bet · GC01UU18 · 1988-12-31 00:00:00 — 124. att godkänner deriktlinjer och bidrag som förordas i propositionen under rubriken , 125. att bemyndigar regeringenatt göra de utfästelser och åtaganden som föreslås i propositionen underrubriken . 126. att med avslag påyrkandena 31 och 32 i mofion 1988/89:U218 till Andra biståndsprogram / 90 anvisar ett reservafionsänslag på 1 . 127. beträffandeSIDAs myndighetsanslag attriksdagen med besvarande av yrkande 46 i motion 1988/89: U202 till Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) för /90 anvisar ettförslagsanslag på , 128. beträffandeförstärkning av SIDA attriksdagen avslår yrkandena 40 och 41 i motion 1988/89 :U229, 129. beträffande Styrelsen för u-landsutbildning iSandö () attriksdagen för /90 till Styrelsen för u-landsutbildning i () anvisar ett förslagsanslag på , 130. beträffandeStyrelsen för u-landsforskning (SAREC) . attriksdagen för /90 till Styrelsen för u-landsforskning (SAREC)anvisar ett förslagsanslag på , attriksdagen för /90 till anvisar ettförslagsanslag på , 132. att till Beredningen förinternationellt teknbkt-ekonomiskt samarbete (BITS) för /90anvisar ett förslagsanslag på , 133. beträifande parlamentarbkarbetsgrupp för information att avslår yrkande 21 i motion1988/89:U218, 134. beträffande medelsram förinformation attriksdagen med avslag på yrkande 42 i motion 1988/89:U229 till Information /90 anvisar ett reservationsanslag på , 135. beträffandeBiståndsramen 1988/89:UU18 att medavslag på yrkande 29 i mofion 1988/89 :U202 och yrkande 1 i motion 1988/89:U229 godkänner vad som förordas i propositionen under rubriken . Stockholmden På utrikesutskottets vägnar Närvarande:Stig Alemyr (s). (), (), (), (), (), (), AlfWennerfors (m), (), Axel (), (), (), (), (), BertilMåbrink (vpk), () och (). l.Biståndets framtida storlek (mom. 1) och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "volymmål för biståndet." bort ha följandelydelse: Enligt utskottets mening är det nu dags att formulera en nyalångsiktig ambifion för utvecklingssamarbetet. Målet bör vara att nå upp tillbiståndsanslag som motsvarar av BNP. Även med en sådan andel kommerbiståndet endast att bli ett marginellt bidrag till lösningen av u-ländernasproblem. Som ett första steg för att uppnå det nya målet föreslår utskottet attårets biståndsram ökar med 200 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. Därmed bifaller utskottet yrkande 1 i motion U202 (fp). Yrkande 2 imotion U229 (vpk) avstyrks med hänsyn till att det ur ekonomisk synpunkt ärmycket svårt att nå upp till ett tvåprocentsmål. dels att utskottets hemställan i moment 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande biståndets framtida storlek att medbifall till yrkande 1 i motion 1988/89:U202 och med avslag på yrkande 2 i motion1988/89:U229 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Biståndets framtida Storlek (mom. 1) BerfilMåbrink (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjar med "Utskottet anser" och slutar med "volymmål för biståndet." bort ha följandelydelse: Utskottet anser att den krisartade utvecklingen särskilt i de fattigaste 134 u-ländernanu gör det nödvändigt att sätta upp ett nytt mål för en ökning av 1988/89:UU18 biståndet. Utskottet föreslår att uttalar attbiståndsanslagen bör uppgå till av BNP. Därmed bifallerutskottet yrkande 2 i motion U229 (vpk). Yrkande 1 i motion U202 (fp) avstyrksmed hänsyn till den lägre ambitionsgrad som anges däri. dels att utskottets hemställan i moment 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffandebiståndets framtida storlek attriksdagen med bifall till yrkande 2 i mofion 1988/89:U229 och med anledning avyrkande 1 i mofion 1988/89:U202 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Utbetalningsmålet (mom. 2) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 22 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "motion U218(m)." bort ha följande lydelse: Det svenska enprocentsmålet och den