bet · GC01BoU10 · 1988-12-31 00:00:00 — Ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslånm.m. 1988/89:89) 1988/89 BoUlO Regeringens förslag till lag om ändrade betalningsvillkorför vissa bostadslån m.m. tillstyrks av utskottet, dock med tillägget att ävenvissa studentbostadslån bör omfattas av lagen. Med anledning av regeringensförslag och motioner (m) resp. (c) gör utskottet dessutom ett tillkännagivandeom ersättningslån m.m. vid försämrade amorteringsvillkor. Även regeringensförslag i övrigt tillstyrks av utskottet. Häremot stående motionsyrkandenavstyrks. Med utnyttjande av sin initiativrätt förordar utskottetavslutningsvis att frågan om bokföring av vissa bostadslån skall ses över. Tillbetänkandet har fogats fem reservationer och ett särskilt yttrande. Regeringen har i proposition 1988/89:89() föreslagit dels att anta ett av lagrådet granskat förslag till lag omändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m. (avsnitt 3 och 7), dels attgodkänna vad i regeringsprotokollet förordats i fråga om 1. övertagande avbostadslån som finansierats över statsbudgeten m.m. (avsnitt 4.1), 2. räntetak somgrund för att beräkna den ränta som berättigar till räntebidrag (avsnitt 4.3), 4. den tidunder vilken räntebidrag lämnas (avsnitt 4.4), dels bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret att utfärda en garantiförbindelse på 1 500 milj. kr. attutgöra i stället för den nuvarande förbindelsen på 1 000milj. (avsnitt 4.2). Propositionens yrkande 3 har behandlats i utskottetsbetänkande / 89:BoU7. I betänkandet behandlas dels denunder allmänna motionstiden väckta motionen 1988/89:Bo247 av m.fl. (c) vari yrkas 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om förtida inlösen av äldre statliga bostadslån samtbeslutar anvisa ett 1 1988/89. för stimulansåtgärder fördetta ändamål i enlighet 1988/89:BoU10 med vad som anförs i motionen, dels de med anledning avproposition 1988/89:89 väckta motionerna 1988/89;Bo4 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen, anförs om ;sskyldighet att konvertera statliga lån utan räntebidrag, 2. att riksdagensom sin meningger regeringen till känna vad i motionen, anförs om ändradeberäkningsgrunder för räntebidrag på bottenlån, 3. att riksdagenmed avslag på prop. 1988/89:89 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om ändrade villkor för räntebidrag, 4. att riksdagenbeslutar avslå prop. 1988/89:89 i dess helhet, om det under riksdagensberedning av propositionen framkommer konsekvenser av förslagen som intekunnat förutses med hänsyn till att de inte remissbehandlats samt att riksdageni så fall hos regeringen begär ett nytt förslag i enlighet med vad som anförs imotionen. 1988/89;Bo5 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m. , , 1988/89:Bo6 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen, för det fall remissutfallet inte entydigt visar att de föreslagnaändrade betalningsvillkoren för vissa statliga bostadslån bör genomföras medgenerell giltighet, beslutar att låntagare ges möjlighet att frivilligt anslutasig till dessa. har under sin behandling av ärendetbeslutat att sända ut regeringens förslag i proposition 1988/89:89 på remiss.Efter remisstidens utgång har yttranden inkommit från HSB;s riksförbund,Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation (SBC), ,, plan- och bostadsverket (). Hyresgästernas riksförbund.Svensk Fastighetskredit , , , , samt StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, . Dessutom har meddelat att maninte har några synpunkter. Tre av remissinstanserna har inte inkommit med någotyttrande. Remissyttrandenahar som bilaga 2 fogats till detta betänkande. Efter beslut av (prop. 1974; 150, CU 36)infördes dagens bostadsfinansieringssystem . Äldre låneformer anpassadeshärvid till det nya systemet. De lån som lämnats behandlasdärigenom i princip lika från subventionssynpunkt. För dagens bostadsproduktion lämnas räntebidrag enligtnybyggnadslåne- 1988/89:BoU10 