bet · GC01SoU20 · 1988-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsbetänkande /89 :SoU20 Anslag till Socialt behandlingsarbete m.m. 1988/89 SoU20 Ibetänkandet behandlar utskottet regeringens förslag till medelsanvisningar tillSocialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolifik, punkterna , CAN, Bidrag tillmissbrukarvård m.m.. Bidrag till organisationer samt Utveck-Ungs- ochförsöksverksamhet. I anslutning härtill behandlas ett antal motionsyrkanden. Utskottet fillstyrkerregeringens förslag till medelsanvisningar. Medanledning av motioner (fp och vpk) föreslår utskottet att regeringen ges tillkänna vad utskottet anfört om utvärdering av kvinnojourernas verksamhet. Vidareföreslår utskottet med anledning av motioner (s, m, fp och vpk) att regeringenges till känna vad utskottet anfört om anslaget till organisationer sombedriver rehabiliteringsarbete. ställningstagande beträffande anslaget till organisationer sombedriver rehabiliteringsarbete reserverar sig utskottets s-ledamöter.Utskottets c- och mp-ledamöter reserverar sig gemensamt till förmån för enmotion (c,s,fp,m) angående Föreningen fruktdrycker. Till förmån för ettmotionsyrkande om beräknande av medel för ny anslagspost till kvinnojourerreserverar sig vpk- och mp-ledamöterna gemensamt. C-ledamöterna reserverar sigtill förmån för ett motionsförslag om beräknande av medel för tillskapande avdrogfria ungdomsmiljöer. Vidare reserverar sig vpk-ledarno-ten mot utskottetsställningstagande beträffande .prostitution och mp-ledamoten mot utskottetsställningstagande beträffande stöd till drogförebyggande arbete genomfolkrörelserna. Proposition 1988/89:100 bil. Regeringenhar under punkterna H1-H4 (s. 14-162) föreslagit att för budgetåret1989/90 anvisar H1 till ochnarkofikaupplysning, CAN, ett reservationsanslag på . IRiksdagen 1988/89.12 saml. H 2 fillBidrag till missbrukarvård m.m. ett förslagsanslag på 860 000 000kr.. 1988/89:SoU20 H 3 till Bidrag till organisationer ett reservationsanslagpå . H 4 till Utvecklings- och försöksverksamhet ettreservationsanslag på . 1988/89:So201 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till vård och skuldsanering avspelberoende. 1988/89:So207 av m.fl. (m) vari yrkas 4. att vid behandlingen av proposition1988/89:100. bilaga. 7, anslaget H 3 Bidrag till organisationer, för /90 anvisar . samt att den. i -förhållande till regeringens förslag,med . 15 000 000kr. sålunda beslutade förhöjningen skall filiföras fördelningsposten"Bidrag till organisafioner som bedriver rehabiliteringsarbete". 1988/89:So217 av .nita m.fl. (irip) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen fill kännaatt stödet till folkrörelsernas arbete för att förebygga narkotikamissbruketbör ökas, 1988/89:So227 av (vpk) vari yrkas attriksdagen fill KALV-organisationerna, punkt 4, /90, anslår . utöver vad regeringen föreslagit eller således . förbidrag till organisationer. 1988/89:So234 av m.fl. (s) vari yrkasatt hos regeringen begär att sociala insatser för de prostituerademåste intensifieras. 1988/89:So253 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att till H 3. Bidrag till organisafioneranvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 10 milj.kr förhöjt reservationsanslag om . för utvecklade möjligheter att stimulera tillkomsten av drogfria ungdomsmiljöer,.. , 1988/89:So264 av () vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna att en utredning skall tillsättas som beaktar helaspelmarknaden med tanke på de sociala konsekvenser den medför, 2. att som sin mening gerregeringen till känna att spelbolagen aktivt bör arbeta för att begränsa reklamför spel och dobbel samt att en länkrörelse stöds genom anslag frånspelverksamheten. 