bet · GC01SfU14 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 SfU14 Ibetänkandet behandlas proposition 1988/89:100, bil. 7 anslagen D 1. Bidrag tillsjukförsäkringen och D 5. Bidrag till ersättning för närståendevård jämtemotioner om sjukpenningfrågor. Vidare behandlas proposition 1988/89:83 omnedsättning i särskilda fall av avgiften för pensionärer vid sjukhusvård och ianslutning härtill fyra motioner från den allmänna motionstiden och fyramotioner som väckts med anledning av, propositionen. Utskottet tillstyrkerförslagen i propositionerna. Med anledning av två motioner som väckts medanledning av proposition 1988/89:83 hemställer utskottet att gör etttillkännagivande till regeringen. I övrigt avstyrker utskottet bifall tillbehandlade motioner. Till betänkandet har avgivits elva reservationer och ettsärskilt yttrande. Proposition 1988/89:100 . . Regeringen() har i proposition 1988/89:100, bil, att deb under punkt D 1 (s. 57-58) till Bidrag fill sjukförsäkringenför /90 anvisa ett förslagsanslag på 7 , debunder punkt D 5 (s, 62) till Bidrag till ersättning vid närståendevård /90 anvisa ett förslagsanslag på . Proposition 1988/89:83 Regeringenhar i proposition 1988/89:83 föreslagit att anta ett inomsocialdepartementet upprättat förslag,till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring. Lagförslaget återfinns i bilaga till betänkandet. 1Riksdagen 1988/89. Motionerna i988/89:SfUi4 Motioner väckta under den allmänna motionstiden /89 1988/89:Sf238av och (båda s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts om ersättningför arbetsresor i stället för utbetalning av sjukersättning. 1988/89:Sf241av m.fl. (mp) vari yrkas att som sin rnening gerregeringen till känna att läkarintyg vid sjukdom skall behövas först från denelfte dagen i stället för som den åttonde. 1988/89:Sf242av m.fl. (mp) vari yrkas att beslutar återinförafriåret för sjukhusvård när det gäller ålderspensionärer. 1988/89:Sf256av () vari yrkas att hos regeringen begär förslagtill ändring av 21 kap. AFL såvitt avser frivillig sjukförsäk- . ring ienlighet med vad som i motionen anförs. 1988/89;Sf268 av m.fl. (c) variyrkas 3. att beslutar hos regeringen begära att ålderspensionärernas friar i sjukvården återinförs. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:So225. 1988/89:Sf271av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i mofionen anförts om att införande av begreppet partiell sjukskrivninginförs i enlighet med . 1988/89:Sf283av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att beslutar att fr.o.m. återinföra rättenför pensionärer att vistas på sjukhus utan avgifter, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att depensionärer som förbrukat sitt fria år på sjukhus skall erlägga avgifter enligtdet nya avgiftssystemet som trädde i kraft , 3. att under anslaget Bidrag fill allmän sjukvård m.m. anslårett i förhållande till regeringens förslag höjt anslag med . /90, för införandet av ett avgiftsfritt år för pensionärer vidsjukhusvård. 1988/89:Sf286av och (båda c) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flexibelsjukskrivning i rehabiliterande syfte. 1988/89:Sf307av och (båda c) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att upphäva sitt beslut att slopa ålderspensionärer nas friar i sjukvården. 1988/89:Sf315av m.fl. (c) vari yrkas 2. attriksdagen hos regeringen begär förslag rörande arbetsgivarinträde i sjukförsäkringen . 1988/89:Sf317av () vari yrkas att som sin mening ger 1988/89:SfU14 regeringen till känna vad som i motionen anförts om attsjukpenning för företagare bör utgå efter den inkomst på vilken avgiften tillsjukförsäkringen är grundad. 1988/89:Sf321 av och (båda c) vari yrkas att hos regeringen begär en utredning omegenföretagarnas beräkningsgrund för sjukpenning. 1988/89:Sf328 av m.fl. (c) vari yrkas 4. att beslutar hos regeringen begära att enmöjlighet införs till en frivillig sjukförsäkring för egenföretagare. 1988/89:Sf330 av (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ytterligare grader av sjukskrivningutöver de nu gällande. 