resp. ombyggnadslåneförordningen med ett beloppsom motsvarar skillnaden mellan verklig räntekostnad för bostadslån ochunderliggande kredit inom låneunderlaget för bostäder och en garanterad räntaför dessa lån beräknad på den ursprungliga låneskulden. Den garanterade räntesatsenför av lånetiden varierar mellan 2,45 och beroende pålåntagarkategori. Den garanterade räntesatsen höjs med 0,5 procentenheterför egnahemsägare och för övriga låntagarkategorier.Härutöver har bl.a. av statsfinansiella skäl extra upptrappningar gjorts av dengaranterade räntan. För vissa lån utbetalade före äramorteringen knuten till huruvida räntesubventioner utgår eller inte. För dessalån påbörjas amorteringarna i princip först sedan räntebidrag ellermotsvarande stöd upphört att utgå. Fram till denna tidpunkt är lånenamorteringsfria. Bostadslån för nybyggnad av egnahem och för all ombyggnad somutgått till har dock fasta amorteringstiderom . De äldre låneformer som har den nu beskrivna typen avamorteringsregler är - räntelån enligträntelånekungörelsen (1967;553), dvs. hus byggda eller ombyggda , - paritetslånenligt bostadslånekungörelsen (1967:552), dvs. i huvudsak hus byggda ellerombyggda och - lån tillnybyggnad enligt 41 § bostadsfinansieringsförordningen (1974;946) i paragrafenslydelse vid utgången av juni månad , dvs. i huvudsak hus som byggts undertiden till . Även för vissa s.k. studentbostadslån gäller att de enligtkungligt brev (ändrat ) erhållitamorteringsvillkor som motsvarar dem för paritetslån. Sammanfattningsvis gäller för de nu aktuella lånen attamorteringstidens längd och amorteringarnas storlek blir beroende avförhållandet mellan en på visst sätt garanterad ränta och den faktiska räntanunder lånetiden. Bostadslån som har betalats ut fr.o.m. den 1 juli 1985amorteras efter en fast amorteringsplan. Ändrade betalningsvillkor för äldre bostadslån m.m. Det förekommer sålunda tre låneformer - samtligafinansierade över statsbudgeten - där både tidpunkten för amortering avbostadslånet och amorteringstidens längd är beroende av ränteutvecklingen ochav räntesubventionerna. De aktuella låneformerna är paritetslån enligtbostadslånekungörelsen (1967:552), räntelån enligt räntelånekungörelsen(1967:553) och lån till nybyggnad enligt 41 § bostadsfinansieringsförordningen(1974:946) i paragrafens lydelse vid utgången av juni månad . Iproposition 1988/89:89 läggs fram ett förslag till lag om ändrade betalningsvillkorför dessa lån. Förslaget innebär att lånen fr.o:m. skallåterbetalas efter en fast amorteringsplan. Enligt bostadsministerns mening är degällande återbetalningsvillkoren för dessa låneformer numera mindre 1988/89:BoU10 lämpliga. Förvaltningen av lånen blir orimligt tids- ochkostnadskrävande. Även för den enskilde låntagaren anges systemet innebäraproblem, bl.a. på grund av att amorteringsvillkoren är mycket svåra attöverblicka. De amorteringsvillkor som gäller för lånen regleras i denlåneförbindelse som låntagaren tecknat vid utbetalningen av bostadslånet. Avförbindelsen följer bl.a. på vilket sätt lånen skall amorteras. Deträttsförhållande som uppkommer mellan låntagaren och staten på grund avlåneförbindelsen är av civilrättslig art. Även staten är alltså bunden av de amorteringsvillkorsom gäller för lånen. Enligt bostadsministern inryms inte en övergång tillfasta amorteringsplaner i de möjligheter som staten har att enligtlåneförbindelserna påverka amorteringarna. Däremot anförs att det givetvis ärmöjligt för staten att komma överens med varje låntagare om en sådanomläggning. Med hänsyn till det stora antal lån det är fråga om ärenligt bostadsministerns mening en omläggning till fasta amorteringsplaner somgrundas på frivilliga överenskommelser knappast möjligt att genomföra ipraktiken. Enligt hans bedömning kan den önskade ordningen med fastaamorteringsplaner endast uppnås genom generellt verkande bestämmelser.Eftersom föreskrifter i angivet avseende berör ett bestående rättsförhållande ivilket staten tillika själv