bet · GC01KrU13 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 KrU13 I detta betänkande behandlar utskottet förslag somregeringen förelagt i proposition 1988/89:100 bil. 13() under avsnitt E. Stöd till idrotten samt motioner somväckts i anslutning härtill. De motioner om idrotten som utskottet behandlar i dettasammanhang rör höjning av anslaget, åtgärder mot dopingbruket, idrottsrörelsensinsatser för olika grupper, ridsporten, kommersialismen inom idrotten, statligarepresentanter inom samt de s.k.främjandeorganisationernas anknytning till . Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen ochavstyrker de med anledning av denna väckta motionerna. Tretton reservationeroch ett särskilt yttrande har avlämnats. Regeringen har under punkt E1 (s. 92-96) föreslagitriksdagen att till Stöd till idrotten för /90 anvisa ettreservationsanslag på . 1988/89:Kr407 av och (båda vpk) vari yrkas 2. att riksdagenbeslutar att för /90 anslå 25 milj. kr. till ett stimulansbidragför att uppmuntra kommunerna att stödja ridverksamheten för barn och ungdomar, 3. att riksdagenhos regeringen begär att får i uppdrag att utforma reglerför detta stimulansbidrag i enlighet med vad som i motionen anförts. 1988/89:Kr413 av och (båda c) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utökade resurser för utbildning avinstruktörer och ledare inom ridsporten. 1 1988/89.13 saml. 1988/89:Kr501 av BengtWesterberg m.fl. (fp) vari yrkas 1988/89:KrU13 4. attriksdagen hos regeringen begär förslag till ett långsiktigt program för en ökning av det statliga stödet till idrotten, 6.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom intensifierad kamp mot dopingen. 1988/89:Kr502av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens utseende avrepresentanter i Riksidrottsstyrelsen, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om främjandeorganisationerna, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om handikappidrott. 1988/89:Kr504av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att vid fördelningen av medel ur anslaget För idrottensriksanläggningar skall beaktas de synpunkter som i motionen anförts omRikskorpens anläggning Fagerudd. 1988/89:Kr505av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att idrottsutövande avnationell karaktär skall göras möjligt oavsett avstånd. 1988/89:Kr506av m.fl. (vpk) vari yrkas 1.att i anledning av proposidon 1988/89:100, bil. 13, anslag E 1,beslutar att anslå . som stöd till idrotten, 5. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bekämpa idrottens kommersialisering och åtgärder för att föra elitidrotten på rätt väg enligt vad som anförs i motionen. 1988/89:Kr507av m.fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om hur bidragsgivningen tillvissa organisationer av folkrörelsekaraktär bör organiseras. 1988/89:Kr513av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar anslå266 . 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen motprioriterade områden inom idrotten som den i yrkande 1 föreslagnaanslagsökningen ger möjlighet till, 6. attriksdagen begär att regeringen tillsammans med Riksidrottsförbun det utreder förutsättningarna för ett särskilt stöd för resekostnader i samband med idrottstävlingar. 1988/89:Kr515av m.fl. (vpk) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att börfullfölja satsningen på jämställd idrott. 1988/89:Kr517av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett ökat stöd till svensk ungdomsidrott. Utskottet 1988/89:KrU13 Den viktiga roll som idrottsrörelsen spelar i vårt landframhålls i propositionen. Idrottsrörelsen med över två miljoner medlemmar och450 000 ideellt arbetande ledare är en av landets största folkrörelser. Idrottens ledare lägger enligt () ned på att leda ungdomar i ca 45 000idrottsorganisationer runt om i landet. För många människor är idrott i olikaformer den främsta fritidssysselsättningen. Idrotten bidrar också i hög gradtill friskvårdsarbetet i samhället genom ett