1988/89:Sf334 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om återinförande av en effektivinsjuknandedag från enligt vad som anförts i motionen. 1988/89:Sf336 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar att från och med den 1 januari1990 i enlighet med motionens förslag införa nya regler isjukpenningförsäkringen. 3. att beslutar omfördela medel från socialförsäkringssektorntill statsbudgeten i enlighet med vad som i motionen anförts. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Fi214. 1988/89:Sf353 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att hos regerin'en begär skyndsamt förslagtill sådana förändringar i det nya sjukpenningsystemet att överkompensation undviks och att det blir administrativt hanteriigt, 2. att hos regeringen begär utredning om ettvisst arbetsgivarin träde i sjukpenningförsäkringen i enlighet med vad i motionen anförts. 1988/89:S069 av . (fp) vari yrkas 1. att hos regeringen begär en översyn avsjukförsäkringen enligt de riktlinjer som anges i mofionen.Motiveringen återfinns i mofion 1988/89 :Fi223. Motioner väckta med anledning av proposition 1988/89:83 1988/89:Sfl4 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att med anledning av proposifion1988/89:83 beslutar upphäva sitt tidigare beslut att slopa ålderspensionärernas friar i sjukvården, 2. att , därest yrkande 1 ej bifalles, som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillämpningen av reglerna om nedsatt avgift i sjukvården. 1988/89:Sfl5 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar att förmögenhet placerad i bostadsrätt, bostad påjordbruksfastighet eller småhusfastighet som utnyttjas som egen bostad ickeskall påverka bedömningen av en pensionärs ekonomiska situation vid bedömningav avgiftsbefrielse vid sjukhusvård. 1988/89:Sfl6av m.fl. (fp) vari yrkas att beslutar, 1988/89:SfU14 att förmögenhet placerad.i bostadsrätt, småhus, egen bostad påjordbruksfastighet samt fritidshus inte skall påverka bedömningen omavgiftsbefrielse för pensionärer vid sjukhusvärd. 1988/89:Sfl7 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen,till känna att undantagandepensionärerna generellt bör befrias fränsjukvårdsavgift, 2. att som sin mening gerregeringen till känna att pensionärer bör ges möjlighet att söka nedsättningför sjukvärdsavgifter även än en månad. Den som är försäkrad enligt lagen om'allmän försäkring (AFL)och bosatt i skall vara inskriven hos allmän försäkringskassa fr.o.m.den månad då hon eller han fyller . Inskrivningen medför rätt tillsjukpenning om den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst uppgår till . Den sjukpenninggrundande inkomsten motsvarar den inkomst i pengareller vissa naturaförmåner som den försäkrade kan antas för år räknat komma atttills vidare erhålla av eget arbete, antingen på grund av anställning ellergenom annat förvärvsarbete. Sjukpenning utgår vid sjukdom som sätter nedarbetsförmågan med minst hälften. Om den försäkrade är föremål förrehabiliteringsåtgärd, skall arbetsförmågan anses nedsatt 1 den mån åtgärdenhindrar henne eller honom att utföra förvärvsarbete. Vid fullständijgnedsättning av arbetsförmågan utges hel sjukpenning och i annat fall halvsjukpenning; Sjukpenningen avses normalt ge kompensation för detinkomstbortfall som sjukdomen orsakar. Fr.o.m. gäller nya regler förberäkning av ersättning frän sjukpenningförsäkringen vid korttidssjukdom. De nya reglerna innebär att ersättning utgår även för insjuknandedagen. För anställda utgår sjukpen ningen enligt en särskild beräkningsmetod med timberäkning för sjukperio der som varar och av en sjukperiod. Ersättningen har anpassats till den ordinarie arbetstiden eller motsvarande normala arbetstid dä den försäkiäde skulle ha utfört'förvärvsarbete om han inte blivit sjuk. Ersättningen utges enbart för de dagar då den försäkrade avstår från förvärvsarbete och fastställs med den sjukpenninggrundande inkomsten som utgångspunkt. Ersättningen