är part måste enligt bostadsministerns meninglagformen användas. Mot bakgrund av det anförda föreslås alltså att de nyaamorteringsreglerna tas upp i en lag om ändrade betalningsvillkor för vissabostadslån m.m. Oavsett vad en låntagare har utfäst eller vad som harföreskrivits i fråga om räntebetalning eller amortering av de aktuella lånenbör enligt förslaget amortering ske efter en fast plan. De nya villkoren förslås utformade så att ett lån skallvara betalt , räknat som infaller närmast efterdet att har förflutit från husets färdigställande. Förslaget innebär attlånens löptid blir . Enligt förslaget bör räntan liksom för närvarandebestämmas av regeringen. Betalningen av ränta och amortering föreslås ske iform av annuiteter med förebild i vad som gäller enligt nybyggnads- resp.ombyggnadslåneförordningen. Räntebidrag skall, enligt förslaget, liksom förnärvarande bestämmas av regeringen efter bostadspolitiska grunder. Det är enligt bostadsministern svårt att med någonexakthet beräkna de statsfinansiella effekterna av en övergång till fastaamorteringsplaner. Med hänsyn tagen till ränteförändringar m.m. bedöms dockeffekterna av förslaget sammantaget medföra ett bortfall av amorteringar med högst 150 milj. kr. I motion Bo4 (c) anför motionärerna att de inte har någotatt invända mot att en lag om ändrade betalningsvillkor för vissa äldre lånantas under förutsättning att berörda organisationer och instanser fårmöjlighet att ge sina synpunkter. Enligt motionärerna är detta särskiltväsentligt eftersom förslagen innebär att förutsättningarna för tidigareingångna avtal mellan staten och låntagaren förändras. Enligt deras mening är det dock svårt att överblickakonsekvenserna av 1988/89:BoU10 regeringens förslag. Om remissbehandlingenskulle visa på oförutsedda problem och om allvarliga invändningar riktas motförslagen bör de enligt motionens yrkande 4 avslås i sin helhet. böri ett sådant läge begära ett nytt förslag från regeringen. Härvid bör enligtmotionärernas mening beaktas både de synpunkter som framkommit underremissbehandlingen och vad som i motionen anförts. Det finns enligt motion Bo5 (fp) i och för sig skälrationalisera låneförvaltningen. Tanken på att staten ensidigt genomlagstiftning skall ändra villkor i avtal som staten har träffat medlåntagarna inger starka betänkligheter. Mot bakgrund därav avstyrksregeringens förslag i denna del. Ambitionen att förenkla lånehanteringen är enligt motionBo6 (m) lovvärd. Enligt motionärerna strider dock förslaget mot dengrundläggande regel som säger att avtal skall hållas. Visar det sig attförslaget i praktiken medför försämringar för vissa låntagare bör dessa enligtmotionärernas mening därför inte tvingas in i systemet. Med hänvisning härtillhemställs att , om inte remissutfallet entydigt visar att regeringensförslag bör genomföras med generell giltighet, skall besluta att låntagarefrivilligt skall ges möjlighet att ansluta sig till de nya betalningsvillkoren. Förslaget om ändrade betalningsvillkor, dvs. en övergångtill fast amorteringsplan för vissa lån, accepteras genomgående avremissinstanserna. I . några fall är ställningstagandet kopplat till vissaförbehåll m.m. HSB framhåller att ställningstagandet baseras på deförutsättningar beträffande ränteutveckling och upptrappningsregler m.m. somredovisas i propositionen. Enligt SBC leder förslaget till en vissrättsosäkerhet när man som enskild part ingår ett avtal med staten. Ett villkorför att en övergång skall kunna accepteras anges därför vara att det ställsgarantier för att det inte i något enda fall sker försämringar för någonenskild låntagare. anför att en övergång till en fastamorteringsplan möjligen kan bli kännbar förvissa låntagare, särskilt i tidernär det ärsvårt att låna. Bower/ce stöder för sin del förslaget även om detenligt deras mening i vissa fall, beroende på ränteutvecklingen, kan leda tillnackdel för vissa låntagare. framhålls dock att förslaget för detövervägande antalet låntagare