metodik som användsför överförande av bistånd till programländerna leder enligt utskottets meningtill att kvantitetsaspekter uppmärksammas mer än kvalitetsaspekter när detborde vara tvärtom. Enprocentsmålet är ett anslagsmål som i prakfiken ocksåfungerar som ett utbetalningsmål. Detta kan i biståndsarbetet leda till attkostnadskrävande åtgärder vidtas i stället för lösningar som ligger i linje medvad som från lokala utgångspunkter vore mer naturligt. Biståndsinsatserna blirdärmed långsiktigt mindre effektiva än om man valt lösningar som innebär hjälptill' självhjälp. Utskottet instämmer i RRVs bedömning när man i rapportenpåtalar att utbetalningsmålet de faeto har blivit ettdominerande mål för verksamheten. Utskottet instämmer också i den av SIDApåtalade paradoxen att ett bra och långsiktigt bistånd inte behöver kostasärskilt mycket pengar. Utskottet anser att det stela och på en vissutbetalningstakt inriktade landramstänkandet bör överges till förmån för ettmer ämnes- och projekfinriktat bistånd, med noga övervägda och väl definieradeinsatser. Medelsfill-delningen bör vara en följd av en bedömning av vilkaprojekt som med framgång kan genomföras . Utskottet ärövertygat om att en sådan metodik ger ett för mottagaren effekfivare bistånd änden nuvarande metoden med landprogrammering medger. Utskottetbifaller därmed yrkande 5 i mofion U218 (m). dels att utskottets hemställan i moment 2 bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till yrkande 5 i mofion 1988/89:U218 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Detmultilaterala biståndets andel (mom. 4) 1988/89:UU18 och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 22 sombörjar med "Om därtill" och slutar med "avstyrks därför. "bort ha följande lydelse: Utskottet anser emellertid att den multilaterala andelenav biståndet bör öka successivt till en betydligt större andel. Skälen härtillär flera. Det multilaterala biståndet är kanske det främsta uttrycket för vårtstöd till FNs verksamhet. Det är angeläget att detta stöd inte tunnas ut. Detär vidare så att många av de allvarligaste problemen som utvecklingsländernaoch med dem hela världen står inför bara kan lösas med samfällda åtgärder påbred front. Dit hör inte minst hotet mot vår miljö men också flera andra av deinom utvecklingssamarbetet centrala frågorna. Utskottet förordar därför en gradvis ökning av detmultilaterala biståndets andel av biståndsramen. Den närmare inriktningen ochtakten i denna ökning bör övervägas av den bl.a. i motion U230 (c) föreslagnabiståndspolitiska utredningen. Därmedtillstyrker utskottet yrkande 12 i motion U230 (c). dels att utskottets hemställan imoment 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande det multilaterala biståndetsandel att med bifall fill yrkande 12 i motion 1988/89:U230 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Självtillitsom biståndsmål (mom. 5) dels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "1 debatten heter" och på s. 37 slutar med "U219 (mp)avstyrks därför." bort ha följande lydelse: Under en alltför har många varit helteller delvis beroende av i-länderna. I-länderna har via sitt kolonialväldetagit åt sig av godbitarna från de fattiga länderna vilket bidragit till attderas fattigdom ökat och deras självtillit sjunkit. Genom att man i varje projekt utgår från att stärkasjälvtilliten hos mottagaren tvingas man ta större hänsyn till de lokalaförutsättningarna. Detta anser utskottet vara helt nödvändigt om den verkligtfattiga befolkningen skall få möjlighet att ta sig ur sin situation. Exempelpå detta är när biståndet ges till kvinnor som genom sitt stora ansvar på såmånga samhällsområden får en dynamisk effekt på utvecklingen. Självfilliteninnebär inte att kontakterna med andra länder skall brytas men att ett minskatberoende av världsmarknaden blir möjligt. Vårt bistånd skall inriktas på ökadsjälvtillit och självförsörjning genom - småskaliga projekt (vari det ärmöjligt för deltagarna att