beräknas som kvoten av av den sjukpenninggrundande- inkomsten och den försäkrades årsarbetstid, dvs. den ordinarie tid som den försäkrade beräknas utföra förvärsarbete mätt i timmar per är: Kompensationsnivåninom sjukpenningförsäkringen m.m. 1988/89:SfU14 I syfte att åstadkomma besparingar inom sjukförsäkringenbegärs i motion Sf336 av m.fl. yrkande 1 att kompensationsnivånfr.o.m. sänks till av ensjukperiod, dock under högst detta antal dagar . I motionen begärs vidare(yrkande 3) att denna besparing ävensom i samma motion föreslagna besparingarinom föräldraförsäkringen och delpensionsförsäkringen skall tillgodogöras statsbudgetengenom omfördelning av avgiftsuttaget. I motion Sf334 av m.fl. föreslås i avvaktan påresultatet av den i motion Sf369 (se s. 9) begärda översynen avsjukförsäkringen att en effektiv insjuknandedag återinförs fr.o.m. den 1 juli1989. Denna bör kombineras med en spärregel som innebär aft vid upprepatsjukfall skall sjukpenning utgå . Utskottet har senast i det av godkändabetänkandet SfU 1987/88:22 avstyrkt förslag om sänkning av kompensationsnivånoch återinförande av en karensdag med hänvisning fill de kännbara effekterdetta skulle medföra för de försäkrade. Utskottet anser att börvidhålla sina fidigare ställningstaganden och avstyrker bifall till motionernaSf336 yrkandena 1 och 3 och Sf334. I motion Sf353 av m.fl. yrkande 1 riktaskritik mot bl.a. de nya reglerna vid korttidssjukdom. Motionärerna begärskyndsamt förslag till sådana förändringar att överkompensation undviks och attbestämmelserna blir administrativt hanterliga. Motionärerna hänvisar bl.a. fillatt det vid undersökningar vid några försäkringskassor framkommit att ett stortantal försäkrade fått antingen för hög eller för låg ersättning under de första14 dagarna och att det nya systemet medfört en stor arbetsbelastning vidförsäkringskassorna som fått till följd att sjukkontrollen blivit eftersatt. Utskottet vill erinra om att de undersökningar som hitfillsgjorts av kompensafionsnivån vid kortare sjukfall avser ett mycket begränsatmaterial. En stor del av undersökningarna gjordes också innan allakollektivavtal hunnit anpassas till de nya sjukpenningreglerna.Riksförsäkringsverket har inte kunnat dra några säkra slutsatser avundersökningen utan ansett det nödvändigt att ytterligare analysera orsakernatill kompensationseffekterna. Härefter kommer verket att ta ställning till omregelförändringar eller andra åtgärder kan behövas. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att detinte finns anledning för att nu begära förslag om förändringar avbestämmelserna om sjukpenning vid korttidsfrånvaro. Motion Sf353 yrkande 1 bördärför avslås. De flesta anställda har genom särskilda avtal ersättningvid sjukdom utöver de ersättningar den allmänna försäkringen ger.Statstjänstemän och tjänstemän i en del privata företag har genom avtal rätttill sjuklön. Kommunal- och landstingsanställda har vanligen rätt till sjuklönmed avdrag för sjukpenningen. Privatanställda tjänstemän får sjuklön somtillsammans med sjukpenningen oftast motsvarar den vanliga lönen.Privatanställda arbetare kan, 1* 1988/89.11 saml. förutomden vanliga sjukpenningen, få ersättning genom avtalsgruppsjukför- 1988/89:SfU14 säkring. Bestämmelser om sjuklöneförmåner för huvuddelen av destatsanställda finns intagna i Allmänt avlöningsavtal för statliga och vissaandra tjänstemän (AST) och i Avlöningsavtal för statliga tjänstemän medR-tjänster (AST-R). För arbetstagare med statligt reglerade tjänster gäller ifråga om den allmänna sjukförsäkringen s.k. arbetsgivarinträde. Det innebär attarbetsgivaren betalar ut sjuklön till den anställde och i gengäld enligtbestämmelserna i 3 kap. 16 § AFL erhåller den sjukpenning som tillkommerarbetstagaren. ansvarar för administrationen av kortasjukfall (), medan ansvarar för bedömningen avsjukfall som varar än . Två motioner innehåller yrkanden om ett utvidgat systemmed arbetsgivarinträde. I motion Sf315 yrkande 2 föreslår , för att bromsa