leder till förbättringar genom en längreamorteringstid. Enligt är inte ingrepp i gällandecivilrättsliga avtal acceptabla från principiella synpunkter. Med hänsyn tillatt förslaget ger betydande praktiska fördelar för stora låntagarkategorier ochunder förutsättning av att kan erbjuda lån på marknadsmässiga villkor tillalla låntagare som drabbas av förändringen kan dock förbundet accepteraförslaget. accepterar i princip förslaget men föreslår att lånenskall vara betalda räknat efter det att 20 årförflutit från husets färdigställande. anser att inte någon låntagare kanfå någon försämring av amorteringsvillkoren genom det framlagda förslaget.Teoretiskt sett kan det enligt inträffa först att låntagare medparitetslån kan få försämringar. Enligt bolagets mening talar därför starkaskäl för att förslaget genom- SABOframhåller för sin del att förslaget inte är oförmånligt jämfört 1988/89:BoU10 med nuvarande regler. Det är enligt deras mening dock inteacceptabelt om övriga lånevillkor förändras i samband med att lånet överförs. Som redovisas i propositionen utfäster sig låntagaren vidutbetalningen av bostadslån i en särskild låneförbindelse att betala tillbakalånet enligt vissa angivna villkor. Genom låneförbindelsen uppkornmer såledesett rättsförhållande av civilrättslig art mellan låntagaren och staten. Enförutsättning för att ändringar i detta förhållande skall kunna göras är iprincip att överenskommelse härom träffas mellan parterna. Under vissa förutsättningarkan dock övervägas om avsteg från denna princip kan företas genom att i lagensform införa en ny reglering. Som lagrådet anför i sitt yttrande brukar enligtkonstitutionell praxis på detta rättsområde som en huvudprincip iakttas att nylagstiftning inte skall rubba bestående avtals innehåll. Endast särskilda skäl- ofta tungt vägande sociala hänsyn - har ansetts kunna föranleda avsteg fråndenna princip. Bl.a. har detta aktualiserats på det hyresrättsliga området ochi vissa arbetsrättsliga ämnen. Även andra angelägna allmänna intressen avnäringsrättslig eller annan offentligrättslig natur torde kunna spela in. I defall lagstiftning övervägs sorri innebär avsteg från huvudprincipen måste docknoga övervägas i vilken utsträckning enskildas rättsliga ställning påverkas. Med utgångspunkt i de ovan relaterade bestämmelsernauttalar lagrådet att det - såvitt lagrådet kan bedöma på grundval av dettillgängliga materialet - är i rent marginellt avseende som i detta fallnegativa konsekvenser kan inträda genom att ny lags villkor rubbar äldre avtalsföreskrifter. som lagrådet understryker att restriktivitet böriakttas när avsteg från huvudprincipen kommer under övervägande finner lagrådetalt det i det nu aktuella fallet är godtagbart att ett sådant avsteg sker.Härvid spelar enligt lagrådets yttrande in, förutom den marginella innebördenav ingreppet i civilrättsläget, att beaktansvärda offentligrättsliga skäl talarför den rationalisering av låneverksamheten som lagförslaget kommer att ledatill. Parentetiskt anför lagrådet i sitt yttrande attremissynpunkter i beredningshänseende möjligen kunde ha varit av glädje. Ianslutning härtill anförs också att en sådan remissbehandling i och för sig kankomma till stånd under utskottsbehandlingen av ärendet. mot bakgrund härav berett företrädare för fastighetsägarna, hyresgästernaoch bottenlåneinstituten m.fl. möjlighet att yttra sig över förslagen iproposition 1988/ 89:89. Som framgår av redovisningen ovan är det framför allt tvåförhållanden som kan anses vara avgörande för huruvida den förordade ändringenav amorteringsvillkoren är förenlig med de principer som angetts i detföregående. Det gäller dels i vilken utsträckning de offentligrättsliga skälenför en rationalisering av låneverksamheten gör sig gällande, dels omfattningenav ingreppet i det civilrättsliga avtalet. Det finns naturligtvis starka skäl som talar för attförvaltningen av de över statsbudgeten finansierade lånen kan förvaltas ochhanteras på ett så rationellt