig motionärerna i yrkande5 mot att geografisk förtur skall gälla för den föreslagna utbildningen. Utskottetkonstaterar att det inte råder någon delad uppfattning mellan motionärerna ochföredragande statsrådet när det gäller reglerna för behörighet och urval tillde allmänna utbildningslinjer som kommer att inrättas . Utskottetdelar statsrådets mening att, i avvaktan på att en teknikerutbildning kommertill stånd, särskilda bestämmelser i vad gäller förkunskapskraven bör gällaför sökande från T-linjens årskurs tre resp. vuxenutbildning. Sådanabestämmelser har föreslagits av den arbetsgrupp inom utbildningsdepartementetsom framlade rapporten ingenjörsutbildning på mellannivå (Ds1988:20). Av hänsyn till de elever som redan påbörjat sina studier på T-linjenbör också särskilda regler om förtur gälla under försöksverksamheten. Medhänvisning till vad utskottet anfört bör avslå motion 1988/89:Ub28yrkandena 3, 4 och 5 samt utan erinran lägga propositionen i denna del tillhandlingarna. Ipropositionen föreslås (s. 16-18) beträffande reformens genomförande att dennya ingenjörsutbildningen - efter principbeslut - successivt byggsut som försöksverksamhet inom högskolan. minskas antalet platser påT4 i motsvarande utsträckning. I och med ingången av /94 skallT4 vara helt avvecklat. Imotion 1988/89:Ub33 (mp) yrkande 1 begärs ett reviderat förslag från regeringenmed långsammare utbyggnadstakt för ingenjörsutbildningen. Regeringenbör återkomma med förslag om dels teknikerutbildning, dels 1988/89:UbU30kompletteringsutbildning för studerande från naturvetenskaplig linje. Vidareanser motionärerna att lärarnas vidareutbildning skall vara avslutad närreformen börjar genomföras. Utskottet har inga invändningar mot den tidplan somredovisas i propositionen. När det gäller de frågor som aktualiserats avmotionärerna vill utskottet lämna följande kommentarer. Frågan omteknikerutbildningens organisation och inriktning kommer som utskottet ddigarenämnt att utredas av UHÄ och SÖ. Utskottet räknar med att denna utredningkommer att föreligga före /94. Det utredningsarbetesom behöver göras beträffande kompletteringsutbildningen för elever från naturvetenskapliglinje torde också enligt utskottets bedömning kunna avslutas före den1 . Frågan om vidareutbildning av lärare anser utskottet vara mycketangelägen. Resurser för dels forskarutbildning, dels fort- och vidareutbildningföreslås också i propositionen, vilket utskottet återkommer till senare i dettabetänkande (s. 11-12). Sammanfattningsvis anser utskottet att det inte finnsnågot skäl att begära ett nytt förslag med långsammare utbyggnadstakt, varförmodon 1988/89:Ub33 yrkande 1 avstyrks. I propositionen anförs (s. 19-21) under rubrikenlärarfrågor att högskolans tjänsteorganisation bör ge goda förutsättningar förarbetet inom ingenjörsutbildningen och för lärarnas utvecklingsmöjligheter.Det anses dock viktigt att högskolan och gymnasieskolan övergångsvis samverkarför att utnyttja de begränsade lärarresurserna. Lärarnas möjligheter tillfyllnadstjänstgöring inom högskola och gymnasieskola är därvid viktiga.Föredragande statsrådet anser att högskolorna bör ha rätt att, när en tjänstsom behövs för ingenjörsutbildningen tillsätts första gången, utanansökningsförfarande göra detta med lärare som har motsvarande arbetsuppgiftervid gymnasieskola som berörs av försöksverksamheten. Vidare anser statsrådetatt den som har förordnats på ordinarie tjänst som gymnasielektor i ämne somberörs av avvecklingen av T4 skall ha rätt att med förtur förordnas pånyinrättad tjänst som högskolelektor inom ingenjörsutbildningen. I båda dessafrågor avser regeringen utfärda föreskrifter. Tvåmodoner berör lärarfrågorna. I modon 1988/89:Ub22 (vpk) yrkande 2 pekas på problemetmed tillgången på lärare