arbeta aktivt med eget inflytande och ansvar)ekologisk balans - förbättrat kunnande, större hänsyn till de lokala Med vad ovan anförts tillstyrks förslaget i yrkande 6 imotion U219 (mp) 1988/89:UU18 att göra självtillit till ett sjättebiståndsmål. dels att utskottets hemställan imoment 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande självtillit som biståndsmålatt med bifall till yrkande 6 i motion 1988/89:U219 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Särskilt anslag för demokratibistånd (mom. 16) , och (allam) anser dels att den del av utskottets hemställan som på s. 46börjar med "Utskottet behandlade" och på s. 47 slutar med"avstyrks därmed." bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det finns goda skäl för ett sådantförslag. Det svenska utvecklingssamarbetet är alltför statiskt.Möjligheterna att förmedla tillfälligt bistånd i snabbt uppdykande situationerär enligt utskottets mening alltför små. Ett sådant behov kan uppstå närdiktaturen bryts i ett u-land och ett demokratiskt uppbyggnadsarbete vidtar.Det är då viktigt att har möjligheter att ge ekonomiskt stöd till dettaarbete. Utskottet är av uppfattningen att snabbt insattademokratistödjande insatser kan få avgörande betydelse för ett land sombefinner sig i ett kritiskt skede av sin utveckling. Det är också viktigt attSverige gentemot omvärlden markerar den vikt vi fäster vid en demokratiskutveckling i . Ett särskilt anslag för detta ändamål skulle bli justen sådan markering. Utskottet ansluter sig därmed till de synpunkter somframförs i motionerna U202 (fp), U218 (m) och U230 (c) och medelsförslaget iyrkande 7 i mofion U218 (m). Motsvarande medelsförslag i motionerna U202 (fp)och U230 (c) avstyrks. dels att utskottets hemställan imoment 16 bort ha följande lydelse: 16. beträffande storleken av anslaget fördemokratibistånd att med bifall till yrkande 7 i motion 1988/89:U218och med avslag på yrkande 17 i motion 1988/89:U230 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Särskilt anslag för demokratibistånd (mom. 16) och (båda c) anser dels att den del av utskottets hemställan som på s. 46börjar med "Utskottet behandlade" och på s. 47 slutar med"avstyrks därmed." bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det finns goda skäl för ett sådantförslag. Det svenska utvecklingssamarbetet är alltför statiskt.Möjligheterna att förmedla tillfälligt bistånd i snabbt uppdykande situationerär enligt utskottets mening alltför små. Ett sådant behov kan uppstå närdiktaturen bryts i ett u-land och ett demokratiskt uppbyggnadsarbete vidtar.Det är då viktigt att har möjligheter att ge ekonomiskt stöd till dettaarbete. Utskottet är av uppfattningen att snabbt insattademokratistödjande insatser kan få avgörande betydelse för ett land sombefinner sig i ett kritiskt skede avsin utveckling. Det är också viktigt att gentemot omvärlden /89:UU18 markerarden vikt vi fäster vid en demokratisk utveckling i . särskiltanslag för detta ändamål skulle bli just en sådan markering. anslutersig därmed till de synpunkter som framförs i motionerna U202 (fp), U218 (m)och U230 (c) och tillstyrker därmed medelsförslaget i yrkande 17 i motionU230 (c). Motsvarande medelsförslag i motionerna U202 (fp) och U218 (m)avstyrks. dels att utskottets hemställan imoment 16 bort ha följande lydelse: 16. beträffande särskih anslag fördemokratibistånd att med bifall till yrkande 17 i motion 1988/89:U230och med avslag på yrkande 7 i motion 1988/89:U218 som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört, Särskilt anslag för demokratibistånd (motiveringen) och (båda fp) anseratt den del av utskottets hemställan som på s. 46 börjar med "Utskottetbehandlade" och på s. 47 slutar med "avstyrks därmed." bort haföljande lydelse: Utskottet anser att det finns goda skäl för ett sådantförslag. Det svenska utvecklingssamarbetet är alltför statiskt.Möjhgheterna att förmedla tillfälligt bistånd i snabbt uppdykande situationerär enligt utskottets