bet · GC01KU14 · 1988-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottethar berett socialutskottet tillfälle att yttra sig över ett antal motioner somrör vissa frågor om sekretess inom sjukvård och socialtjänst m.m. Def gällerdels motionerna 1986/87:K402 av och (),1986/87:K408 av (), 1986/87:K414 av m.fl. (m,s, fp, c), 1986/87:K427 av () och 1986/87:K428 av (),vilka alla väckts under allmänna mofionstiden , dels mofionerna1987/88:K414 av och (), 1987/88:K429 av MargittaEdgren (fp) och 1987/88:K434 av m.fl. (m, fp, c), vilka väckts underallmänna mofionsfiden . Utskottetskansli har i ärendet upprättat en promemoria, vilken fogas till yttrandet sombilaga 1. Mofionerna och promemorian har remissbehandlafs. En sammanställningav remissyttrandena fogas till yttrandet som bilaga 2. Sekretesslagen(1980:100) trädde i kraft (prop. 1979/80:2, KU37, rskr.179). Lagen ersatte dels sekretesslag, dels en mängd regler i olikaförfattningar om tystnadsplikt för offentliga funktionärer. Sekretesslageninnehåller bestämmelser om tystnadsplikt i def allmännas verksamhet och omförbud aft lämna ut allmänna handlingar. Fråganom myndighets rätt att lämna ut handlingar fill annan myndighet var före 1980års sekretesslag med något undantag oreglerad. 1 viss utsträckning tillämpadesdock lag även mellan myndigheter inbördes. Reglerna om offentligafunktionärers tystnadsplikt gällde i princip även gentemot andra offenfiigafunktionärer. På hälso- och sjukvårdens och område gällde iprincip - bortsett från den s.k. förtroendesekretessen för läkare - regler omtystnadsplikt som innebar atf uppgifter inte fick lämnas"obehörigen". Dessa bestämmelser ersattes alltså med en ny enhetligreglering för alla uppgifter i verksamheten. Genomde nya bestämmelserna sekretesslag försvann den möjlighet till intresseawägning vid uppgiftslämnande som tidigare funnits inom såväl sjukvård som socialtjänst. Jämfört med tidigare ordning innebär H gällandebestämmelser atf uppgifter om enskilda kan lämnas från en 1988/89:KU14sjukvårdsmyndighet eller socialtjänstmyndighet till en annan myndighet i Bilaga endast mycket begränsad utsträckning. Det behov av uppgiftslämnande somfinns har man sökt tillgodose genom stadganden om uppgiftsskyldighef i skildaförfattningar. Konstitutionsufskotfet framhöll vid sin behandling avförslaget till sekretesslag atf def var fråga om en mycket kompliceradlagstiftning, vars konsekvenser knappast kunde i alla delar överblickas förränefter någon tids tillämpning. Statsmakterna skulle därför uppmärksamt följarättsutvecklingen på området. Vid riksdagsbehandlingen av en senare proposition om vissaändringar i sekretesslagen rörande bl.a. vissa uppgifter från vårdsektorn tillpolisen (prop. 1981/82:186) beslutades om ett tillkännagivande fill regeringen,vari bl.a. framhölls att särskilt sekretessen mellan hälso- och sjukvård,socialtjänst och skola behöver ses över ytterligare (KU 1982/83:12 s. 15,rskr. Regeringen överlämnade beslut till socialberedningen.Beredningen har i betänkandet Barns behov och föräldrars rätt (SOU 1986:20 s.140 f.) berört sekretessen inom men inte föreslagit någralagändringar. beslutade regeringen att beredningens arbeteskulle upphöra. I proposifion 1983/84:142 föreslogs att myndigheternagenerellt skulle få vidgade möjligheter att lämna uppgifter till polis ochåklagare angående misstankar om allvarligare brott. För myndigheterna inomhälso- och sjukvården samt föreslogs emellertid infe någon nyordning. beslutade i enlighet med förslaget (KU 1983/84:29, rskr.347). I den inom ufskoftskansliet utarbetade promemorian finnsen utförlig redogörelse för reglerna om handlingssekrefess och tystnadspliktinom vårdområdet, vartill hänvisas (se bilaga 1 s. 27 f.). Här skall endasterinras om innehållet i några centrala bestämmelser. Promemorian innehåller även en redogörelse för de äldrebestämmelserna när def gäller handlingssekretess och tystnadsplikt på detsociala området (se bilaga 1 s. 25 f.). I 7 kap. sekretesslagen finns regler om sekretess medhänsyn främst