brett utbud av motionsaktiviteter. Föredragande statsrådet anser att det är angeläget attsamhället på olika sätt stödjer idrottsrörelsens strävan att bredda sinverksamhet, bl.a. förordas ytterligare insatser för kvinnor, handikappade ochinvandrare. I propositionen redovisas att av innevarande års anslag pådrygt 256 milj. kr. är nära 14 milj. kr. ett engångsanslag avsett fördeltagande i de och i samt för ut-och ombyggnad vid riksidrottsanläggningarna Lillsved och . Detåterstående anslaget på ca 242 milj. kr. föreslås höjt med 17,3 milj. kr. Av denna anslagshöjning är medel beräknade för bl.a. denfortsatta upprustningen av Lillsveds folkhögskola samt medel för vissakostnader som tillkommit för deltagande i i . Förslag om inriktningen av det statliga stödet tillidrottsrörelsen förs fram i motion Kr513 (c). Motionärerna som anknyter tillRF:s anslagsframställning för /90 anser att specialförbundensregionala verksamhet bör förstärkas för att dessa skall kunna ge stöd ochservice till idrottsföreningarna på lokal nivå. Viktiga uppgifter för de 22distriktsförbunden är att främja ledarutbildning och ledarutveckling samt attmarknadsföra idrottens roll i samhället. Dessa senare uppgifter fullföljs inomdels ungdomsidrotten, dels friskvårdsområdet. Motionärerna förordar enförstärkning med 2,5 milj. kr. av medlen för distriktsförbundens verksamhet. I motionen framhålls också att idrottens utvecklingsarbetebör stödjas enligt det förslag som RF lagt fram. I samarbete medspecialförbunden och distriktsförbunden arbetar en särskild avdelning inom RFmed bl.a. idé- och metodutveckling inom idrottens huvudprogram. RF har i sinanslagsframställning äskat 10 milj. kr. för utvecklingsarbetet, vilket är enökning med 3,7 milj. kr. i förhållande till innevarande år. För att finansierade nämnda satsningarna och åtgärder mot doping föreslår motionärerna en höjningav det stadiga anslaget med 7,2 milj. kr. Detta förslag behandlar utskottet iett senare avsnitt. I de program som omfattas av motionärernas förslag bedrivsverksamhet med den inriktning av idrottsrörelsen som förordas i propositionen.Det betonas där att särskilda insatser bör göras för att aktivera flerhandikappade och invandrare. I propositionen redovisas att RF avser attfortsätta sina ansträngningar att ge fler kvinnor bättre förutsättningar attdelta i idrotts-och ledaruppdrag. Föredragande statsrådet uttalar att det ärväsentligt att fler kvinnor kan bli aktiva inom idrottsrörelsen. Vidareunderstryker han motionsidrottens betydelse. Det är viktigt inte minst frånfolkhälsosynpunkt. 1* 1988189.13 saml. 11 rad 12-16 Står: Inom RidfrämjandetRättat till: Under- sägs det,att olika insatser görs för att ge allt fler möjlighet till rekreation och 1988/89:KrU13 motion. När det gäller elitidrotten påpekar statsrådet att RF harutarbetat ett särskilt program med förslag till åtgärder för att förbättraelitidrottens villkor. I propositionen uttalas att det är viktigt att de somägnar sig åt elitidrott ges goda förutsättningar för detta. Det är dock enfråga för RF och dess specialförbund att inom ramen för anslagen sörja för att såsker. Insatser för barn och ungdomar är en annan viktig del avidrottsrörelsens verksamhet. Idrottsrörelsen har enligt propositionen ettsärskilt ansvar med hänsyn till det stora antal barn och ungdomar som ärverksamma inom idrotten. Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet attnågon särskild framställning till regeringen med anledning av motion Kr513 ihär aktuell del inte är påkallad (yrkande 2 delvis). Förslag om åtgärder mot dopingbruket läggs fram imotionerna KrSOl (fp), Kr506 (vpk) och Kr513 (c). anför i denförstnämnda motionen att kampen mot dopingen måste intensifieras.Internationellt bör gå i spetsen för att få bort dopingen i alla dessformer. Reglerna måste bli mer entydiga, informationen förbättras och kontrollmöjligheternautökas. I motion Kr513 ställer motionärerna sig bakom ett av RF framlagtförslag till program