i tekniska ämnen såväl inom högskolan som inomgymnasieskolan. Motionärerna anser att risken är stor att gymnasieskolan genomföreslagen reform kommer att förlora kvalificerade lärare i tekniska ämnen ochatt kvaliteten i den nya ingenjörsutbildningen hotas på grund av lärarbrist. Imodonen begärs därför att skall begära att regeringen skall lämnaförslag till åtgärder för att främja tillgången på lärare för tekniskutbildning. I modon 1988/89:Ub28 (m) yrkande 9 berörs ocksåsvårigheterna att rekrytera lärare till teknisk utbildning. Motionärerna anseratt ett sätt att rekrytera tekniskt kvalificerade personer från näringslivetskulle kunna vara att anställa dem som adjungerade högskolelektorer ellerhögskoleadjunkter. I yrkande 7 i samma motion motsätter sig motionärernaregeringens förslag attlärartjänster vid första ansökningstillfället skall kunna tillsättas utan1988/89:UbU30 ansökningsförfarande. Slutligen avvisas i yrkande 8 förfarandetatt den soiu har ordinarie tjänst som gymnasielektor med förtur skall förordnaspå ordinarie tjänst som högskolelektor. Motionärerna påpekar att det blandgymnasielektorerna i tekniska ämnen finns en stor grupp som inte uppfyller devetenskapliga behörighetskraven för tjänst som högskolelektor. Utskottetvill i lärarfrågorna anföra följande. Utskottet delar motionärernas oro för att det i framtidenkan bli svårt att rekrytera tillräckligt med kvalificerade lärare till tekniskautbildningar. Enligt utskottets mening handlar det både om att utbildatillräckligt många lärare i tekniska ämnen och om att förmå kvalificeradepersoner - i pedagogiskt hänseende lämpliga och därtill vetenskapligtkompetenta - i näringslivet att söka sig till gymnasieskolan och högskolan.Utskottet anser därför att regeringen bör komma med förslag till åtgärder föratt trygga lärarförsörjningen till de tekniska utbildningarna. När det gäller rätten för högskoleenhet att tillsättatjänst utan ansökningsförfarande anser utskottet att detta kan vara rimligtunder vissa förutsättningar, nämligen när behörighetsvillkoren enligthögskoleförordningen för tjänst som högskoleadjunkt (19 kap. 23 §) resp.högskolelektor (19 kap. 24 §) är uppfyllda av den som avses bli förordnad. Enligt vad utskottet erfarit uppfyller mångagymnasielektorer i tekniska ämnen inte det vetenskapliga behörighetskravet förtjänst som högskolelektor, dvs. doktorsexamen eller motsvarande vetenskapligakompetens. Utskottet anser att det är avgörande för kvaliteten inom högskolanatt kotnpetenskraven för tjänst som högskolelektor upprätthålls. Utskottet kandärför inte finna att ordinarie innehavare av gymnasielektorstjänst skall kunnaförordnas på nyinrättad tjänst som högskolelektor, om inte vederbörandeuppfyller det vetenskapliga behörighetskravet. Den som med konstitutorial harförordnats på ordinarie tjänst som gymnasielektor och som av högskolemyndighetenbedöms böra ges dispens från de vetenskapliga behörighetsvillkoren på grund avandra förtjänster, bör dock utan ansökningsförfarande kunna förordnas pånyinrättad tjänst som högskolelektor inom ingenjörsutbildningen. 1 dettasammanhang vill utskottet erinra om att gymnasielektor har möjlighet att upptill hel tjänstgöring fyllnadstjänstgöra i den statliga högskolan (jfrskolförordningen 16 kap. 42 §). Vad utskottet här anfört beträffande vissa lärarfrågor börriksdagen med anledning av propositionen och motionerna 1988/89:Ub22 yrkande 2samt 19S8/89:Ub28 yrkandena 7,8 och 9 som sin mening ge regeringen till känna. I propositionen anger föredragande statsrådet att 6 250nybörjarplatser utgör en lämplig riktpunkt för dimensioneringen avingenjörsutbildningen /94. 