mening alltför små. Ett sådant behov kan uppstå närdiktaturen bryts i ett u-land och ett demokratiskt uppbyggnadsarbete vidtar.Det är då viktigt att har möjligheter att ge ekonomiskt stöd till dettaarbete. Utskottet är av uppfattningen att snabbt insattademokratistödjande insatser kan få avgörande betydelse för ett land sombefinner sig i ett krifiskt skede av sin utveckling. Det är också viktigt attSverige gentemot omvärlden markerar den vikt vi fäster vid en demokratiskutveckling i . Ett särskilt anslag för detta ändamål skulle bli justen sådan markering. Utskottet ansluter sig därmed till de synpunkter somframförs i motionerna U202 (fp), U218 (m) och U230 (c), men anser att det införnästa budgetår är mest ändamålsenligt att i enlighet med förslaget i motionU202 (fp) förstärka delposten för demokratibistånd under Särskilda program. Oberoende rapporter om demokrati och mänskliga rättigheter (mom. 19) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 48börjar med "Liksom tidigare" och slutar med "avstyrksdärför." bort ha följande lydelse: Regeringen följer genom sina utlandsmyndighetersituationen vad beträffar mänskliga rättigheter och demokratiutveckling imottagarländerna. Enligt utskottets mening finns det därutöver behov av enoberoende och fristående bedömning hur de länder vi har biståndssamarbete medrespekterar mänskliga rättigheter. En sädan fristående bedömning skulle bli enviktig grundval för beslut om utformningen och inriktningen av vårt utvecklingssamarbete. Utskottetanser att regeringen bör initiera sådana oberoende bedömningar " ochtillstyrker därmed yrkande 19 i motion U202 (fp). dels attutskottets hemställan i moment 19 bort ha följande lydelse: 1988/89:UU18 19. beträffande oberoende rapporter om demokratioch mänskliga rättigheter attriksdagen med bifall till yrkande 9 i motion 1988/89:U202 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, rättigheter (mom. 20) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.48ibörjar med "Utskottet finner det" och slutar med "hänvisningtill det anförda", bort ha följande lydelse: Trots det biståndspolitiska målet om demokratisk utveckhngär det enligt utskottets mening svårt att finna element i det svenska biståndetsom på ett märkbart sätt varit ägnade att stimulera en demokrafisk utveckhng.Bistånd har gått till regimer på ett sådant sätt att det kunnat uppfattas somstöd för regimer mot inhemsk opposifion. Det är enligt utskottets mening besvärande att konstateraatt man inte kan finna några egentliga insatser för pluralism, demokrafioch respekt för mänskliga rättigheter i de länder som är mottagare av svensktbistånd. Dessa förhållanden förstärker enligt utskottets mening kravet på atten strategi för demokratisk utveckling bör läggas till grund för det svenskautvecklingssamarbetet. I andra länder finns särskilda insfitut som bedriverforskning om och nära följer utvecklingen av mänskliga rättigheter i olikaländer. Utskottet anser att ett liknande vidkommande skullekunna vara en stor tillgång när det gäller att utarbeta fristående ochoparfiska rapporter om situafionen för mänskliga rätfigheter och utveckling avdemokratin i de med vilka vi samarbetar. Institutets rön skulle kunnavara fill nytta för båda parter i biståndsdialogen. Utskottet ansluter sig därmed fill förslaget i motion U218(m) och föreslår att anvisar 5 milj.kr. fill upprättande av ettsådant insfitut. dels att utskottets hemställan i moment 20 bort haföljande lydelse: attriksdagen med bifall till yrkande 8 i mofion 1988/89:U218 till ett Institut förmänskliga rättigheter för /90 anvisar ett anslag på 5 000 000kr., Bistånd genom politiska partier (mom. 21) (), (), AlfWennerfors och (båda m) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 48börjar med "Vid ett par" och slutar med "anfördamotiveringar." bort ha följande lydelse: 1 finns ettsystem som gör det möjligt för de politiska partierna att få statligt stöd förbidrag till organisatio- ner iu-länderna