1988/89:So272 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen fill kännaatt de medel som ställs till förfogande för insatser på arbetsplatsen uttryckligen också skallstå fill förfogande för insatser av andra organisationer än de som finns företrädda som fackliga organisationer på arbetsplatsen, 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt av de medel som disponeras för missbruksvård skall avdelas för att avses utnyttjas av kommuner, landsting och folkrörelser för tidig upptäckt och tidiga insatser (primär prevention). 3. ätt söm sin mening gerregeringen till känna vad i motionen 1988/89:SoU20 anförts omförhandlingsuppdrag gällande Kommun-och,Landstingsförbundens satsningar på avfrivilliga organisationer förda projekt, 4. att som sin mening gerregeringen till känna att det allmänt . ' drogförebyggande arbete som sker genom folkrörelser och kommuner och tillvilket fördelar medel, genom omdisponering skall för stärkas. 1988/89:So285 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna om behovet av ökadegrundanslag till frivilligorganisationer i kampen mot narkotika. 1988/89:So292 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begäratt fåi" i uppdrag att ;i- ' kartläggakommunernas nuvarande och planerade stöd till kvinnohus/' '-jourer, . 2. att till H 3 Bidrag fillorganisationer (Bil. 7 ) för /90 anslår . utöver vad regeringen : , föreslagit till kvinnohus/-jourer. 1988/89:So295 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i mofionen anförts om bidrag till vissariksorganisationer, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av medverkan till attkommuner med låg skattekraft och ' med därmed sammanhängande större socialaproblem får bättre möjligheter att stödja organisationers sociala frivilligainsatser i enlighet med mål. 1988/89:So302 av m.fl. (fp) variyrkas ' . 2. att hos regeringen begäratt 2 milj .kr. ur anslaget H 2 Bidrag till missbrukarvård m.m. öronmärks förstöd till kvinnojourernas verksam-, het i enlighet med vad som anförtsimotionen, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärdering av kvinno- ochmansjourernas verksamhet. 1988/89:So316 av m.fl. (c,s,fp,m) variyrkas att beslutar att Föreningen erhåller ett fäst organisationsstöd via eget underkonto inom H 3 i budget. 1 budgetpropositionen föreslås 860 milj.kr. under anslagetH 2. Bidrag till missbrukarvård m.m. Från anslaget utgår bidrag till missbrukarvård i enlighetmed den överenskommelse mellan staten och debåda kommunförbunden om ett nyttsystem för statsbidrag till missbrukarvården som godkände (prop.1984/85:151, SoU 26, rskr. Det nya systemet trädde i kraft den 1 januari1986 och överenskommelsen gäller t.o.m. . Statsbidraget utgår i form av kommunbidrag, platsbidragoch omstruktu- 1988/89:SoU20 reringsbidrag. ...:,: : Kommunbidragetdisponeras fritt av kommunerna för olika typer av - insatseroch till olika verksamheter, bl.a. sådana som drivs av organisationer,stiftelser eller annan huvudman med ideell, inriktning. Kommunbidraget fördelasi huvudsak efter det genomsnittliga antalet vårddagar sorn varje kommun harutnyttjat vid statsbidragsberättigade institutioner . /'/a'«/'/a'rag utgår i huvudsak till dé f.d. statliganykterhetsvårdsanstalterna och ungdomsvårdsskolorna med ett bestämt belopp jserplats. Bidragetutgår för att garantera tillgång till vissa institutioner sombehövs för vården av de mest utsatta grupperna. Omstruktureringsbidrag kan utgå till huvudmän för delsstatsbidragsberät tigade institutioner, dels de f.d. erkända och enskilda nykterhetsvårdsantal- terna. Bidraget utgår med ett fast engångsbelopp per avvecklad plats, om , . minst femplatser avvecklas vid institution som är berättigad till platsbidrag eller omminst en fjärdedel av antalet platser,dock lägst 10 platser, avvecklas vid enf.d. erkänd eller enskild nykterhetsvårdsanstalt. Statsbidragen utbetalas av efter anmälanav statens förhandlingsnämnd. För vård av narkofikamissbrukare vid hem för särskiltnoggrann tillsyn utgår särskilt driftbidrag med . Som en förutsättning för bidrag gäller attverksamheten uppfyller vissa kvalitativa kräv. Inom ramen får 3 milj.kr.disponeras för inte platsbundna bidrag till huvudmännen för