mot doping. RF bör enligt motion Kr506 öka insatserna motdoping samt på allvar penetrera frågan om ett eventuellt samband mellanekonomiska intressen och doping. Även i motion Kr502 (m) önskas åtgärder motdoping. Motionärerna tar dock i första hand upp frågan om avgränsningen mellanolika läkemedelspreparat och vilka som bör hänföras till narkotiska preparat omde används för doping. De föreslår att denna fråga skall bli föremål förutredning. Detta yrkande jämte andra motionsförslag rörande doping och andraläkemedelsfrågor kommer att behandlas av socialutskottet. Det är ett stort och för idrotten mycket allvarligtproblem som motionärerna har tagit upp. RF driver också ettantidopingprogram som för innevarande budgetår disponerar 3,3 milj. kr. I RF:sanslagsframställning redovisas följande. Kontrollverksamheten har inriktats mot vissa idrotter.Resurserna har dock varit otillräckliga för att på ett tillfredsställande sätttäcka de olika idrotter som ursprungligen avsågs. Behovet av en förstärkning avkontrollorganisationen både i och utomlands kvarstår. Det ärväsentligt att antalet oanmälda stickprovskontroller under träningsperiodernakan utökas och komma att omfatta fler idrotter. Antidopingarbetet präglas av en ständig utveckling och detär mycket angeläget att svenskt antidopingarbete aktivt deltar internationelltoch i vissa frågor även tar ledningen i detta arbete. Ett viktigt led i arbetetär att påverka de internationella idrottsförbunden så att s.k.stickprovskontroller kan genomföras vid träningar. RF anser det viktigt attgenom särskilda projekt stimulera svenska förbund att inom sina organ verka iden riktningen. I propositionen framhålls att åtgärder mot dopingbruket ärviktiga för den svenska idrottsrörelsen. Föredragande statsrådet uttalar attdet krävs intensifierade insatser, bl.a. behöver dopinglaboratoriet vidHuddinge Han anser också att informationsverksamheten om 1988/89:KrU13doping bör intensifieras. Enligt propositionen har i beräkningen av anslagettill idrotten beaktats de förslag om särskilda medel för kampen mot dopingbruketsom RF fört fram i sin petita. Även om långtidseffekterna av doping inte är fulltklarlagda är det uppenbart att bruk av doping är förenat med stora hälsorisker.Förutom dessa risker innebär doping ett avsteg från idrottens krav på fairplay. För att komma till rätta med dopingbruket krävsintensifierade och samordnade insatser från både idrottsrörelsens ochsamhällets sida. Utskottet konstaterar att en rad åtgärder planeras eller harvidtagits. Dessa åtgärder ligger väl i linje med vad motionärerna förordar.Utskottet anser därför att det inte finns anledning att föreslå någonriksdagens åtgärd med anledning av de här aktuella förslagen i motionerna Kr501(yrkande 6), Kr513 (yrkande 2 delvis) och Kr506 (yrkande 5 delvis). I motion Kr502 (m) framhålls att handikappidrotten ärsynnerligen värdefull och har sin givna plats inom den samlade idrottsrörelsen.Motionärerna anför att stat och kommun har ett särskilt ansvar att tillse attän fler människor med handikapp bereds möjlighet till fysisk rekreation genomidrott. Även i motion Kr501 (fp) berörs handikappidrotten.Motionärerna anför att handikappidrotten bör ges samma förutsättningar somidrotten i övrigt. De framhåller att för de aktiva inom handikappidrotten är depsykiska effekterna av idrotten ofta lika viktiga som de fysiska. Motionärernapekar också på vissa åtgärder som bör vidtas för att underlätta förhandikappade att idrotta. Något yrkande framställs dock inte i motionen. Enligt utskottets mening är det en angelägen fråga sommotionärerna har tagit upp. Det är viktigt att handikappidrotten får möjlighetatt utvecklas. Det är uppenbart att idrott kan effektivt bidra till fysisk ochpsykisk rehabilitering. I det idrottspolitiska programarbete som pågår inomRF inför deltar även . redovisat i det föregående anser föredragande statsrådet att detfinns skäl att göra särskilda insatser för att aktivera fler handikappade. anslagshöjning som föreslås i propositionen har beräknats medel härför. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att någonriksdagens åtgärd med anledning av motion Kr502 i här aktuell del (yrkande 3)inte är erforderlig. I motion Kr515 (vpk) föreslås att skall uttalasig för att RF bör fullfölja satsningen på jämställd idrott. Motionärerna anseratt det är viktigt att fler kvinnliga idrottsledare kan engageras. RF och dessförbund på olika nivåer bör söka förbättra förutsättningarna för kvinnor ochflickor såväl att idrotta som att åta sig ledaruppdrag inom idrottsrörelsen. 1 RF:sanslagsframställning presenteras en rad åtgärder som avses vidtas i idrottensjämställdhetsplan inför 90-talet. Dessa är bl.a. följande. - Fördelningen av idrottens ekonomiska resurser mellan könen bör redovisasi budgetäskandet och specialförbunden och distriktsförbunden bör ägnajämställdhetsarbetet ökad uppmärksamhet och redovisa - Frågan om kvotering prövas ominte kvinnorepresentationen i idrottens 1988/89:KrU 13 beslutande organökat till - Platser i styrelser som skallåterbesättas skall i första hand erbjudas det underrepresenterade könet - Medel avsätts förprojektverksamhet för /90 för att pröva nya vägar att ökakvinnorepresentationen inom idrotten. Försöksverksamhet bör sträckas över entreårsperiod - Utöver arbetet med idrottensjämställdhetsplan inför 90-talet behövs medel till positiv särbehandling inomområdena massmedier, forskning, utbildning och nätverk. Ipropositionen uttalas att det är väsentligt att rekrytera flera kvinnor bådesom aktiva och som ledare. Utskottet finner att inriktningen av idrottsrörelsensjämställdhetsprogram samt vad som anförs i propositionen väl tillgodoser motionärernassynpunkter och önskemål. Utskottet avstyrker därför motion Kr515. Imotion Kr506 (vpk) föreslås att i ett uttalande till regeringen skallställa sig bakom motionärernas synpunkter på idrottens kommersialisering.Motionärerna anför att kommersialiseringen medför att de idrottsverksamhetersom aktiverar flest människor, som betyder mest för folkhälsan och har denstörsta sociala funktionen får minst stöd. Exempel på sådana verksamheter äridrottsutövande i mindre föreningar och klubbar, motionsidrott,ungdomsverksamhet och kvinnoidrott. Motionärerna hävdar att kommersialiseringenav idrotten är en följd av dels kapitalägarnas försök att slå mynt avidrottsintresset, dels bristande samhälleliga ekonomiska insatser. Fråganom kommersialiseringen inom idrotten har utskottet behandlat vid fleratillfällen ddigare (senast KrU 1986/87:20 s. 4). Utskottet har därvid redovisatdels olika insatser som gjorts för att stödja barn- och ungdomsidrott samthandikapp- och kvinnoidrott, dels de åtgärder som RF vidtagit när det gällersponsorfrågan. Även vid behandlingen av idrottsfrågor redovisadeutskottet (KrU 1987/88:20) de olika insatser som gjorts på olikaidrottsområden. Utskottet hänvisar till dessa redovisningar samt till vad utskottetanfört i det föregående med anledning av önskemål om satsningar på de nämndaverksamhetsområdena. Medanledning av motionärernas synpunkter vill utskottet peka på att RF i åretsanslagsframställning framhåller att det är svensk idrotts styrka att hittillsha lyckats hålla samman idrottsrörelsen i en gemensam organisation. Men, sägerRF, det leder också till att vi tvingas leva med och bemästra den motsättningsom uppstår mellan en elitidrott, med alltmer pengar i några få idrotter, ochövrig idrott som till den helt övervägande delen bygger på folkrörelsetraditionoch ideellt arbete. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr506 i här aktuell del(yrkande 5 delvis). Förslagsom syftar till ett särskilt stöd för resekostnader i samband medidrottstävlingar förs fram i två motioner. Imotion Kr513 (c) föreslås att regeringen tillsammans med RF skall utredaförutsättningarna för att inrätta ett sådant stöd. I motion Kr505 (m) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad som anförs i 1988/89:KrU13 motionen omnödvändigheten av att idrottsutövande av nationell karaktär skall göras möjligtoavsett avstånd. RFhar fattat beslut om att specialidrottsförbunden genom olika åtgärder skallskapa förutsättningar för idrott på hka villkor över hela landet. Ipropositionen uttalas att det är nödvändigt att förutsättningar för idrott kanåstadkommas över hela landet. Genom de långa avstånden försvåras möjlighetenför idrottsutövande i främst norra . Föredragande statsrådetunderstryker att det är viktigt att specialförbunden genom . konkreta åtgärdermedverkar till att frågorna kan lösas. Han anser att det ankommer påriksidrottsstyrelsen att se till att denna viktiga fråga får en acceptabellösning. Motden redovisade bakgrunden konstaterar utskottet att frågan om möjligheterna attåstadkomma en resekostnadsutjämning inom idrotten uppmärksammas inom såvälidrottsrörelsen som . Med hänsyn till bl.a. det ansvar för attlösa frågan som enhgt propositionen åvilar riksidrottsstyrelsen anser utskottetatt någon särskild åtgärd från sidan inte är erforderlig. Utskottetavstyrker alltså motionerna Kr505 och Kr513 i här aktuell del (yrkande 6). Imotion Kr504 (s) förordas ett statsbidrag till den kursgård som SvenskKorporationsidrott - Korpen - startat i samverkan med läns landstingoch . Motionärerna redovisar de olika aktiviteter inommotionsidrott och friskvård som Korpen bedriver. Syftet med kursgården Fageruddär, säger de, att den bl.a. skall bli ett centrum för friskvård där man kansamla människor för att vidareutveckla olika idéer i folkhälsans tjänst.Motionärerna menar att samhället bör ekonomiskt stödja denna verksamhet påsamma sätt som andra idrottsanläggningar av rikskaraktär där man utbildaridrottsledare. De hemställer att som sin mening ger regeringen tillkänna att vid fördelningen av medel ur anslaget För idrottens riksanläggningarbör de synpunkter beaktas som anförts i motionen om Rikskorpens anläggningFagerudd. Utskottetkan instämma i motionärernas synpunkter om vikten av det arbete som Korpenbedriver. Vardagsmotion i anslutning till arbetsplats eller bostad kan bidratill ökad fysisk och psykisk hälsa. Korpen har i sin verksamhet, som syftartill att visa att det går att motionera på enkelt sätt utan tävlingshets ochprestationskrav, lyckats att aktivera grupper för vilka motionsidrott varitfrämmande. Vadavser motionärernas propå om att kursgården Fagerudd skall få stöd enligt debestämmelser som gäller idrottens riksanläggningar vill utskottet anföraföljande. Detstadiga stöd som lämnas till idrottsrörelsens riksanläggningar och till mindreföreningsanläggningar för idrott och friluftsliv administreras av RF. Stödetlämnas inom ramen för anslaget Stöd till idrotten. RF har i sinanslagsframställning begärt 18,7 milj. kr. Det är RF som avgörvilken anläggning som skall vara riksanläggning och om den skall komma i frågaför statligt stöd till anläggning och/eller drift. För att en anläggning skall räknas som riksanläggningmåste den uppfylla 1988/89:KrU13 minst tre av följande kriterier: - vara avsedd förutbildning, träning, tävling eller annat ändamål av gemensamt intresse föridrottsrörelsen eller för viss idrott - ha hela landetsom upptagningsområde - planeras, ägasoch/eller drivas av RF, specialförbunden eller stiftelse i vilken RF skall ingå - RF skall hainsyn i verksamheten och granska alla byggnadsfrågor, förändringar ianläggningens disposition eller verksamhetsinriktning. Idrottsrörelsen har följande fyra riksanläggningar: Bosön,Lillsved, och . I propositionen föreslås att stödet till s.k. mindreanläggningar skall räknas upp med . till 6 milj. kr. Någon höjning avanslaget till riksanläggningarna föreslås inte. Enligt propositionen har medelför den fortsatta upprustningen av Lillsveds idrottsfolkhögskola beräknats inomramen för stödet till idrotten. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionen inte bör föranleda någon åtgärd. I propositionen föreslås en anslagshöjning med 17,3 milj.kr. En höjning av anslaget med 7,2 milj. kr.föreslås som ovan nämnts i motion Kr513 (c) yrkande 1 och med 51,9 milj. kr. imotion Kr506 (vpk) yrkande 1. Föredragande statsrådet erinrar om att det totala statligastödet - det som redovisas under detta anslag, det lokala aktivitetsstödet,medel till lönebi-dragsanställda inom idrotten, medel till idrottsforskning,anslag till idrottens studieförbund och idrottens folkhögskolor m.m. - uppgårtill nästan 700 milj. kr. Statsbidraget uppgår enligt RF till av specialförbundensutgifter. Resten är egenfinansiering. Genom beslut (prop.1987/88:141, KrU 1987/88:22, rskr. 1987/88:391) om ändringar i lotterilagen harfolkrörelserna fått förbättrade möjligheter att bedriva lotteriverksamhet ochbingospel. Enligt vad föredragande statsrådet anför i budgetpropositionentorde borttagandet av bingoskatten på varuvinster ha inneburit attfolkrörelserna, främst idrottsrörelsen, fick ett tillskott av ca 85 milj. kr. Med hänsyn bl.a. till att möjligheterna för idrottsrörelsenatt själv bidra till finansieringen av sin verksamhet förbättrats anser sigutskottet inte böra föreslå en höjning utöver den av regeringen förordade.Utskottet avstyrker alltså motionerna i här aktuella delar. Regeringens förslagtill medelsanvisning tillstyrks. Enligt motion KrSOl (fp) bör begära attregeringen lägger fram förslag till ett långsiktigt program för en ökning avdet statliga stödet till idrotten. Motionärerna anför att utvecklingen av det statligaanslaget inte motsvarar den kvantitativa utvecklingen inom idrottsrörelsen. Deanser att det statliga stödet till idrotten kan utformas på olika sätt. Ettförslag i motionen syftar till att en utredning skall tillsättas om en iförhållande till det nuvarande statsstödet alternativ finansiering av densvenska idrottsrörelsen. utredningbör bl.a. få i uppdrag att undersöka hur en större del av det 1988/89:KrU13överskott som Tipstjänsts verksamhet genererar kan ställas direkt och varaktigttill idrottens förfogande. Detta förslag liksom ett antal andra motionsyrkandenom lotterifrågor kommer utskottet att behandla i ett senare betänkande. Beträffande det här aktuella motionsyrkandet villutskottet framhålla att frågan om medelsbehovet för stöd till idrotten börprövas i budgetsammanhang. Med hänvisning till vad som i det föregående anförts ommedelsbehovet avstyrker utskottet motion KrSOl i här aktuell del (yrkande 4). Förslaget i motion Kr517 (m) syftar till att ungdomsidrottenskall få ett ökat stöd. Motionären diskuterar olika möjligheter att bygga utstödet genom överförande av medel från Tipstjänst eller genom ett ökat lokaltaktivitetsstöd. Han anser att regeringen bör återkomma med förslag tillriksdagen om hur ett ökat samhälleligt stöd till idrotten kan utformas. Med hänvisning till vad som anförts i det föregåendeavstyrker utskottet motionen. Vad avser frågan om ett ökat aktivitetsstöd kannämnas att på förslag av utskottet (KrU 1988/89:12) avslagitmotionsyrkanden om en höjning av det statliga stödet tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet. består av 14 ledamöter. Av dessa är 11 valdaav , två utses av regeringen och en av personalen. I motionKr502 yrkande 1 föreslås att statens representation i skallupphöra. Motionärerna anser att det är viktigt att idrottsrörelsen intepåtvingas en halvoffentlig roll utan kan förbli en fri, obunden ochdemokratiskt uppbyggd rörelse. De anser att svensk idrott riskerar att blialltför beroende av den politiska makten. Utskottet avstyrkte ett motionsförslag medsamma syfte som det nu föreliggande. Utskottet förklarade då (KrU 1987/88:20)att det inte kunde dela motionärernas farhågor för idrottsrörelsens utveckling.Styrelsens majoritet består av förtroendevalda. De två statligarepresentanterna har till uppgift bl.a. att överlägga om fördelningen av detstatliga bidraget med vissa av de utanför RF stående organisationerna - de s.k.främjandeorganisationerna - som får sitt statsbidrag via RF.