som bidrar i den demokrafiska processen. Utskottet anser 1988/89:UU18 att ettliknande system för del vore väl värt att pröva. u-länderär den politiska strukturen svag och de demokratiska traditionerna mer ellermindre obefintliga. I ett begynnande skede av en demokrafiserings- processkan nära samarbete med och stöd från demokratiska rörelser i i-ländervara av stort värde. Rätt utformat kan ett system för bidrag till organisationeri via svenska politiska organisationer vara ett verksamt bidrag till demokratiseringsprocessen. därmedfill förslaget i mofion U202 (fp). deb att utskottets hemställan imoment 21 bort ha följande lydelse: 21. beträffande bistånd genom politiskapartier att med bifall till yrkande 6 i motion 1988/89:U202 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Barnens roll i utvecklingssamarbetet (mom. 25) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 50börjar med "Enligt utskottets mening är" och slutar med "varfördet avstyrks." bort ha följande lydelse: Utskottet delar denna uppfattning. I regeringensbiståndsproposition har barnen inte fått en tillräckligt central plats trotsatt nära hälften av jordens befolkning är barn . dör 80000 barn i . av dessa dödsfall hade, såsom framhålls i motionU230 (c), kunnat förhindras med enkla metoder såsom rent vatten, bättre hygien,bra mat, tak över huvudet och kläder på kroppen. Barns och ungdomars möjlighet till hälsa och utbildning äravgörande för varje lands framtid. Stora landvinningar har gjorts påhälsovårdsområdet och inom undervisningen. Dessa riskerar nu att raseras. Ettallvarligt tecken är att barnadödligheten enligt beräkningar har ökatigen i flera länder. Risken för bakslag är stor både när det gällerbarnadödlighet och alfabefise-ring på många håll i världen. Utskottet anser mot denna bakgrund att omsorgen om barnensutveckling och hälsa måste bli ett högt prioriterat område inom svenskbiståndspolitik och barnens situation tillmätas stor betydelse i beskrivningenav tillståndet i . 1 linje härmed kommer utskottet att senare i dettabetänkande behandla frågan om en ytterligare höjning av bidraget till . Med detanförda tillstyrker utskottet yrkande 3 i mofion U230 (c). deb att utskottets hemställan imoment 25 bort ha följande lydelse: 25. beträffande barnens roll iutvecklingssamarbetet att med bifall till yrkande 3 i motion1988/89:U230 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Bindningav importstödet (mom. 32) 1988/89:UU18 , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar med"" och slutar med "12 i motionen", bort haföljande lydelse: Detta ligger i linje med grundreglerna för frihandeln.Principen förutsätter dock att alla länder tillämpar den mer eller mindre fulltut. Så är inte fallet. Flertalet industriländer har valt att istörre eller mindre utsträckning binda biståndet till upphandling i det egnalandet. Utskottet beklagar denna utveckling vilken försatt i enrelativt sett ofördelaktig situation. En följd härav är att återflödet av detsvenska biståndet är mindre än många andra länders. Importstöd är en biståndsform som innebär att Sverigeställer likvida medel i konverfibel valuta till förfogande förmottagarländerna. Importstödet används för att finansiera import, ofta frånSveriges viktigaste konkurrentländer. Utskottet anser att importstödets andelav det totala biståndet bör minska. I väntan på att så sker bör en större andelav det bindas fill uppköp i . Med det stora och konkurrenskraftiga utbudden svenska industrin har finns det ingen anledning att förmoda att detkontantstöd som importstödet ofta innebär inte skulle kunna göras likaanvändbart för mottagarländerna om det bestod av svenska varor. Med det anförda fillstyrker utskottet yrkande 12 i mofionU218 (m), yrkande 2 i mofion U202 (fp) och mofion U205 (m). dels att utskottets hemställan imoment 32 bort ha följande lydelse: 32. beträffande bindning av importstödetaft med bifall till yrkande 12 i mofion 1988/89:U218 