fill skyddet för enskilds personliga förhållanden. Enligt 7 kap.1 § gäller med vissa undantag sekretess inom den offenfiiga hälso- och sjukvårdenför uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, omdef infe står klart att uppgiften kan röjas utan aft den enskilde eller någonhonom närstående lider men. Sekretessen inom för uppgift omenskilds personliga förhållanden är enligt 7 kap. 4 § utformad på samma sätt.Sekretessen på hälso- och sjukvårdsområdet och socialtjänstområdet avgränsasalltså med ett s.k. omvänt skaderekvisit. Presumfionen är för sekretess.Begreppet men har fått en mycket vidsträckt innebörd och tar framför allt siktepå de olika kränkningar av den personliga integriteten som kan uppstå omuppgifterna lämnas ut. Utgångspunkten för en bedömning av om men föreligger ärden enskildes egen upplevelse. I konsekvens med detta kan även helträttsenliga åtgärder utgöra men. Enligt 1 kap. 3 § sekretesslagen gäller sekretessen ävenmellan myndighe- Bilaga ter och mellan olika verksamhetsgrenar inom sammamyndighet, när de är att betrakta som självständiga i förhållande fillvarandra. Med myndighet förstås varje organ som ingår i den statliga ochkommunala organisationen. Begreppet självständig verksamhetsgren är intedefinierat en gång för alla för hela det stafiiga och kommunalaverksamhetsområdet. Innebörden kan variera från fall till fall. Utgångspunktenvid tolkningen är att en sekretess-skyddad uppgift skall hållas inom en så snävpersonkrets som möjligt. Enligt 1 kap. 5 § sekretesslagen utgör sekretess intehinder mot atf uppgift lämnas ut, om def är nödvändigt för att den utlämnandemyndigheten skall kunna fullgöra sin verksamhet. Av förarbetena framgår aftbestämmelsen skall fillämpas restriktivt. Den kan inte heller åberopas för atfhjälpa en annan myndighet aft fullgöra sin verksamhet (prop. 1979/80:2 del A s.465 och 494). Det finns vidare olika sekretessbrytande regler. Enligtden s.k. generalklausulen i 14 kap. 3 § får sekretessbelagda uppgifter lämnastill myndighet, om det är uppenbart att intresset av atf uppgiften lämnas harföreträde framför det intresse som sekretessen skall skydda. Det är dock atfmärka att generalklausulen infe gäller för en del områden med starktsekretesskydd, bl.a. hälso- och sjukvården samt . Enligt 14 kap. 1 § hindrar sekretess inte att uppgiftlämnas fill annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag ellerförordning. Uppgifts-skyldighet stadgas bl.a. i 7 och 7a §§ lagen (1980:11) omtillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m.fl. (tillsynslagen), 57, 63-66 och71 §§ socialtjänstlagen (1980:620) och 30 § lagen om vård av missbrukare ivissa fall (LVM). När def gäller kontakten mellan läkare och allmänförsäkringskassa finns en bestämmelse om uppgiftsplikt intagen i 20 kap. 9 §lagen (1962:381) om allmän försäkring. Ytterligare sekretessbrytande bestämmelser finns i 14 kap.2 §, där det bl.a. föreskrivs aft sekretessen inom hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten infe hindrar atf uppgift lämnas till polis och åklagare angåendemisstankar om brott med ett minimistraff fängelse eller misstankarom vissa allvarliga brott mot minderåriga. Den senare bestämmelsen infördes påriksdagens initiafiv (SoU 1979/80:ly, KU 1979/80:37). Den enskilde kan slufiigen enligt 14 kap. 4 § eftergesekretessen. Ett sådant medgivande kan lämnas formlöst. Utanför tillämpningsområdet för sekretesslagen fallerverksamhet vid sjukhus och andra liknande inrättningar som drivs av enskilda,liksom privat drivna läkarmottagningar, tandläkarmotfagningar, laboratorierm.m. Här gäller i stället föreskrifterna i lagen (1980:11) om tillsyn överhälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. (tillsynslagen). Av förarbetena fillfillsynslagen framgår att avsikten är aft def i princip skall råda sammasekretess inom den privata hälso- och sjukvården som inom sådan vård sombedrivs i allmän verksamhet. Med hälso- och sjukvårdspersonal avses iförevarande sammanhang även personalen vid apotek. I den