kostnadsutvecklingen inom sjukförsäkringen, att ettarbetsgivarinträde införs i sjukförsäkringen ochbegär att förslag härom från regeringen föreläggs . I motion Sf353 avSten m.fl. anser motionärerna att man bör pröva att lösaproblemen inom sjukförsäkringen genom sjuklön under en periods första skede ochinföra ett system med arbetsgivarinträde. De begär (yrkande 2) en utredning idetta syfte. Utskottet behandlade frågan om arbetsgivarinträde i sittav godkända betänkande SfU 1987/88:22. Utskottet ansåg därvid attfrågan om sjuklön och om därmed sammanhängande rätt för en arbetsgivare attuppbära arbetstagaren tillkommande sjukpenning i första hand är en fråga förarbetsmarknadens parter. Utskottet erinrade om att efter det att de nyareglerna om sjukpenningberäkning vid bl.a. korttidssjukdom trätt i kraft den 1december 1987 hade en rad avtal om sjuklön vid sädan sjukdom slutits på denprivata arbetsmarknaden. Utskottet, som förutsatte att riksförsäkringsverketnoga övervägde de konsekvenser dessa avtal medförde för den allmännaförsäkringen, ansåg inte att det fanns skäl att utreda frågan omarbetsgivarinträde. Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker bifalltill motionerna Sf315 yrkande 2 och Sf353 yrkande 2. En mer omfattande översyn av sjukförsäkringens regelsystembegärs i motion Sf369 av m.fl. yrkande 1. på administrativa problem med hanteringen av de nya reglerna vidkorttidssjukdom, att kontrollen i sjukpenningärenden upphört i många kassor ochatt den tyngande hanteringen av bl.a. sjukpenningärenden gör det svårt förkassorna att ge tillräckligt utrymme åt rehabiliteringsärenden. De pekar ocksåpå rättviseproblem, såsom om det råder rimliga proportioner mellan t.ex.arbetsskade- och sjukförsäkringarna, om "tidsprofilen" är rimligmellan korttidssjuka och långtidssjuka och om ersättningsbestämmelserna vidkorttidssjukdom är tillräckligt träffsäkra för att ge avsedd kompensationsnivå.Ett annat problem är den bristande samordningen mellan resurserna inomsjukvården och sjukförsäkringen som gör att väntetiden för sjukvårdsåtgärderfördyrar sjukförsäkringen. Motionärerna förordar att pensionsberedningenspågående arbete utvidgas till att omfatta även sjukförsäkringen.Därvid bör undersökas om sjukförsäk- ringen kanslås samman med arbetsskadeförsäkringen. Vidare bör frågan om 1988/89:SfU14en utvidgad arbetsgivarperiod prövas och kopplingen mellan sjukförsäkringenoch sjukvården belysas. Ett naturligt led vid översynen bör också vara attöverväga kompensationsnivåer och övriga villkor för förmånerna i relation tillkostnaderna. Enligt utskottets uppfattning finns det inte anledningtill en sådan översyn av sjukförsäkringen som motionärerna förordar.Utvecklingen av de nya bestämmelserna om korftidssjukdom följs såsom ovannämnts av och en utredning om arbetsgivarinträde haravstyrkts ovan av utskottet. Frågor som har samband med arbetsskadeförsäkringenbehandlar utskottet i betänkande 1988/89:SfUll. Frågan om en samordning mellansjukvården och sjukförsäkringen i rehabiliteringshänseende har nyligenbehandlats av rehabiliteringsberedningen, vars betänkande SOU 1988:41, Tidigoch samordnad rehabilitering, nu är föremål för remissbehandling. Utskottetavstyrker således bifall till motion Sf369 yrkande 1. Ersättningsfrågor i samband med rehabilitering Ytterligare fyra motioner har anknytning till det arbetesom redovisats av rehabiliteringsberedningen. I motion Sf271 av begärs etttillkännagivande om införande av begreppet partiell sjukskrivning i enlighetmed . Motionärerna syftar till att utöka den nuvarandemöjligheten att få hel eller halv sjukpenning till att avse också en fjärdedelsoch tre fjärdedels sjukpenning. Motsvarande önskemål framförs i motion Sf286 avIngbritt Irhammar och som begär tillkännagivande om flexibelsjukskrivning i rehabiliterande syfte och i motion Sf330 av sombegär förslag om ytterligare grader av sjukskrivning. och begär i mofion Sf238 ett tillkännagivande om att ersättningför arbetsresor i anslutning fill sjukdomsfall