bet · GC01UU19 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt uppgifter från (morgonekot 17/5) har det också i efter avskaffandet avvalutaregleringen satts i system att stora företag flyttar ut miljardbelopp idet enda syftet att undgå svensk beskattning. Utskottetkan konstatera att den pågående EG-anpassningen alltså redan påtagligt harurholkat den demokratiska politiska makten över samhällsekonomin. Det är högtid för regering, riksdag, folkrörelser och medborgare att vakna upp tillinsikt om vilka allomfattande omvälvningar av den svenska samhällsmodellen somstår på dagordningen om genom fortsatt EG-anpassning stegvisförvandlas till ett län i en västeuropeisk superstat. Uttalande om framtida relationer till EG (mom. 10) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Karaktärenav" och slutar med "U570 (mp) besvarade." bort ha följandelydelse: Utskottetvill i likhet med motion U561 (c) understryka det oförenliga i svenskneutralitetspolitik och ett svenskt medlemskap i bakgmnd av vadutskottet tidigare redovisat kan utskottet också i likhet med motion U561 (c)understryka vikten av att olika harmoniseringsåtgärder prövas med hänsyn till deraseffekt på svensk försörjningstrygghet och trovärdighet i vårneutralitetspolitik. Detta bör ges regeringen till känna, varmed också yrkande2 i motion U570 (mp) om tillkännagivande av att svenskt medlemskap i överhuvud taget icke bör vara aktuellt eller påtänkt får anses besvarat. delsatt utskottets hemställan i moment 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande uttalandeom framtida relationer till EG m.m. 90 att med bifalltill yrkandena 1 och 2 i motion 1988/ 1988/89:UUl9 89:U561, yrkande 3 imotion 1988/89; U562 och yrkande 2 i motion 1988/89; U570 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Tullunion som riktmärke (mom. 12) Margarethaaf , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med "Utskottet hartidigare" och slutar på s. 27 med "U576 (mp) avstyrks" bort haföljande lydelse: Utskottethar tidigare i detta betänkande anfört att kontaktema och förhandlingama medEG borde vara fömtsättningslösa och inget område borde vara undantaget frånförhandlingar. Utskottet vill vidare framhålla att om så långt det ärmöjligt skall kunna delta i ett samarbete rörande den inre marknaden ochgenomförandet av de fyra friheterna är en tullunion en väsentlig del i envidare avtalskonstmktion. Utan en tullunion torde det vara svårt för Sverigeatt uppnå en likabehandling för svenska företag på den inre marknaden samt attuppnå det fasta och varaktiga samarbete med EG som eftersträvar. Utskottetvill peka på några frågeställningar som måste besvaras oavsett vilkenavtalskonstmktion de diskussioner som skall föras med Gemenskapen skall avse.Ingår tullunion som en del måste vi från svensk sida ta ställning till frågorrörande bl. a. tullharmonisering, tullintäkter, jordbmk och hur en gemensamhandelspolitik skulle påverka oss bl. a. vad gäller graden av medinflytande. Härtillkommer att tullunionens krav på en gemensam handelspolitik reserneutralitetspolitiska frågeställningar som noga måste prövas om skallingå. Någon form av neutralitetsförbehåll torde för del liksom förandra EFTA-länders del sannolikt bli nödvändigt. Näringsutskottetanför i sitt yttrande att i takt med att EGs inre marknad förverkligas kommerde företag som står utanför denna inre marknad att hamna i ett ogynnsamt läge iförhållande till dem som befinner sig innanför. NU konstaterar vidare att omdetta skulle drabba svensk industri, så kan den få svårigheter att hävda sig ikonkurrensen. NU understryker att det från näringspolitisk synpunkt är avväsentlig betydelse att svenska företag och produkter också i fortsättningentillförsäkras en hög grad av likabehandling på den västeuropeiska marknaden. Utskottetansluter sig till detta och drar slutsatsen att frihandelsavtalet mellanSverige och EG riskerar att bli otilllräckligt. Utskottetanser mot denna bakgmnd