verksamheten. skall efter samråd medLandstingsförbundet och till socialdepartementetredovisa en sammanställning och analys av de förändringar som har skett inommissbrukarvården m.m. \ motion So272 av () yrkas attriksdagen sorn sin mening ger regeringen till känna att av de medel som idagdisponeras för missbruksvård skall avdelas för att utnyttjas avkommuner, landsting och folkrörelser för tidig upptäckt och tidiga insatser(primär prevention) (yrfcflwiie2) samt att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om förhandlingsuppdrag gällandeKommun- och Lands- , tingsförbundens satsningar på av frivilliga organisationerförda projekt (yrkande 3). Medlen ärnu i hög grad disponerade fördet tungavårdarbetet, framhåller motionären, som menar att det i stället är förebyggandearbete och tidiga insatser som måste förstärkas. Regeringen bör vidare, enligtmotionären, få i uppdrag att i förhandlingarna om ett nytt bidragssystemframhålla vikten av att avsätter medel fillcentrala, regionala och lokala satsningar på frivilliga organisationersprojekt. 1 motion So295 av ni.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kähhä väd i motionen anförts ombehovet av medverkan till att kommimei" med låg skattekraft och därmedsammanhängande större sociala problem får bättre rriöjligheter att stödjaorganisationers sociala,frivilliga insatser i enlighet med mål (yrkande 2). 1988/89:SoU20Motionärerna påpekar att kommunerna genom socialtjänstlagen fått ett uttalatansvar att stödja folkrörelser som arbetar i anda. Efter ett uppdrag från regeringen har () redovisat en undersökning av effekterna av nuvarandestatsbidragssystem. Inom pågår ettberedningsarbete inför ett nytt bidragssystem . En propositionhar aviserats till juni . I betänkandet SoU 1987/88:17 (s. 21 f.) behandladeutskottet en motion (fp,c) angående omstrukturering av statsbidraget tillmissbrukarvård i syfte att överföra resurserna till tidiga insatser. Utskottetnoterade att den viktigaste nyheten i de nuvarande reglerna för statsbidrag varatt den största delen av statsbidraget numera utgår i form av kommunbidrag, somde enskilda kommunerna fritt kan använda fill olika insatser inom missbrukarvården.Syftet bakom denna ordning var att sfimulera en utveckling av insatser i öppnaformer. Utskottet konstaterade vidare att det vid många tidigare tillfällenbehandlat frågan om fidig upptäckt och behandling av alkoholproblem och därvidunderstrukit ansvar för de verkligt tidiga insatserna. Iavvaktan på resultatet av översynen av det nuvarande statsbidragssystemet förmissbrukarvården ansåg utskottet inte att borde ta något initiativ ienlighet med motionen. Utskottet gör följande bedömning. Utskottet anser att de ideella organisationerna är en värdefullresurs inom missbrukarvården och ett viktigt komplement till den offenthgavården. Ett nytt statsbidragssystem för missbrukarvården, som skall träda ikraft , är under utarbetande. En proposifion från regeringenär aviserad till juni . I avvaktan härpå finns det enligt utskottets meninginte skäl för att vidta någon åtgärd med anledning av yrkandena imotionerna So272 (fp) yrkande 3 och So295 (s) yrkande 2. Dessa motioneravstyrks sålunda. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning om vikten avtidig upptäckt och behandling för att komma till rätta med alkoholmissbruk.Någon anledning att i avvaktan på propositionen om ett nytt statsbidragssystemför missbrukarvården ta något sådant initiativ som förordas i yrkande 2 imotion So272 (fp) föreligger dock inte. Yrkandet avstyrks därför. I motion So302 av m.fl. (fp) yrkasatt hos regeringen begär att 2 milj.kr. ur anslaget H 2. Bidrag tillmissbrukarvård m.m. öronmärks för stöd till kvinnojourernas verksamhet (yrkande2) sanit att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av kvinno- och mansjourernas verksamhet (yrkande 3).Kvinnojourerna har, enligt motionärerna, ett stort värde för såväl misshandladekvinnor som för andra. Vid en ökad