i stället för sjukpenning istort sett skall kunna utgå för de verkliga resekostnaderna utan byråkrati ochresurserna härför samordnas. Genom lagen (1985:1002) om försöksverksamhet inomsjukförsäkringsområdet, som gällt sedan ingången av , har inom vissaförsäkringskassor tillämpats bestämmelser som medgett utgivande av även enfjärdedels och tre fjärdedels sjukpenning för att möjliggöra en effektivarerehabiliteringsverksamhet i anslutning till sjukdomsfall. För att underlättaåtergång till arbetet i anslutning till sjukdomsfall har också en möjlighetöppnats att ersätta en försäkrads merutgifter för resor til! och från arbetetupp till ett belopp som motsvarar den försäkrades sjukpenning. Rehabiliteringsberedningen, som följt resultatet avförsöksverksamheten, har föreslagit att nivåerna hel och halv sjukpenningkompletteras med två nya nivåer, en fjärdedels resp. tre fjärdedelssjukpenning. Beredningen har vidare föreslagit att det skall bli möjligt attersätta en försäkrads verkliga merkostnader för resor till och frånarbetsplatsen i samband med återgång till arbetet efter sjukdom. Utskottet anser att resultatet av den fortsattabehandlingen av beredningens nämnda förslag bör avvaktas och att motionernaSf271, Sf286, Sf330 och Sf238 inte påkallar någon åtgärd. Läkarintygvid sjukskrivning 1988/89:StU14 Med stöd av 3 kap. 7 § AFL får , när detfinns skäl till det, begära att nedsättningen av arbetsförmågan styrks genomintyg av läkare. Enligt föreskrifter (RFFS 1988:2) omkontroll i sjukpenningärenden m.m. skall läkarintyg i regel företes fr.o.m. densjunde dagen efter sjukanmälningsdagen. Om särskilda skäl motiverar det fårförsäkringskassan ålägga den försäkrade att förete läkarintyg från och med en senaredag, ävensom från en tidigare dag. 1 motion Sf241 av m.fl. begärs, i syfte attminska trycket inom sjukvården, ett tillkännagivande om att läkarintyg vidsjukdom skall behövas först från den elfte sjukdagen. Utskottet har erfarit att viss försöksverksamhet medutvidgning av rätten till egen sjukskrivning bedrivits och att dehittillsvarande resultaten därav tyder på en ökning av sjukfallens varaktighet.Eftersom lagstiftningen ger utrymme för variationer av rätten till egensjukskrivning förutsätter utskottet att frågan blir föremål för fortsattuppmärksamhet inom och utskottet avstyrker bifall tillmofion Sf241. Egenföretagares sjukpenningskydd och frivilligsjukpenningförsäkring Sjukpenninggrundande inkomst för den som har inkomst avannat förvärvsarbete än anställning beräknas i princip med ledning av denförsäkrades taxering. Inkomsten av annat förvärvsarbete får dock inte beräknashögre än vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annansräkning. Har en försäkrad under en följd av år redovisat lägre skatterättslignettointäkt än vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annansräkning skall enligt föreskrifter hans sjukpenninggrundandeinkomst av detta arbete beräknas med ledning av de tre senaste årens taxering.Den sjukpenninggrundande inkomsten får emellertid beräknas till högre belopp änden skatterättsliga nettointäkten i de fall den försäkrade på grund avsärskilda förhållanden har en låg taxerad inkomst. Fr.o.m. har den frivilligasjukpenningförsäkringen byggts ut. Den omfattar alla som inte är obligatorisktförsäkrade för en sjukpenning som uppgår till garantinivån inomföräldraförsäkringen, . per dag, och som inte uppbär helålders- eller förtidspension. Det högsta ersättningsbeloppet skall motsvaragarantinivån och det lägsta ersättningsbeloppet är . Den som har fyllt 55år får inte inträda i försäkringen. Tre motioner rör frågor om egenföretagaressjukpenningskydd. I motion Sf321 av och begärsen utredning om beräkningsgrunden för en egenföretagares sjukpenning.Motionärerna anser att den nuvarande beräkningsgrunden är orättvis genom att denkan omfatta den genomsnittliga inkomsten från , somsjukförsäkringsavgiften grundas på den aktuella inkomsten. begär imotion Sf317 ett tillkännagivande om att sjukpenning för egenföretagare börutgå efter den inkomst på vilken sjukförsäkringsavgiften beräknas i stället förefter inkomstläget i en viss bransch. 