att ett svenskt deltagande i EGs tullunion bör ingå somen del i de kommande förhandlingama om en stegvis anslutning till EG. Meddet ovan anförda tillstyrker utskottet yrkandena 9 och 10 i motion U560.Yrkandena 1 och 2 i motion U576 avstyrks. delsatt utskottets hemställan i moment 12 bort ha följande lydelse: 91 12. beträffande tullunionsom riktmärke 1988/89: UU 19 att med bifalltill yrkandena 9 och 10 i motion 1988/ 89; U560 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Icke anslutning till tullunion (mom. 13) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottets yttrande på som på s. 26 börjar med "Utskottetfår konstatera" och på s. 28 slutar med "U576 (mp) avstyrks. "bort ha följande lydelse: Utskottetvill understryka att de ekonomiska beräkningar som gjorts av de ekonomiskafördelama av medverkan i EGs inre marknad är ytterst osäkra. Från EGsjälvt () hävdas att den inre marknaden skulle öka BNP med3,2-5,, sänka inflationen med 4,5 och öka sysselsättningen med1,3-2,3 miljoner jobb. Dessa uppskattningar har ifrågasatts av bl. RudolfJalakas, f n. chefsekonom på , har konstaterat att hela idén ombehovet av en stor hemmamarknad (dvs. EGs "inre marknad") måste varaen myt, eftersom det ju är länder med de minsta hem-mamarknadema som har dethögsta välståndet, t. ex. och de nordiska ländema. BNP-spådomar säger han: "Det är så litet att det rymsinom felmarginalen" (Arbetet 25/11). , VD för , har vamat för en "fixering vid EG-marknaden" ochpåmint om att det finns andra viktiga marknader i bortre , elleru-ländema (12/11-88). Attkomma med i EG må således betyda att få tillgång till en stor marknad på sammavillkor som hemmaföretagen. Men det betyder också att "låsas in" i EGi förhällande till resten av världen. Och att bli tvingad att medverka i EGshandelskrigsåtgärder mot - ur svensk synvinkel - tredje part. "Fömtomen anpassning till EGs yttre tullmur skulle behöva tillämpa helauppsättningen av EGs icke-tariffära handelshinder mot länder utanförVästeuropa, t. ex. och u-ländema" (i ochSverige s. 52). Utskottet instämmer med uppfattningen i motion U576 att tankenpå att skall begära att få ingå tullunion med EG är oacceptabel. dels att utskottets hemställan i moment 13 bort haföljande lydelse: 13. beträffande icke anslutning till tullunion att riksdagenmed bifall till yrkandena 1 och 2 i motion 1988/89: U576 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Ömsesidigterkännande av produkter (mom. 15) 1988/89: UU 19 PerGahrton (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med "Vadgäller" och på s. 32 slutar med "U573 (mp)." bort ha följandelydelse: Såsomanförs i en avvikande mening i NU av Lestander och bör självfallettekniska handelshinder avskaffas för alla marknader om de saknar sakligmotivering. Men, som också anförs i den avvikande meningen, EG-anpassningen kankomma att ge negativa konsekvenser vid harmoniseringen av sådana bestämmelsersom i de enskilda länderna har lagts fast till skydd för miljö, säkerhet ochhälsa. Enligt 58 § i skall varje vara som är lagligt tillverkad iett medlemsland fritt få införas i alla . Vad som från säkerhets-,miljö- och hälsosynpunkt talar mot ett svenskt accepterande av denna regelkommer att utvecklas i annat sammanhang. Utskottetinstämmer i denna uppfattning och vill understryka att det gmndläggandeproblemet är att flertalet bestämmelser som ur handelspolitisk synvinkeluppfattas som handelshinder utgör väsentliga skyddsregler för hälsa,miljö och andra värden som samhället genom demokratiska beslut har ansettmotivera särskilda krav på varornas sammansättning och egenskaper. Om, såsomhar hävdats i regeringsuttalanden, det skall vara möjligt att garantera attSveriges befolkning inte skall utsättas för några ökade risker på gmnd avEG-anpassning, är det, som anförs i yrkande 1 i motion U573, omöjligt förSverige att tillämpa ovan berörda stadga nr. 58.1 stället börriksdagen som krävs i yrkande 2 i motion U753 ge regeringen