och effektivt sätt som möjligt. ges ensådan utformning att det kan överblickas och förstås av den enskilde1988/89'BoUlO låntagaren. Flera remissinstanser uttalar också sitt principiellastöd för åtgärder med denna inriktning. De beslut som fattat om attdels förvaltningen av dessa lån skall föras över till (prop. 1987/88:115och BoU 16), dels skall utveckla ett ADB-system för låne- och bidragshanteringenm.m. 1988/89:47, BoUly och FiUlO) är ett uttryck för dessa strävanden.De nu föreliggande förslagen måste enligt utskottets mening därför betraktassom en förutsättning för att de av fattade besluten skall leda tillde förbättringar i detta avseende som avsetts. Även för låntagarkollektivet somsådant torde det finnas ett starkt intresse av att verksamheten drivs iadministrativt enkla och effektiva former. delar mot bakgrund av det nu anfördalagrådets bedömning att beaktansvärda offentligrättsliga skäl talar för denrationalisering av låneverksamheten som lagförslaget kommer att leda till. När det gäller att bedöma effekterna av det ingrepp i detcivilrättsliga avtalet mellan staten och låntagaren som lagförslaget ger är ensådan bedömning av flera skäl svår att göra. Vid en jämförelse i det enskildafallet mellan de nu gällande amorteringsvillkoren och de av regeringenförordade villkoren är det framför allt två omständigheter som måste beaktas.Det gäller dels utvecklingen av marknadsräntorna, dels reglerna för upptrappningav den garanterade räntan. Inte för någon av dessa faktorer kan utvecklingen, idet förhållandevis långa tidsperspektiv som här avses, förutses med någonrimlig grad av säkerhet. En bedömning av utfallet ay de föreslagnaförändringarna måste därför göras med utgångspunkt i antaganden om hur dessafaktorer kommer att utvecklas. Beroende på vilka antaganden som ställs upp kandärmed utfallet bli mycket olika. Som framgår ovan har dock ingen avremissinstanserna fört fram synpunkter som skulle ge vid handen att låntagarnaannat, än undantagsvis skulle få försämringar till följd av förslaget.Remissyttrandena ger å andra sidan inte heller stöd för påståendet att intenågon låntagare kan komma att få försämrade amorteringsvillkor. Sammantagetger dock inte remisssyttrandena och övrigt tillgängligt material utskottetanledning frångå lagrådets bedömning, dvs. att det endast är i rent marginelltavseende som negativa konsekvenser kan inträda genom att den föreslagna lagenrubbar äldre avtals föreskrifter. Utskottet vill i detta sammanhang dessutompeka på att förslaget för ett inte oväsentligt antal låntagare innebärförbättringar så till vida som att redan påbörjade eller nära förestående amorteringarskjuts upp. För dessa låntagare leder förslaget inledningsvis till minskadekapitalutgifter. Mot bakgrund av den restriktivitetsom enligt utskottets mening bör iakttas när ändringar, på det nu förordadesättet, vidtas i ett rådande avtalsförhållande bör dock ett skydd införas förden enskilde låntagaren mot försämringar av avtalsvillkoren. Enligt utskottetsmening bör sålunda de låntagare som berörs av de förändradeamorteringsvillkoren ges en möjlighet att få de aktuella lånen ersatta med lånmed amorteringsvillkor som i princip inte är sämre än dem som med nuvarandeförutsättningar gäller för dessa lån. I likhet med vad som föreslås gälla vidinlösen av anslagsfinansierade lån vid fastighetsöverlåtelser m.m. bör därför iden nu beskrivna situationen ersättningslån med sådana amorteringsvillkorerbjudas av länsbostadsnämn- Ävendessa lån bör ha skyldighet att finansiera. Vad utskottet nu bl.a. med anledning av motionerna Bo4(c)yrkande 4 och Bo6 (m) anfört om ersättningslån m.m: bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna delinnebär att förslaget i motion Bo5 (fp) om avslag på regeringens förslagavstyrks. I remissyttrandet från förordas att även vissas.k. studentbostadslån skall omfattas av de ändrade amorteringsvillkoren.Bostadsutskottet delar denna uppfattning. Enligt utskottets mening bör