satsning på kvinnojourer sker också enminskning av barnmisshandeln. Motionärerna anser det angeläget attkvinnojourernas riksorganisation (RÖKS) får ekonomiska möjligheter att 1* 1988/89.12 saml. bli en välfungerande organisation. Det är vidare, enligt motionärerna, 1988/89:SoU20.angeläget att en utvärdering av kvinno- och mansjourerna kommer till stånd, föratt utbyggnaden och inriktningen av jourerna skall kunna anpassas till dereella behoven. I motion So292 av m.fl. (vpk) yrkas attriksdagen hos regeringen begär att får i uppdrag att kartläggakommunernas nuvarande och planerade stöd till kvinnohus/-jourer (yrkande 1).Motionärerna anför att kvinnojourerna existerar under olika villkor i olikakommuner och att många kommuner helt »aknar kvinnojour. Det är därför, enligtmotionärerna, av stort värde att kartlägga situationen i hela landet. Av arbetsmarknadsutskottets betänkande AU 1987/88:17 (s.47) framgår att statliga bidrag till kvinnojourerna och deras riksorganisation,RÖKS, utgår dels från anslag för Utvecklings- ochförsöksverksamhet (bil. 7, H 4), dels från anslaget Bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet (, bil. 15).Sammantaget erhöll de 110 kvinnojourerna och deras riksorganisation ca 970 000kr. för /88. De statliga bidragen till kvinnojourerna och derasriksorganisation för innevarande budgetår är i stort sett oförändrade.Utskottet har erfarit att kommunernas och landstingens bidrag tillkvinnojourerna varierar mycket. Av budgetpropositionen (s. 161) framgår attsocialstyrelsen anser att nuvarande bidrag till försöksverksamhet medkvinnojourer (under H 4) borde omvandlas till ett organisationsbidrag.Föredragande statsrådet beräknar dock att kvinnojourerna även fortsättningsvisbör få stöd för utvecklings-och försöksverksamhet (s. 162). Förutom samhällets generella insatser för att stödjafamiljerna krävs särskilda åtgärder för familjer i utsatta situationer därolika former av våld som kvinnomisshandel, barnmisshandel och sexuellaövergrepp mot barn förekommer, framhålls det i propositionen (s. 148 f.). Dessaformer av våld utspelas ofta mellan människor som har nära känslomässigarelationer till varandra, vilket gör frågorna komplicerade att arbeta med.Föredragande statsrådet framhåller att kvinnojourernas verksamhet är ettutmärkt exempel på hur ideell verksamhet kan komplettera samhällets insatser. I betänkandet SoU 1985/86:17 (s. 14 f.) behandlades enmotion (vpk) om stöd till kvinnohus. Utskottet konstaterade att någon allmänkartläggning av kvinnohusens verksamhet inte hade gjorts. Enligt utskottetsuppfattning fanns det skäl att stödja utvecklings och försöksverksamhet somsyftar till att ge hjälp åt t.ex. misshandlade kvinnor och deras barn och annanliknande social verksamhet. Frågan om sådana bidrag får emellertid prövas frånfall till fall med hänsyn till andra aktuella utvecklingsprojekt. Däremot kundedet enligt utskottets uppfattning inte komma i fråga att använda anslaget H 4.Utvecklings- och försöksverksamhet för bidrag fill sådan verksamhet hoskvinnohusen som inte kan sägas ha anknytning till socialt behandlingsarbete.Mera permanent stöd kan inte heller ges från anslaget. Sådant stöd får i förstahand anses vara en angelägenhet för resp. kommun genom dess socialnämnd,uttalade utskottet. Motionen avstyrktes och följde utskottet. I arbetsmarknadsutskottets ovan nämnda betänkande (AU1987/88:17, s. 46 f.) behandlades en motion (vpk) om inrättande av enkvinnohusfond. Utskottetuttalade att det såg positivt på verksamheten vid kvinnohusen. 