inomutskottskansliet utarbetade promemorian finns en redogörelse för aktuellautredningsförslag, JO-uttalanden m.m., vartill hänvisas (se bilaga 1 s. ).Här skall endast i korthet erinras om innehållet. Data- och offentlighetskommittén granskade i sitt förstadelbetänkande Integritetsskyddet i informationssamhället 1. (SOU 1986:24)tillgängligheten av patientuppgifter för olika ADB-register. När det gälleruppgiftslämnande i vårdsyfte och för fillsyn ansåg kommittén aft gällandebetämmelser är tillfredsställande. När det gäller uppgiftslämnande förforskning och statistisk verksamhet anförde kommittén att utlämnandet fillflera register förefaller sakna erforderligt förfatfningssföd. Kommitténföreslog därför en lagbestämmelse som med vissa begränsningar medgeruppgiftslämnande för forskning eller framställning av statistik. Förslagetbereds alltjämt inom . I socialberedningens betänkande Barns behov och föräldrarsrätt (SOU 1986:20) behandlades de sekretessbestämmelser som är aktuella vidsocialtjänstens arbete med utsatta familjer (s. 140 f.). Beredningen pekade påde krav sekretessreglerna ställer vid arbete i samarbetsorgan med företrädareför olika myndigheter. Beredningen föreslog dock inte någon ändring i gällandesekretessbestämmelser. En särskild utredare (förre JO ) förordnadessenare för att företa en översyn av LVU med utgångspunkt i socialberedningensförslag. I Översyn av LVU (Ds S 1987:3) föreslog den särskilde utredaren att 71§ socialtjänstlagen ändras så att skyldigheten att anmäla och lämna upplysningarutvidgas från att avse myndigheter, vars verksamhet berör barn och ungdom fillaft gälla myndigheter som i sin verksamhet/or uppgifter om barn och ungdom samtdem som är anställda vid sådana myndigheter (s. 135 f.). Förslaget skall sesmot bakgrund av regeringsrättens avgörande RÅ85 2:6 angående omfattningen avuppgiftsskyldigheten enligt 71 § socialtjänstlagen. En social disfriktsnämndhade begärt att få del av uppgifter i en kvinnas sjukjournal rörande psykiatriskvård, vilka nämnden behövde för att ta ställning fill kvinnans begäran aft denpågående vården av hennes barn enligt LVU skulle upphöra. Regeringsrätten fannatt def vid sjukhuset inte bedrivs någon verksamhet som berör barn och ungdom.Någon skyldighet atf lämna ut uppgifterna förelåg därför infe. Socialberedningens och den särskilde utredarensbetänkanden har remissbehandlafs och bereds inomsocialdepartementet. Samme särskilda utredare har i utredningen om def oföddabarnet redovisat betänkandet Skydd för det väntade barnet, 1 Åtgärder vidmissbruk m.m. under graviditet (SOU 1987:11). I utredningen föreslås etttillägg till bestämmelsen om undantag från sekretess i 14 kap. 2 §sekretesslagen för aft uppgifter fill skydd för det väntade barnet skall kunnalämnas mellan olika myndigheter och verksamhetsgrenar inom hälso- ochsjukvården och . Utredningen om barnens rätt fog i betänkandet Barnets rätt3 Om barn i vårdnadsrvister - talerätt för barn m.m. (SOU 1987:7) upp frågan om 14 tillämpning av den s.k.generalklausulen på uppgifter om barn . 1988/89:KU14Utredningen föreslog också ett ökat sekretesskydd för barn gentemot Bilagavårdnadshavaren. Utredningen har remissbehandlafs. Frågan om sekretessen iförhållande fill föräldrar för uppgifter om deras barn kan, enligt vadutskottet erfarit, komma att behandlas i en proposition om vissa sekretessfrågorsom skall avlämnas . Regeringenhar vidare beslutat om kommittédirektiv för utformning aven ny kommunallag (dir. 1988:50). Enligt direktiven skall uttalandeni ämnet i betänkandet KU 1987/88:23 bilda grunden för uppdraget. I det nämndabetänkandet anges bl.a. (s. 13) att de sekretessregler som bör gälla för denkommunala nämndverksamhefen bör ses över i det fortsatta kommunallagsarbefet. JOhar vid upprepade tillfällen pekat på problem fill följd av den strängasekretessen. IJO:s ämbetsberäftelse 1987/88 s. 182 f. behandlas bl.a. frågan om överlämnandeav patientjournaler mellan olika kliniker vid ett sjukhus. JO konstaterar atffrågan huruvida kliniker vid ett