till känna attEG-anpassningen inte får leda till någon försvagning i det befintliga miljö-och hälsorelaterade gränsskyddet för varor. dels att utskottets hemställan i moment 15 bort haföljande lydelse: 15. beträffande ömsesidigt erkännande av produkter a«riksdagen med bifall till yrkandena 1 och 2 i motion 1988/89: U573 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Produktkontroll (mom. 16) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjar med "utskottetansluter sig" och på s. 33 slutar med "motion U588." bort haföljande lydelse: Utskottetansluter sig till vad som i motion 1988/89: U575 (mp) sägs om att EG-anpassningen inte får leda till försvagningar i produktkontrollen. Inte heller bör den få leda till att produktkontrollen privatiseras. Detta har framhållits även kommunisternas sida vid behand lingen av proposition 1988/89:60 om kontroll genom teknisk provning och om mätning (1988/89: NU 15). Den EG-anpassning av produktkontrollen som redan har inletts i och med beslut med anledning av denna 93 proposition riskerar attleda till ett försämrat hälso- och miljöskydd i Sve- 1988/89: UUl9 rige. InomEG strävar man medvetet efter en ökad privatisering av produktkontrollen.Utskottet motsätter sig bestämt en sådan utveckling i . Under senare århar de föreskrivande myndigheterna i ökad omfattning funnit lämpligt att självagenomföra produktkontrollen i stället för att lita endast till privatakontrollorganisationers eller företagens egna uppgifter. Näringsutskottetavvisar inte internationellt samarbete på provnings-och kontrollområdet. mening bör emellertid genom sådana uttalanden tillregeringen som begärs i motion 1988/89: U575 (mp) ansluta sig till det som härsagts om riskerna för att en svensk EG-anpassning leder till försämradproduktkontroll. Beträffandekemikaliekontrollen, som berörs i motion U587, anges i UDHs integrationsrapports. 37 40 betydande principiella skillnader mellan kemikaliekontrollen i EGresp. Utskottetanser att det mot denna bakgmnd är uppenbart att någon allmän anpassning avsvensk kemikaliekontroll till EG inte kan ske utan betydande nackdelar, varförmotionsyrkandet i motion U587 om att kemikaliekontrollen bör undantas frångenerell EG-anpassning tillstyrks. Beträffandeläkemedelskontrollen, som berörs i motion U588, är tyvärr sakunderlaget förställningstagande bristfälligt. Varken i integrationsrapporten eller i SoUsyttrande anges det exakta sakunderlaget till de allmänna bedömningar avmöjligheterna till EG-anpassning av läkemedelskontrollen som görs. Utantillgång till "interna" detaljerade jämförelser mellanläkemedelsbestämmelserna i och är det tyvärr omöjligt att nu avgörai vilken mån anpassning är möjlig utan menliga konsekvenser för svenskaläkemedelskonsumenter. Utskottet fömtsätter att fullständig information i dettaavseende kommer att tillhandahållas inom ramen för den utvidgadeEFTA-delegationen. Härmed bifalls motion U588. dels att utskottets hemställan i moment 16 bort haföljande lydelse: 16. beträ&ar\de produktkontroll att med bifalltill yrkandena 1 och 2 i motion 1988/ 89;U575, yrkande 5 i motion 1988/89:U583, motion 1988/89; U587 och motion 1988/89: U588 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Vapenhandel och vapenlagstiftning (mom. 17) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med "Den svenska"och slutar med "U600 (mp)." bort ha följande lydelse: Visserligenhar från regeringens sida anförts att vapenhandeln inte skall beröras avEG-anpassningen. är det uppenbart att också vapenmarknaden inom EGhåller på att integreras. Såledesuppges i tidskriften 's Business Magazine () att försvarsindustri nu ge- 94 nom fusioner ochsamarbetsavtal inrättar sig för en gemensam marknad 1988/89: UUl9 förkrigsmateriel. Ett exempel är det franska vapenföretaget i vars ägargmppbl. a. den svenska ingår. sida har också klart uttalats att vapenhandeln bör innefattasi den inre marknaden. FinancialTimes (9/11-88) har rapporterat att "kommer troligen att Öppna engemensam vapenmarknad". Den14 uttalade sig en majoritet av EG-parlamentets medlemmar förenhetliga vapenexportregler. EG-kommissarie förklarade att det vorenaturligt med samma sorts harmonisering av reglerna för vapenhandel som gällerför all annan vamhandel i den inre marknaden . Motdenna bakgmnd vill utskottet ifrågasätta om det blir möjligt för attbibehålla och skärpa sina regler för vapenexport, om en allmän EG-anpassning iövrigt skall genomföras. Särskilt vill utskottet peka på risken för att svenskkrigsmaterielindustri genom samarbetsavtal reellt blir en del av en gemensamEG-vapenmarknad. härmed anfört bör med anledning av motion U600 (mp) ges regeringentill känna. dels att utskottets hemställan i moment 17 bort haföljande lydelse: 17. beträffande vapenhandel och vapenlagstiftning attriksdagen med bifall till motion 1988/89: U600 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Kärnteknikexport (mom. 18) PärGranstedt och (båda c) och (vpk) anser delsatt till den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med "Motsvarandeåtgärder" och slutar med "(NPT)." Sverigehar beslutat att avveckla kärnkraften. Det finns dessutom ett uppenbart sambandmellan kärnkraftsteknologi för civilt resp. militärt bruk. Med hänsyn härtillbör enligt utskottet all export av kärnteknologi från förbjudas i lag.EG-länderna bör inte vara undantagna från ett sådant förbud. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan i moment 18 bort haföljande lydelse: 18. beträffande kärnteknikexport att med bifalltill motion 1988/89; U594 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Kärnteknikexport(mom. 18) 1988/89: UU 19 PerGahrton (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med "Vad gällerfrågan" och slutar med "U594 anses besvarad." bort ha följandelydelse: EnligtNy Teknik 1989:18 har EG nu tagit ett steg mot en fri energimarknad som bl.a.kommer att "försvåra EG-staternas egna möjligheter att med avgifter ochbegränsningar utforma en nationell energipolitik". Påen fråga i om vilka slutsatser för del hon drar av EGsframväxande fria marknad för energi har energiministern kategoriskt slagit fastatt inte har för avsikt att harmonisera sig till EGs friaenergimarknad. Utskottet ställer sig helt bakom denna målsättning. Såsomanförs i ett särskilt yttrande till näringsutskottet av Lestander och Norbergkan det ändå finnas potentiella risker för att mister sinhandlingsfrihet på kärnkraftsområdet om EG-anpassningen får fortgå. Sverigehar beslutat att avveckla kärnkraften. Det finns dessutom ett uppenbart sambandmellan kärnkraftsteknologi för civilt resp. militärt bruk. Med hänsyn härtillbör enligt utskottets mening all export av kärnteknologi från Sverigeförbjudas i lag. dels att utskottets hemställan i moment 18 bort haföljande lydelse; 18. beträdande kärnteknikexport att med bifall tillmotion 1988/89: U594 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Konsumentskydd (mom. 19) PerGahrton (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med "Utskottetinstämmer" och slutar med "motion U585 (mp)." bort ha följandelydelse: Somanförs i ett särskilt yttrande till lagutskottet av finns detemellertid en lång rad områden inom konsumentskyddet där mötersvårigheter vid harmonisering med EG. Belysande är vad konsumentverketsgeneraldirektör anförde i en TT-intervju om att " dilemmaär att det i allmänhet inom ställs lägre säkerhets- ochkvalitetskrav på konsumentprodukter". Tyvärrmåste utskottet konstatera att UDHs integrationsrapport knappast innehållerfullgod information om vad EG-anpassning av konsumentskyddet konkret ledertill. Det heter i rapporten att "arbetsgmppens analys av vidtagnaåtgärder på konsumentskyddets område visar inte på några större problem".Utskottet beklagar att det i rapporten saknas detaljerade fakta som kanunderbygga ett sådant omdöme. Det är olyckligt att egnaanalyser på gmnd av regeringens sekretess inte gjorts tillgängliga