1988/89:SoU20Utskottets beredning hade visat att kvinnojourerna utför ett förtjänstfulltarbete som i stor utsträckning baseras på frivilliga insatser. Utskottetpåpekade att tidigare under samma behandlat en motion omstöd till kvinno- och mansjourer. hade avslagit motionen på förslagav justitieutskottet (JuU 1987/88:6) som dock hade visat förståelse förmotionärernas önskemål men ansåg att saken var av sådan natur att den bordebeaktas i det regelbundna budget- och beredningsarbetet inomsocialdepartementet. Därutöver ansåg justitieutskottet att frågan om ett merpermanent stöd i första hand fick anses vara en angelägenhet för resp. kommunoch dess socialnämnd. delade justitieutskottetsuppfattning att anslagssituafionen lämpligen borde beaktas i samband med detallmänna budgetarbetet. Utskottet ville vidare stryka underjämställdhetsaspekterna och att kvinnornas utsatta situation motiveradespeciell uppmärksamhet. Utskottet ansåg slutligen att det kunde finnasanledning för berörda departement och myndigheter att närmare studerabakgrunden till de i betänkandet redovisade skillnaderna i anslagsgivningentill kvinno- resp. mansjourer. gör följande överväganden. Utskottet anser att förekomsten av våld inom familjen somtar sig uttryck i misshandel och sexuella övergrepp mot kvinnor och barn, ärett stort och allvarligt problem. Det är i första hand en angelägenhet förkommunen och dess socialtjänst att se till att erforderlig hjälp erbjudsutsatta kvinnor. Enligt utskottets uppfattning kan kvinnojourerna erbjuda ettbetydande stöd till kvinnor i olika sammanhang och är ett värdefullt komplementtill kommunernas och landstingens verksamhet. Statliga bidrag utgår fillkvinnojourerna dels från anslaget H 4. Utvecklings- och försöksverksamhet(bil. 7, ), dels från anslaget H 5. Bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet (bil. 15, ).Dessutom erhåller kvinnojourerna kommunala bidrag i varierande utsträckning. Enproposition om nytt statsbidragssystem för missbrukarvården är, som tidigarenämnts, aviserad till och kan ha betydelse i sammanhanget. Motbakgrund av det anförda anser utskottet inte att det finns skäl för riksdagenatt biträda yrkande 2 i motion So302 (fp). Utskottet tillstyrker propositionensförslag till medelsanvisning och avstyrker motionen. Utskottet återkommer i det följande (s. 12) under Bidragtill organisationer fill ytterligare ett motionsyrkande (vpk) om stöd tillkvinnojourer. Kvinnojourerna bedriver som nämnts ett värdefullt socialtarbete med att stödja och hjälpa utsatta kvinnor i olika sammanhang. Ävenmansjourerna gör, enhgt utskottets uppfattning, en viktig insats genom att påolika sätt hjälpa män att komma till rätta med sin aggressivitet. Utskottetanser i likhet med motionärerna att en utvärdering av såväl kvinnojourernas sommansjourernas verksamhet bör kpmma till stånd. Utvärderingen bör omfatta enkartläggning av det stöd som utgår till de olika jourerna ilandet och vilka insatser som planeras för framtiden. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med anledning av motionerna So302 (fp) yrkande 3 och So292 1988/89:SoU20(vpk) yrkande 1 ge regeringen till känna. I budgetpropositionen föreslås . underanslaget H 3. Bidrag till organisationer. Till drogförebyggande arbete genomframför allt riksorganisationer och kommuner beräknas för nästa budgetår ca12,3 milj.kr., varav 4,4 milj.kr. till arbetsmarknadens organisationer förinsatser inom området Alkohol och arbetsliv. För bidrag tillungdomsorganisationernas droginformation föreslås 4,9 milj.kr. och tillsammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare, till sammanslutningar för stödoch hjälp åt narkotikamissbrukare samt till organisationer som bedriverrehabiliteringsarbete föreslås få disponera sammanlagt 14,5milj.kr. Vidare beräknas för organisa-fionsstöd 15,5 milj.kr. fill vissanykterhetsorganisationer, . till ochca 3,3 milj.kr. till KALV-organisationerna (Länkens kamratförbund.Alkoholproblematikers riksorganisafion. och NykterhetsorganisationenVerdandi). För bidrag till organisationer som arbetar för utsatta barn ochfamiljer beräknas 1 milj.kr. och för bidrag till de homosexuellas organisafionberäknas likaså 1 milj.kr. Som startbidrag för , Hällnäshemmet,föreslås en engångsanvis-ning om 2 milj.kr. I motion So217 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att stödet fillfolkrörelsernas arbete för att