sjukhus är att anse som självständigaverksamhetsgrenar i sekretesslagens mening - vilken uppfattning JO tidigareuttalat - är föremål för skilda meningar. JO anför att ett slutligt svar pådenna fråga endast torde kunna ges genom lagsfiftning. IJO:s ämbetsberäftelse 1986/87 s. 159 f. tas frågan upp om rapportering ochregistrering av läkemedelsmissbrukare. JO framhåller att ett uppgiftslämnandeom en enskild patients läkemedelsförbrukning från vårdansvarig läkare till s.k.samrådsgrupp förutsätter aft patienten lämnat sitt samtycke till detta.Detsamma gäller för atf uppgiften skall få föras vidare från samrådsgruppenfill läkare och apotekspersonal. Liknande frågor tas upp i JO:sämbetsberäftelse 1987/88 s. 148 f. Där behandlas sekretessen inom lokalanarkotikagrupper, vilka fungerar som samrådsorgan och är sammansatta avföreträdare för skilda myndigheter. JO konstaterar atf utbyte inom gruppen avuppgifter om enskilds personliga förhållanden kräver den enskildes samtycke. Iett avgjort ärende har JO behandlat ansvar förmissbrukare med HIV-infektion. JO uttalar i sitt beslut bl.a. aft det finnsanledning aft överväga behovet av sådana ändringar i sekretesslagen som öppnarmöjlighet för en samverkan i vård- och behandlingsgrupper mellan socialtjänstöch sjukvård (beslut , dnr 1490-1987). Flertaletmofioner tar upp frågor om sekretess mellan myndigheter. Även apotekensuppgiftslämnande berörs. Motionärema framhåller att bestämmelserna inte fårhindra ett önskvärt samarbete mellan myndigheterna. Imotion I986I87:K402 av och (båda m) begärs enöversyn av sekretesslagen för aft underlätta polisens arbete ibrottsutredningar. Enligt mofionen är sekretesslagens bestämmelser röran- de rättenför hälso- och sjukvårdspersonal att lämna uppgift till polis om brott 1988/89: KU 14 oklara. I motion I986I87:K408 av () föreslås attsekretesslagen ändras så att hälso- och sjukvårdssekrefessen infe hindrar t.ex.ett apotek att ta kontakt med recepfförskrivande läkare för att förhindraomotiverad förskrivning av beroendeframkallande läkemedel. Enligt mofionäreninskrider sekretesslagen här till förmån för en missbrukares driftmässigabehov av farmaka och medverkar fill aft social och medicinsk skada uppstår.Mofionären föreslår också atf apoteken utrustas med datasystem förregistrering av inköp av beroendeframkallande medel. Även i motion 1986187:K414 av m.fl. (m, s,fp, c) berörs förevarande fråga. Mofionärerna anser atf regeringen bör göra enskyndsam översyn och framlägga förslag fill erforderliga ändringar avsekretesslagen i den del som rör begreppet men. De pekar på vikten av attläkare - även på eget inifiativ - får lämna information till försäkringskassanvid prövning huruvida socialförsäkringsförmån skall utgå. Mofionärernaframhåller också att apoteken och myndigheterna inom hälso- och sjukvårdenmåste kunna kommunicera i frågor om utlämnande av narkotiska läkemedel. I motion 1986/87:K427 av () begärs aftriksdagen hos regeringen begär en skyndsam handläggning av frågan ommyndighefssekre-tess. Motionären pekar på sekretessproblem vid samarbete mellanexempelvis socialnämnd och fritidsnämnd och anför aft problemen förvärras itakt med aft kommundelsnämnder inrättas. I mofionen fästs bl.a. uppmärksamhetenpå atf uppgifter hos fritids- och ungdomsledare inom fritidsnämndensverksamhetsområde inte är underkastade sekretess. Vid allmänna mofionstiden har väckts motion1987/88:K434 av m.fl. (m, fp, c), vari def begärs ändring isekretesslagen för att undanröja hinder i informationsutbytet mellan förskolaoch grundskola. framhöll vid sin behandling avförslaget till sekretesslag aft regleringen av sekretess mellan myndigheterendast var atf anse som en provisorisk lösning och atf frågan skulle bliföremål för ytterligare överväganden (KU 1979/80:37 s. 12). en ändring i lagförslaget som föreslagits av socialutskottet (SoU1979/80:1 y) i fråga om polisanmälan om vissa brott mot underårig. behandlade i anslutning tillproposifion 1981/ 82:186 om ändring i sekretesslagen flera mofioner, som fogupp frågan