förutskottet, liksom att sakunderlaget för konsumentverkschefensuppseendeväckande TT-uttalande inte presenterats. De uppgifter ochuttalanden som finns tillgängliga tyder på att totalan- 96 passning av svensktkonsumentskydd till EG skulle leda till betydande 1988/89:UUl9 nackdelarför svenska konsumenter. MotionemaU583 och U585 syftar båda till att skall uttala sig för attEG-anpassning inte får leda till försämringar i konsumentskyddet nu och inteheller försvåra de framtida skärpningar som svenska beslutsinstanser kantänkas vilja införa. Utskottetinstämmer till fullo i detta syfte, vilket bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan i moment 19 bort haföljande lydelse: 19. beträffande konsumentskydd att med bifall tillyrkandena 1, 2 och 3 i motion 1988/ 89:U583 samt yrkandena 1, 2 och 3 i motion1988/89: U585 ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Flyktingpolitiken (mom. 22) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottets yttrande på som på s. 38 börjar med "Det ärenligt" och slutar med "motion U591 (mp)." bort ha följandelydelse: Utskottetvill erinra om att det inom EG pågår en livlig debatt om flyktingpolitiken,där särskih de generösa västtyska reglerna utsätts för kritik från merrestriktiva länder. Utskottet bedömer det som sannolikt att en harmoniseringav EGs flyktingpolitik kommer att leda till gemensamma regler som är merrestriktiva än såväl som . Utskottetser därför med oro på det allt intimare samarbetet mellan och EG sompågår beträffande frågor som har relevans för flykting-och invandrarpolitiken.Ett exempel på detta är civilministerns deltagande i en konferens medEG-staternas inrikes- och justitieministrar inom ramen för det s. k.TREVI-samarbetet där, enligt pressmeddelande från civildepartementet1989-05-12, också "vissa frågor på immigrationsområdet som hänger sammanmed genomförandet av den inre marknaden " dryftades. Utskottettolkar detta som att en svensk samordning med EG av personkontrollen vidgränserna, däribland flyktingpolitiken, redan är på gång. Utskottet, som vill slåfast att skall slå vakt om och vidareutveckla en generösflyktingpolitik, anser att ett riksdagsuttalande om att den svenskaflyktingpolitiken icke skall harmoniseras med EG, mot bakgmnd av ovanstående,är ytterst angeläget. Med detta yrkar utskottet bifall till motion U591. dels att utskottets hemställan i moment 22 bort haföljande lydelse: 22. beträffande flyktingpolitiken att med bifall till motion 1988/89; U591 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 97 7 1988/89. Anslutningtill EGs arbetsmarknad (mom. 24) 1988/89: UU 19 BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjar med "Utskottetansluter" och slutar med "avstyrks däremot." bort ha följandelydelse: Utskottetansluter sig till denna uppfattning men har noterat en lång radexempel på öppet uttalad facklig oro inför EG-anpassningen. Så har t. ex.Metallombudsmannen uttalat: "Risken finns att EG-ländernainte har förståelse för vårt system och att vi därför tvingas tillsystemförändringar". Transports ordförande har slagit larm om attEG-anpassningen kan bli förödande för transportarbetare genom illojalEG-konkurrens från enbilsåkare med små sociala kostnader. Också LOs och Metallsledning har varnat för överdriven EG-optimism. SIF har genom sin tidning gjortmånga avslöjande reportage om EG-anpassningens negativa verkningar påarbetsmiljön. Det Råd för kritisk EG-in formation som bildades har ettstarkt inslag av fackliga förtroendevalda. Utskottetanser att denna fackliga oro för konsekvensema av EG-anpassning förarbetsrätten och de fackliga organisationernas ställning, som också påtalas imotion U590, är sakligt gmndad. Ettexempel på detta är följande påpekande i långtidsutredningens analys SvenskEkonomi och Europaintegrationen, s. 203, där det heter; "Tendensertill anpassning av vår lönestmktur till EG-ländema innebär att de svenskarelativlönerna i högre utsträckning än kommer