1 motion Sf328 framhåller KarinIsraelsson m.fl. behovet av en möjlighet att teckna frivillig sjukpenningför- säkringsom täcker inkomstförlusten vid sjukdom. Motionärerna begär i 1988/89:SfU14yrkande 4 att en möjlighet införs för egenföretagare att teckna frivilligsjukpenningförsäkring till ett belopp som tillsammans med det obligatoriskasjukpenningskyddet inom den allmänna försäkringen motsvarar avtalsenlig lön iresp. yrke, dock högst ett belopp motsvarande 7,5 basbelopp . När utskottet behandlade motionsyrkanden omegenföretagares sjukpenningskydd vid föregående (SfU 1987/88:22)hänvisade utskottet till att företog en översyn avegenföretagarnas sjukpenningskydd och därvid undersökte möjligheterna attinföra en frivillig sjukförsäkring för denna kategori försäkrade. Utskottetansåg att resultatet av översyn borde avvaktas ochavstyrkte motionsyrkandena i fråga. översyn pågårfortfarande och utskottet anser därför att motionerna Sf321, Sf317 och Sf328yrkande 4 inte bör föranleda någon åtgärd. Utskottet behandlar i detta sammanhang slutiigen motionSf256 av , vari yrkas förslag om lagändring som ger möjlighet attinträda i den frivilliga sjukförsäkringen efter . Fr.o.m. mjukades villkoren förtecknande av frivillig sjukförsäkring upp genom att ett tidigare villkor om attden försäkrade måste ha god hälsa togs bort. Motsvarande villkor togs bort föregenföretagare vad avsåg möjligheter att övergå till kortare karenstid.Utskottet har tidigare vid behandling av motioner som syftat till att55-årsvillkoret skulle tas bort vid övergång till kortare karensfid framhållitatt det kvarvarande åldersvillkoret fick ses som ett resultat av enförsäkringsmässigt kalkylerad risk och att avskaffandet av detta villkor skullerubba förutsättningarna för försäkringens finansiering (se SfU 1986/87:14).Utskottet anser att samma skäl kan anföras mot ett slopande av 55-årsvillkoretinom den frivilliga försäkringen och avstyrker bifall till motion Sf256; Utskottet fillstyrker regeringens förslag att till Bidragtill sjukförsäkringen anvisa ett förslagsanslag pä 7 . Bidrag till ersättning för närståendevård Utskottet tillstyrker regeringens förslag att till Bidragtill ersättning för närståendevård anvisa ett förslagsanslag på . Proposition 1988/89:83 om nedsättning i särskilda fall avavgiften för pensionärer vid sjukhusvård har tidigare under innevarande beslutatom ett nytt avgiftssystem för pensionärer vid sjukhusvård (prop. 1988/89:33,SfU5, rskr. Beslutet innebar att det s.k. avgiftsfria året vid sjukhusvårdtogs bort för ålderspensionärer fr.o.m. , som ettnytt avgiftssystem trädde i kraft. I det nya avgiftssystemet får ålderspensionärermed hel pension och sådana förtidspensionärer med hel pension som åtnjutitavgiftsfri sjukhusvård under sammanlagt erlägga avgift vidsjukhusvård enligt samma principer som gäller vid sjukhusvård för sjukpen- ningförsäkrade.Avgiften utgör en tredjedel av den per dag beräknade 1988/89:SfU14pensionen i form av ålderpension, pensionstillskott och ATP, dock högst 55 kr.per dag och tas ut genom avdrag vid utbetalning av pensionsförmånerna.Administrationen handhas av och de allmänna försäkringskassorna. Vid riksdagsbeslutet gav regeringen till kännaatt regeringen skyndsamt skulle återkomma med ett förslag till så attdet nya avgiftssystemet kompletterades med bestämmelser om individuell prövningav avgiftsuttaget som kunde träda i kraft möjligt och senast den 1 maj1989. Reglerna härom skulle utformas så att de kunde tillämpas även på avgiftersom hänförde sig till tid efter . I propositionen läggs fram förslag till lagstiftning om enindividuell nedsättning av avgiften för sjukhusvård. Förslaget innebär att denallmänna kan befria pensionären helt eller delvis frånavgiften om det finns särskilda skäl med hänsyn till pensionärens ekonomiskaförhållanden och behov av medel till bostad och/eller rehabilitering.