om behovet av undantag från regeln om sekretess mellan myndigheter(KU 1982/83:12). Sålunda ifrågasattes i mofioner (s och c) om inte den s.k.generalklausulen i 14 kap. 3 § sekretesslagen, som möjliggör utlämnande avuppgifter efter en intresseawägning, skulle kunna få en vidgad tillämpning. motion (m) pekades på behovet av eft bättre samarbete mellan polis, skolaoch sociala myndigheter. Frågan om sekretessen mellan förskole- ochfritidsverksamhet å ena sidan och den vanliga skolan å andra sidan togs upp ien motion (c, s, m). uttalade bl.a. aft def i storutsträckning delade de i motionerna framförda farhågorna för aft reglerna omsekretess mellan myndigheter kan leda till större ölägenheter i myndigheternassamarbete än som motiveras av deintressen sekretessen skall skydda. Def framhölls atf 1988/89:KU14särskilt sekretessen mellan hälso- och sjukvård, socialtjänst och skola Bilaga behövde ses över ytterligare. Det anfördes vidare att frågan omsekretess mellan förskole- och fritidsverksamhet och den vanliga skolan krävdeen snabb lösning. Vad utskottet anfört gavs regeringen till känna (KU 1982/83:12 s. 15, rskr. Vidriksmötet /87 behandlade konstitufionsutskottet en motion (m), vari togsupp frågan om sekretess mellan sjukvård och socialtjänst. Motionären pekadesärskilt på vikten av informafionsutbyte vid vård av narkotika-missbmkare.Utskottet avstyrkte mofionen och anförde bl.a. (KU 1986/ 87:9). Utskottethar tidigare intagit en avvaktande inställning till sekretesslagens regelsystemnär det gäller sekretess mellan myndigheter. Det är fortfarande utskottetsuppfattning atf frågan kan behöva ses över när tillräckliga erfarenhetererhållits av den nuvarande ordningen. Mofionen föranleder utskottet atfframhålla att det här är fråga om mycket integrifefskänsliga uppgiter som i ochför sig motiverar sträng sekretess. Utskottet vill också peka på att ettuppgiftsutbyte alltid kan ske efter vederbörande patients samtycke. Konstitutionsufskoffethar vid två tidigare fillfällen (KU 1985/86:13 och KU 1986/87:9) behandlatmotioner (s), vari frågan om sekretess inom den kommunala frifidsverksamhetentagits upp. I utskottets betänkande KU 1985/86:13 anförde utskottet i fråganföljande. Detbör anmärkas atf en kommuns fritidshemsverksamhet faller undersocialtjänstlagen (1980:620) och således omfattas av socialsekrefessen i 7 kap.4 § sekretesslagen. När det gäller övrig fritidsverksamhet finns intenågot motsvarande stadgande i socialtjänstlagen. Som i många andra sammanhangfår man dock enligt utskottets mening förutsätta att integrifefskänsligauppgifter behandlas med stor varsamhet trots att sekretesskydd saknas. Def äremellertid inte uteslutet att det ibland skulle vara befogat med ensekretessmöjlighef på området. Utskottet är dock inte berett att utan närmareutredning frångå sin principiella inställning fill en utvidgning aysekretessen. Motionen får anses besvarad härmed. Riksdagenbeslutade om ett tillkännagivande angående det fortsattakommunallagsarbetet (KU 1987/88:23, rskr. Det uttalades därvid atfsekretessregler för den kommunala nämndverksamheten bör ses över.Detta kommer som ovan nämnts också till uttryck i direktiven (dir. 1988:50) förkommunallagsutredningen. Imotion 1986I87:K428 av () behandlas frågan om sekretess för vissa uppgifter och i ärenden om rättshjälp. Imofionen påpekas att sekretessen inom hälso- och sjukvården i vissa fallkan gälla även gentemot den som fått vård eller Enligtmotionen kan detta sekretesskydd inte upprätthållas hos besvärsnämnden förrättshjälpen eller hos i samband med besvär över beslut avpsykiatriska nämnden, utskrivningsnämnden och 17 beslutsnämnderna förpsykiskt utvecklingsstörda i ärenden om rättshjälp. 