1 motion 1988/89:Ub21 (c) yrkande 1 begärs att riksdagenskall besluta att riktpunkten för dimensionering skall vara 8 000nybörjarplatser. Motionärerna anger dels att den av regeringen förordaderiktpunkten skulle innebära en alltför kraftig minskning av utbildningsutbudetpå det tekniska området, dels att det högre dimensioneringstalet skulle tillåtaen spridning av utbildningen till fler orter än vad regeringen föreslår. Utskottet vill inledningsvis slå fast att det som anges ipropositionen endast 1988/89:UbU30 är en riktpunkt. Utskottet anser att denangivna riktpunkten är väl avvägd utifrån dels det aktuella antaletintagningsplatser på T-linjen (ca 13 000 platser /89), dels övergången frånT3 till andra högskoleutbildningar (civilingenjörsutbildningar,lärarutbildningar osv.) och till den nya teknikerutbildningen (ca 1 800nybörjarplatser) samt slutligen direkt till arbetsmarknaden. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår modon 1988/89:Ub21 yrkande 1. I propositionen anförs under rubriken övergångsfrågor ochkostnadsansvar (s. 26-27) att kostnadsansvaret för den nyaingenjörsutbildningen /94 helt kommer att övergå till staten. Hurkommunerna skall medverka i finansieringen av den nya ingenjörsutbildningen ien utsträckning som svarar mot kommunernas hitdilsvarande kostnader för T4, fåravgöras i samband med fortsatta överläggningar om de övergripande ekonomiskarelationerna mellan staten och kommunerna. För försöksverksamheten anges i propositionen attdriftkostnaderna utöver kostnaderna för lokaler och utrustning helt kommer attbekostas av staten. Under försöksverksamheten, dvs. t.o.m. /93,räknar föredragande statsrådet med att berörda kommuner ställer lokaler ochutrustning till högskolans förfogande utan krav på ersättning. Tre motioner berör frågor om kommunernas kostnadsansvar. 1motion 1988/89:Ub33 (mp) yrkande 3 anser motionärerna att kommunerna inte bördelta i finansieringen av utbildningen, varför överläggningar om detta äröverflödiga. I motionerna 1988/89:Ub24 (s) yrkande 2 och 1988/89:Ub26 (m)begärs att kostnaderna för lokaler och utrustning för den fullskaligaförsöksverksamheten i och skall betalas av staten. Utskottet anser i likhet med föredragande statsrådet attdet är rimligt att kommunerna får stå för kostnaderna förlokaler och utrustning, vilka motsvarar de kostnader som berörda kommuner haftför de delar av T4 som ersätts med försöksverksamheten. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub24 yrkande 2, 1988/89:Ub26 och1988/89:Ub33 yrkande 3. Utskottet har inga invändningar mot vad som ipropositionen i övrigt anförs om inriktningen av den fortsatta planeringen föringenjörsutbildningen. I propositionen föreslås att ingenjörsutbildning iframtiden permanent lokaliseras till 42 namngivna kommuner. Ansvaret förutbildningen kommer att åvila 23 högskoleenheter. Dessa bör enligt proposidonendärutöver - som för övrig högskoleutbildning - ha ansvar för utbildningensgeograflska förläggning med hänsyn till lokala förutsättningar och samhälletsbehov. Ett stort antal motioner rör frågan om den framtidapermanenta lokaliseringen av ingenjörsutbildningen. Fem motioner från allmänna motionstiden gällertvååriga ingenjörsutbildningar på sådana orter som i propositionen föreslås fåden nya ingenjörsutbildningen.Modonerna 1988/89:Ub674 (s) yrkande 1 och 1988/ 1988/89:UbU30 89:Ub668 (fp)yrkande 1 avser högskolan i , medan motionerna 1988/89:Ub699 (fp) och1988/89:Ub760 (c) avser och motion 1988/89:Ub827 (s) yrkande 5,delvis, gäller högskolan i . Utskottet konstaterar att motionerna är tillgodosedda såtill vida att de berörda orterna enligt regeringens förslag kommer att få dennya ingenjörsutbildningen . föreslås dessutomredan budgetåret 1989/90 få en av de utbildningar som begärs i modon 1988/89:Ub827, nämligen den i elektroteknik. Utskottet anser att det inte nu finnsutrymme för övriga begärda utbildningar.