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Programlandssamarbete med m.fl. länder (mom. 34) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 56börjar med "Utskottet anser dock" och på s. 57 slutar med "försådant samarbete." bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det även fortsättningsvis börupprätthållas en viss skillnad mellan programländer och länder med vilka vi harett långsiktigt samarbete å ena sidan och övriga biståndsmottagarländer å denandra. är det naturligt att kretsen av samarbetsländer iblandförändras, så att nya länder kommer fill och att samarbetet med andra avslutasutan att den nödvändiga långsiktigheten hamnar i fara. Med större flexibiliteti valet av programländer ökar möjligheten att gå in med bistånd i länder ochunder tidsperioder då det bäst behövs. På så sätt minskar också risken för attSverige blir en alltför dominerande biståndsgivare i ett och samma land elleratt reservationerna blir orimligt stora. Överväganden av detta slag föranleder utskottet attföreslå att program landssamarbete inleds med och och att förberedelser 141 för reguljärtbiståndssamarbete övervägs vad beträffar . Vad gäller 1988/89:UU18Somalia och bör ett vidgat biståndssamarbete övervägas inte minst motbakgrund av den svåra flyktingsituafionen dessa båda länder brottas med. Därmedansluter sig utskottet fill förslagen i yrkandena 12, 13, 15, 16, 38 och 39 imotion U202 (fp). Yrkande 17 i motion U218 (m) får anses besvarad med detanförda, medan yrkanden om biståndssamarbete med i motion U229 (vpk)avstyrks med hänvisning till situationen i landet. delsatt utskottets hemställan i moment 34 bort ha följande lydelse: 34. beträffandeprogramtandssamarbete med m.fl. länder att med bifall till yrkandena 12,13,15,16,38 och 39 i mofion 1988/89:U202 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, Programlandssamarbete med (mom. 35) BertilMåbrink (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 56 börjar med "Detsagda" och på s. 57 slutar med "sådant samarbete." bort haföljande lydelse: Kretsenav samarbetsländer bör emellertid inte vara en gång för alla given. Kampucheaär ett av de länder som drabbats hårdast av utvecklingen. Landet sargades svårtunder och fick därefter under skräckvälde utståfruktansvärda prövningar, har huvudsakligen i samarbete med FN försöktbidra till landets återuppbyggnad. Enligt utskottets mening är dehittillsvarande insatserna långt ifrån tillräckliga. Det finns starka skäl somtalar för att ett programlandssamarbete upptas med , detta så mycketmer som landet uppenbarligen kommer att stå inför ett nytt skedeav sin historia. Utskottet föreslår därför i anslutning till motion U229 (vpk)att upptas som programland och att en landram på 50 milj.kr. anvisasför /90. Därmedtillstyrks yrkandena 17 och 18 i motion U229 (vpk). Yrkandena 12, 13, 15, 16,38 och 39 i motion U202 och yrkande 17 i motion U218 avstyrks. delsatt utskottets hemställan i moment 35 bort ha följande lydelse: 35. beträffandeprogramlandssamarbete med att med bifallfill yrkandena 17 och 18 i motion 1988/ 89:U229 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Biståndspolitisk utredning (mom. 38) PärGranstedt (c), , och (alla m) ochBirgitta () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 60 börjar med "Med hänsyntill" och på s. 61 slutar med "för utredningen." bort haföljande lydelse: Undersenare år har det svenska utvecklingssamarbetet således underkas tats utredningar och översyner på ett flertal delområden. haremellertid situationen i som grupp förändrats. Många 1988/89:UU18 har genomgått en snabb ekonomisk utveckling och är nu påväg att inta sin plats i det ekonomiska samarbetet. I andra , inte minst de med vilka harbiståndssamarbete, har utvecklingen närmast varit den motsatta. Fattigdomen harökat, och krisen har fördjupats. Denna negativa utveckling har delvis haftyttre orsaker men delvis också förorsakats av att det i dessa länder förts enkortsiktig och verklighetsfrämmande ekonomisk politik.