2Riksdagen 1988189.4 saml. Det begärs aft regeringenföranstaltar om en översyn av berörda bestämmel- 1988/89: KU 14 ser isekretesslagen i syfte att komma till rätta med de i mofionen påtalade Bilaga problemen. Imotion 1987/88:K429 av () begärs en översyn avsekretessreglerna för sjukvården som skall behandla frågan om det är möjligtaft mjuka upp sekretessreglerna så atf även en frånskild förälder medumgängesräff kan få upplysningar om barn som är intaget för vård. Fråganom sekretess vid hjärttransplantafioner tas upp i motion 1987/ 88:K414 avMargareta och (). Konsfifufionsutskottethar vid tre fidigare tillfällen (KU 1983/84:29, KU 1985/86:13 och KU 1986/87:9)avstyrkt motioner angående sekretess i de aktuella räffshjälpsärendena medhänvisning till aft utvidgningar av sekretessen inte bör företas i annat fallän när det finns starka skäl härför. hade infe erfaritatf den gällande ordningen medfört några olägenheter för de myndigheter somberörs. Efteren lagändring överklagas, , utskrivningsnämndernasbeslut i räffshjälpsärenden hos psykiatriska nämnden i stället för . Denu aktuella motionerna har tillsammans med en inom utskottets kansli upprättadpromemoria, bilaga 1, remitterats fill en rad myndigheter och organisationer. Ipromemorian gjordes följande avslutande anmärkningar. Dennya sekretesslagen innebär, jämfört med tidigare ordning, att uppgifter omenskilda kan lämnas från en sjukvårdsmyndighet eller socialfjänstmyn-dighettill en annan myndighet i endast mycket begränsad utsträckning. Diskussionenkring sekretessen inom vårdområdet har också främst rört sekretessen mellanskilda myndigheter respektive skilda verksamhetsgrenar inom en myndighet. Iolika sammanhang har man pekat på hinder som möter ett från vård- ochskyddssynpunkter berättigat utbyte av uppgifter. Lagstiftarenhar hitfills valt att söka bota olägenheter av detta slag genom stadganden omuppgiftsskyldighet, vilka i angivna fall bryter sekretessen. På grund av dentröghet som är inbyggd i lagstiftningsarbete kan dock även hinder motuppgiftslämnande som framstår som stötande komma att finnas kvar under avsevärdtid. Def är heller infe möjligt atf förutse alla de situationer på vårdområdetdär det kan finnas behov av ett friare uppgiftslämnande mellan olika berördamyndigheter. Som fidigare påtalats av socialutskottet (SoU 1979/80:ly) medfördessutom den generella plikt att lämna uppgifter som följer av desekretessbrytande stadgandena svårigheter tå vårdområdet, där det i många fallkrävs en känslig och nyanserad 3edömning mot bakgrund av olika vårdsynpunkter. Enannan metod att komma fill rätta med det aktuella problemet förordades avsocialutskottet i dess yttrande över förslaget till sekretesslag. Entillämpning av den s.k. generalklausulen - eller av en "förstärkt"variant av klausulen - på vårdområdet skulle medge en viss intresseawägning isärskilt angelägna fall där det framstår som stötande att inte kunna lämna uten uppgift t.ex. om konstaterad psykisk sjukdom hos vårdnadshavaren till ettlitet barn. Liknande synpunkter har även framförts i senare riksdagsmotioner. Mot bakgrund av det anförda och med anledning av de frånkonstitutions- 1988/89:KU14 utskottet remitterade mofionerna finns skälför socialutskottet att nu Bilaga inhämta remissyttranden från berördamyndigheter och organisafioner rörande deras erfarenheter och synpunkter ifråga om sekretesslagens tillämpning på vårdområdet. Ett stort antal av remissinstanserna (bilaga 2) somsålunda hörts angående motionerna och promemorian förordar en översyn avsekretessreglerna på vårdområdet för att underlätta visst informationsutbytemellan myndigheter. Till denna grupp hör JO, RÅ, ,, hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd, psykiatriskanämnden, . , socialenhefen vidlänsstyrelsen i , LO, . mot narkotika och förre JO . Även kammarrätten i är positiv till en samladöversyn men förklarar sig inte vara helt övertygad om att skälen för en reformtar över. Några remissinstanser är i huvudsak positiva tillsekretesslagen men pekar på behov av utredning av vissa sekretessproblem påvårdområdet. Dessa instanser är , ,stadskansliet i , TCO, i och Riksförbundetför social och mental hälsa (RSMH). Vidare anser , () och Föreningen i samhället () att sekretesslagen börmodifieras på några punkter. JK är negativ till en allmän översyn av ifrågavarandesekretessregler.