förebygga narkotikamissbruket bör öka (yrkande2). Motionärerna hänvisar till att ett nytt heroinpreparat har kommit in på densvenska narkofikamark-naden och anför att det är viktigt att ävenfolkrörelserna får möjligheter att engagera sig i samhällsarbetet med attförebygga narkotikamissbruk. I motion So272 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att de medel som ställs tillförfogande för insatser på arbetsplatsen uttryckligen också skall stå tillförfogande för insatser av andra organisationer än de som finns företrädda somfackliga organisationer på arbetsplatsen (yrkande 1) samt att som sinmening ger regeringen fill känna att det allmänt drogförebyggande arbete somsker genom folkrörelser och kommuner och till vilket fördelarmedel, genom omdisponering skall förstärkas (yrkande 4). att bidragsreglerna utestänger andra organisationer än de fackliga frånförebyggande arbete på arbetsplatserna. I betänkandet SoU 1986/87:22 (s. 20) behandlade utskotteten motion (c) vari hemställdes att stödet till skulle höjas.Utskottet anförde följande. Utskottet vill understryka att gör och värdefull insats i kampen mot drogmissbruket. Även ibudgetpropositionen framhålls att folkrörelserna och organisationslivet ärcentrala då det gäller förebyggande insatser för att försöka förhindra allaformer av drogmissbruk. En viss höjning av organisationsstödet föreslås också ipropositionen, liksom av stödettill sammanslutningar och organisationer som ägnar sig åt rehabilite- 1988/89:SoU20 ring av missbrukare. Utskottet ansåg sig mot bakgrund av det anförda inte kunnaförorda ytterligare höjning av det centrala stödet till förkommande budgetår. I årets budgetproposition ( s. 159) anförs attfolkrörelser, barn- och ungdomsorganisationer samt övriga organisationer är enviktig resurs i samhällets drogförebyggande arbete. Vidare anförs attregeringen har beslutat att intensifiera det drogförebyggande arbetet genom ensärskild akfion mot droger. Folkrörelseengagemanget skall, enligt föredragandestatsrådet, finnas i centrum för aktionen men dessutom skall ansvarigamyndigheter delta i arbetet. Utskottet gör följande bedömning. Utskottet vill på nytt framhålla att det drogförebyggandearbetet är av stor vikt och att folkrörelserna och de ideella organisationernabedriver ett mycket värdefullt arbete när det gäller att förebygga uppkomstenav missbruksproblem. Utskottet ser därför positivt på att folkrörelsernasverksamhet står i centrum för den akfion mot droger som regeringen nu harbeslutat. Som framgått ovan fördelar medel fördrogförebyggande verksamhet till bl.a. arbetsmarknadens organisationer, tillandra riksorganisationer och till kommuner som genomför lokala projekt. Förbidrag till arbetsmarknadens organisationer beräknas i budgetpropositionen ca4,4 milj.kr. Till övriga riksorganisationer och kommuner beräknas 7,9 milj.kr.Enligt utskottets uppfattning finns det inte anledning förriksdagen att ta något sådant initiativ som begärs i motionerna So217 (mp)yrkande 2 och So272 (fp) yrkande 4. Dessa avstyrks följaktligen. Utskottet anser att även andra organisationer änarbetsmarknadens parter - t.ex. - kan ha en viktig funktionatt fylla när det gäller de drogförebyggande insatserna på arbetsplatserna.Utskottet förutsätter att även dessa organisationer har möjlighet att aktivtmedverka i det drogförebyggande arbetet på arbetsplatserna. Enligt utskottetsuppfattning behövs därför inte något initiativ från sida medanledning av motion So272 (fp) yrkande 1, vilken sålunda avstyrks. I motion So253 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen fill H 3. Bidrag till organisationer anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med 10 milj.kr. förhöjt reservationsanslag om 65 015 000kr. för utvecklade möjligheter att stimulera tillkomsten av drogfriaungdomsmiljöer (yrkande 2). Motionärerna anför bl.a. att utrymme bör skapas förokonventionella initiafiv i syfte att få till stånd en bra ungdomsmiljö.