att bestämmasutanför landet. Arbetsmarknadsparternas inflytande minskar därmed." Fömtomminskat inflytande över lönebildningen kan EG-anpassning också leda till attmedbestämmandelagstiftningen urholkas. Därför har från fackligt håll framförtskrav på att rätten till förhandlingar i företagsstrategiska frågor inommultinationella koncerner måste garanteras de anställda och deras fackligaföreträdare. Andrafackliga skäl till oro är de skillnader i synen på arbetsmiljön som rådermellan och EG och som utskottet på annan plats beskrivit. Motdenna bakgund synes det, såsom föreslås i motion U57I yrkande 3 resp. U590,vara angeläget att uttryckligen fastslår att EG-anpassningen inte fårleda till försämring av svensk arbetsrätt eller till försvagning avlöntagarnas ställning och inflytande i . dels att utskottets hemställan i moment 24 bort haföljande lydelse 24. beträffande anslutning till EGs arbetsmarknad attriksdagen med bifall till yrkandena 1 och 3 i motion 1988/89: U571 och motion1988/89: U590 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Jämställdhet (mom. 25) Per () anser dels att den del avutskottets yttrande som på s. 41 börjar med "Utskottet ansluter sig" ochslutar med "U592 (mp)." bort ha följande lydelse: 98 Samtidigtvill utskottet erinra om att det i proposition 1987/88:66 konst- 1988/89: UV 19ateras att svensk könskvotering inte är förenlig med EG-reglema för den inremarknaden. Könskvotering tillämpas redan på svensk arbetsmarknad. Inom delarav den politiska opinionen i , inte minst i kvinnorörelsen, krävs attkvoteringsprinciper skall utvidgas till att gälla ytterligare samhällsområden. Vidareerfar utskottet att det redan föreligger forskningsresultat som tyder på attEG-politiken överlag missgynnar jämställdhet mellan könen på arbetsmarknaden.Enligt en intervju i hävdar ekonomiprofessor att"läget i EG ökar löneklyftorna" mellan män och kvinnor (DN 22/5-89). Motdenna bakgmnd anser utskottet att de farhågor som uttrycks i motion U592 ärvälgmndande och föreslår att motionen bifalles. dels att utskottets hemställan i moment 25 bortlyda; 25. beträffande jämställdhet att med bifall till motion1988/89: U592 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Beskattningsrätten (mom. 28) PerGahrton (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 43 böijar med "Det tordeemellertid" och på s. 44 slutar med "anses besvarad." bort haföljande lydelse: Utskottetvill understryka att olyckliga tendenser till EG-anpassning av det svenskaskattesystemet redan har kunnat iakttas. Ett exempel är de direktiv (dir. 1987:30)som har ålagt Kommittn för utredning av den indirekta beskattningen attsärskilt beakta de mervärdesskatter som tillämpas inom EG och därmed på ettolyckligt sätt har försvårat fömtsättningslös utredning i syfte att utformaskattesystemet så att det främjar energisparande och miljövänliga konsumtions-och produktionsformer. Ett uttryck för denna felstyming genom strävan tillEG-anpassning av skattesystemet är förslaget om moms på energi, som skullegynna energislöseri från energiintensiva exportföretags sida. Utskottetvill också framhålla att även om, som tidigare framhållits, EG ännu inte harnågon gemensam skattepolitik, går utvecklingen i den riktningen. Det senasteexemplet är Delorsplanen för en ekonomisk och monetär union. 1 planen heter detbeträffande skattepolitik bl. "Det blir nödvändigt attutveckla bindande regler och procedurer för budgetpolitiken som bl. effektiva övre gränser förbudgetunderskott hos enskilda medlemsstater; hinder mot tillgång till direktacentralbankskrediter och andra former för monetär finansiering; gränser för låni icke-EG-valuta. fastställande av enövergripande skattepolitik på medellång sikt, inbegripet storleken ochfinansieringen av de olika budgetposterna, såväl på nationell somEG-nivå." Utskottet konstaterar attdessa och liknande formuleringar allmänt 99 inom affärsvärlden hartolkats som krav på en gemensam skattepolitik.