sålundalagförslaget kompletteras så att de nya amorteringsvillkoren omfattar ocksåvissa äldre lån till studentbostäder. Det gäller dels tilläggslån som beviljatsenligt bemyndigande av regeringen (Kungl. Maj;t) , delsbostadslån som beviljats enligt bostadslånekungörelsen (1962:537) till den del16 § fjärde stycket i kungörelsen tillämpats på lånet. Dessa lån erhöll genomkungligt brev (ändrat ) amorteringsvillkormotsvarande dem för paritetslån. I lagtexten bör därför de aktuella lånendefinieras genom en hänvisning till detta brev. Till lagförslagets 1 § bör sålunda fogas ett nytt andrastycke med följande lydelse; Lagen gäller även i fråga om sådana statliga lån föranordnande av studentbostäder för vilka ränta och amortering beräknas enligtpunkt 6 i kungligt brev (ändrat ). Lagförslagets 2 § andra stycket har följande lydelse:Lånet skall vara betalt , räknat som infallernärmast efter det att har förflutit från husets färdigställande. För attockså studentbostadslån skall omfattas av samma villkor bör därför tillförslagets 2 § andra stycket göras följande tillägg; eller, ifråga om sådana lån som avses i 1 S andra stycket, räknat från detårsskifte som infaller närmast efter det att har förflutit från det år dålånet gjordes räntebärande. Vad utskottet nu anfört innebär att regeringens lagförslagtillstyrks med det av utskottet förordade tillägget. Övertagande av bostadslån som finansierats överstatsbudgeten m.m. Enligt bostadsministern talar starka skäl för att de äldreanslagsfinansierade bostadslånen i görligaste mån bör föras bort frånstatsbudgeten. Ett lämpligt tillfälle att göra detta är enligt hans mening närde berörda fastigheterna byter ägare. Med hänvisning härtill föreslås attbostadslån finansierade över statsbudgeten i fortsättningen inte får övertas avköparen vid överlåtelse. Vidare föreslås att nya lån eller subventioner isamband med ombyggnad eller förvärv av fastighet endast skall lämnas underförutsättning av att eventuella äldre anslagsfinansierade lån löses. För att låntagaren i och med den föreslagnainlösenskyldigheten inte skall komma i en situation där han saknar medel föratt lösa de anslagsfinansierade lånen börenligt bostadsministerns mening ersättningslån erbjudas av 1988/89:BoU10länsbostadsnämnden. Skyldigheten att finansiera dessa ersättningslån föreslåsåvila . I de fall det äldre lånet är förenat med subventioner bör dessaenligt förslaget kvarstå på i huvudsak oförändrade villkor. Vidfastighetsöverlåtelser föreslås dock att den regel som gäller fr.o.m. den 1juli 1988 vid övertagande av SBAB-lån skall tillämpas. Regeln innebär atträntebidrag till kostnaden för ränta på bostadslånet till den nye ägaren lämnasendast för den del av bostadslånet som överstiger . Det ligger enligt bostadsministerns mening i sakens naturatt endast lån som beslutas av iånemyndigheterna kan förenas medräntesubventioner. Vid inlösen av anslagsfinansierade lån som inte är förenademed subventioner kan dock låntagaren välja andra lån än SBAB-lån. Detsammagäller även i de fall låntagaren avstår från subventioner som är förenade meddet ursprungliga lånet. Enligt bostadsministern bör de redovisade förslagen ledatill att återbetalningen av anslagsfinansierade lån påskyndas. Samtidigtframhålls att antalet lån som berörs av förslagen är begränsat på kort sikt.Det finns enligt bostadsministerns mening därför skäl att också stimuleralåntagarna till frivillig inlösen av anslagsfinansierade lån. Låntagare föreslås sålunda kunna få anslagsfinansieradelån ersatta av SBAB-lån även i andra fall. Enligt förslaget bör utbytet av lånske efter beslut av länsbostadsnämnden och i princip kunna avse allaanslagsfinansierade bostadslån. I förekommande fall föreslås att räntebidragskall föras över till det nya lånet på i huvudsak likvärdiga villkor. Denärmare bestämmelserna härför föreslås utformade av regeringen. De förordade ändringarna i i villkoren för övertagande avbostadslån vid överlåtelser m.m. föreslås träda i kraft .