bet · GC01TU11 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 TUll I detta betänkande behandlas regeringens förslag ibudgetpropositionen under avsnittet H. Kollektivtrafik m.m. om anslag tillTransportstödet, Transportstöd för m.m.. Ersättning till lokal ochregional persontrafik och Kostnader för visst värderingsförfarande. Vidarebehandlas förslag i nitton motioner. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkersamtliga motionsyrkanden. Utskottets ställningstagande har föranlett nioreservationer. Vpk- och mp-ledamöterna föreslår att transportrådetavvecklas och ersätts med statens verk för transporthushällning. C-ledamöterna vill öka transportrådets kompetens påmiljöområdet och ge rådet i uppdrag att göra samhällsekonomiska beräkningar sombl.a. bättre beaktar miljökonsekvenserna. Fp-, c- och mp-ledamöterna anser att persontransportstödskall utgå till egenföretagare. Mp-ledamoten vill att persontransportstöd skall utgå tillföretag i kommun. M-ledamöterna vill anvisa 10 milj.kr. mindre än vadregeringen föreslår till anslaget Transportstöd till m.m. Fp-, vpk-och mp-ledamöterna vill anvisa 50 milj.kr. förhandikappanpassning av kollektivtrafiken. Vpk- och mp-ledamöterna vill anvisa 500 milj.kr. för stödtill eldriven kollektivtrafik i städer. C-ledamöternavill införa ett skärgårdsstöd. Regeringen föreslår i proposition 1988/89:100 bilaga 8() under avsnitt H. Kollektivtrafik m.m. punkternaH1.-H2. 1. att riksdagentill för /90 anvisar ett förslagsanslag på . (punkt HL, s. 167-169), 2. att riksdagentill Transportstöd för m.m. för /90 anvisar ettförslagsanslag på . (punkt H2., s. 169-171), 1 1988/89. 3. att till Ersättning för lokal ochregional kollektiv persontrafik 1988/89:TU11 för /90 anvisar ett förslagsanslag på . H4., s.172-173), 4. att till Kostnader för visst värderingsförfarandeför /90 anvisar ett förslagsanslag på . (punkt H5., s. 173). 1988/89:T215 av m.fl. (c) vari yrkas 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkningav transportrådets kompetens på miljöområdet, 8. att riksdagenhos regeringen begär att transportrådet får i uppdrag att utarbeta en ny modellför beräkningar av den samhällsekonomiska nyttan av olika investeringar och vidbeslut om upphandling av järnvägstrafik, 31. att som sin meningger regeringen till kännaatt persontransportstöd för skall omfatta även egenföretagare ienlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89:T223 av . (mp) vari yrkas 1. att beslutar a) att detstatliga transportrådet skall avskaffas och ersättas med ett statens verk förtransporthushållning, b) att statensverk för transporthushållning skall få i uppdrag att främja energisnåla ochmiljövänliga transportalternativ, utföra miljökonsekvénsa-nalyser m.m. ienlighet med vad som anförts i motionen, 4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ett nytt anslag till eldriven kollektivtrafik i städer bör införas ienlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89:T227 av m.fl. (vpk) vari yrkas 4. att beslutar att transportrådet avskaffas. 1988/89:T232 av () vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en revidering av transportstödet med hänsyn tillgruvindustrin. 1988/89:T235 av m.fl. (mp) vari yrkas 12. att beslutar införa ett nytt anslag H8.Bidrag till eldriven kollektivtrafik i städer med , ochföreskriver att detta anslag ska användas på det sätt som angetts i motionen. 1988/89:T241 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ett nytt anslag "Statligt stöd tillskärgårdstrafik", 2. att riksdagenuttalar att regeringen bör återkomma i kompletteringsproposition medanslagsäskande till detta. 1988/89:T243 av m.fl. (m) vari yrkas 5. att hos regeringen begär åtgärder föratt underlätta trafikarbe tet i . 1988/89:T248av m.fl. (m) vari yrkas 1988/89:TU11 4. att till anslaget H2. Transportstöd förNorrland m.m. för /90 anslår 287,8 milj.kr. 1988/89:T258 av m.fl.(vpk) vari yrkas 18. att beslutar avveckla transportrådet. 1988/89:T901 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att persontransportstöd skall utgå till företag inom Angekommun. 1988/89:T902 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutvidgning av persontransportstödet till att även omfatta egenföretagares egnatjänsteresor. 1988/89:T903 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att transportrådet får i uppdrag att ändravarugrupperingen för återvinningsglas så att transportstöd kan erhållas förglastransporterna från . 1988/89:T904 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring i förordningen (1955:855)om statligt stöd till vissa tjänsteresor så att persontransportstöd kan utgåäven till egna företagare och även omfatta turism och utbildningsresor. 1988/89:T905 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skärpning av tillämpningsföreskrifterna förhandikappanpassad kollektivtrafik. 1988/89:T909 av och (båda c) vari yrkas att hos regeringen begär en översyn avbestämmelserna om transportstödzoner så att kommunerna , Smedjebackenoch får en inplacering i transportstödzoner i enlighet med vad imotionen anförts. 1988/89:T915 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översynav handikappanpassningen av kollektivtrafiken, 2. att riksdagenbeslutar anslå ytterligare 50 milj.kr. Byggande av länstrafikanläggningar, att användas till bidrag till investeringarsom ökar handikappanpassningen och tillgängligheten i lokal och regionalkollektivtrafik. Motiveringentill yrkandena återfinns i motion 1988/89:So255 (fp). 1988/89:T919 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen beslutar att inte bara resa för anställd person utan ävenegenföretagare skall vara berättigad till persontransportstöd. Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1988/89:A454 (fp). 1988/89:T92] av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att förslag om ytterligaremedel för handikappanpassning av kollektivtrafik, utöver vad som anges i givna bestämmelser,bör föreläggas i enlighet ined vad som anförts i 1988/89:TU11motionen. 1988/89:T925 av () och () variyrkas att beslutar att livsiuedelsförpackningsindustrin inomregionalpolitiskt prioriterade områden skall erhålla intransportstöd. () har enligt sin instruktion (SFS1988:1179) uppgifter inom följande områden: trafikplanering, energihushållninginom transportområdet, handikappanpassning av kollektiva färdmedel, civiltansportverk-samhet under kriser och krig, riksfärdtjänsten, statligupphandling av viss persontrafik på järnväg, regionalpolitiskt transportstöd,yrkestrafik och internationell vägtrafik saint ransonering av drivmedel. I propositionen föreslås att under anslagetTransportrådet anvisar 24,2 milj.kr. för /90. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. I motionerna T223 (mp), T227 (vpk) och T258 (vpk) yrkasatt transporirådet avvecklas. Enligt den sistnämnda motionen har transportrådetunder året befäst sin ställning som en reaktionär kraft i den svenskatransportpolitiken. I mp-motionen framhålls att transportrådet verkat för enförstärkning av de miljöskadliga transportsätten - bilism, långtradartrafik ochflyg - under åberopande av ekonomiska argument. I denna motion yrkas också atttransportrådet ersätts av ett nytt organ, statens verk för transporthushållning,som skall få i uppdrag att främja energisnåla och miljövänligatransportalternativ och utföra miljökonsekvensanalyser m.m. I motion T215 (c) yrkas att transporirådet tillförserforderlig kompetens på miljöområdet. framhöll i sitt betänkande /88:14att utskottet förutsätter att regeringen vid sin översyn av resursfördelningentill transport-rådet kommer att beakta de förändringar av rådets verksamhet somblir ett resultat av beslut med anledning av den trafikpolitiskapropositionen. godkände detta betänkande (rskr. Av propositionen framgår att förra årets trafikpolitiskabeslut innebär omfattande förändringar av transportrådets verksamhet. Beslutetinnebär både ökade och minskade uppgifter. Regeringen har därför tillkallat ensärskild utredare (1988:70) som skall se över transportrådets verksamhet.Förutom de förändringar som trafikpolitiska beslut inneburit, skallgränsdragningen gentemot närbesläktade uppgifter hos andra myndigheter sesöver. Utredaren skall redovisa sina överväganden och förslag senast den 31januari 1990. Med hänsyn till de omfattande förändringar som riksdagenstrafikpolitiska beslut inneburit för transportrådet anser utskottet det bra attregeringen tillkallat en särskild utredare som skall se över rådets verksamhet.Enligt utskottets mening bör resultatet av utredarens överväganden avvaktas. nubehandlade motionsyrkandena om transportrådet avstyrks därför. Ut- ]988/89:TUl] skottet vill dock med största skärpa avvisa de påståenden omtransportrådet som görs i motionerna T223 (mp) och T258 (vpk). I motion T215 (c)yrkasvidareatt transportrådet får iuppdrag att utarbeta en ny modell för beräkningar av den .samhällsekonomiskanyttan av olika investeringar och beslut om upphandling av järnvägstrafik.Enligt motionärerna väger miljökostnader/miljövinster inte tillräckligt tungtdå t.ex. lönsamheten av investeringar i nya järnvägar undersöks. trafikpolitiska beslut innebär att utbyggnaden avinfrastrukturen även fortsättningsvis skall grundas på en långsiktiginvesteringsplanering inom de olika trafikgrenarna. Ett av syftena med en sådaninvesteringsplanering är att ge riksdag och regering ett bra underlag för sinainvesteringsbeslut inom transportområdet. Regeringen har den 3 november 1988uppdragit åt , luftfartsverket, och att försina respektive verksamhetsområden utarbeta en långsiktig investeringsplan.Upprättandet av investeringsplanen skall föregås av en bedömning av hurefterfrågan på respektive verks tjänster kan beräknas utvecklas under perioden1991-2000. Investeringsplanen skall avse investeringar i infrastrukturen . Till grund för investeringsplaneringen skalltransportrådet utarbeta för transportsektorn gemensammaplaneringsförutsättningar. skall ta fram planeringsförutsättningarvad gäller miljön. Verken skall redovisa sina investeringsplaner tillregeringen . skall utvärdera planernaoch redovisa till regeringen resultatet härav. I likhet med motionärerna anser utskottet det väsentligtatt investeringsbesluten inom transportsektorn grundas på samhällsekonomiskabedömningar och att miljökonsekvenserna därmed får väga tungt. Som framgår avden tidigare redovisningen har regeringen uppdragit åt de verk som svarar förutbyggnaden av infrastrukturen att upprätta investeringsplaner för åren1991-1995. En utgångspunkt för dessa planer skall vara de trafikpolitiska målsom lade fast . Ett av de centrala målen är att transportsystemetskall utvecklas i en riktning som främjar miljön och hushållningen mednaturresurser. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionT2]5(c)i denna del inte bör föranleda någon åtgärd från sida.Den avstyrks därför. Från anslaget Transportstöd för m.m. bekostasgodstransportstöd enligt bestämmelser i förordningen (1980:803) omregionalpolitiskt transportstöd, persontransportstöd enligt bestämmelser iförordningen (1985:855) om statligt stöd till vissa tjänsteresor samt stöd tilldatakommunikation till vissa företag i , och kommunerenligt bestämmelser i förordningen (1985:856) om statligt stöd till vissdatakommunikation. Ytterligare föreskrifter om de olika stödformerna harmeddelats av transportrådet som också prövar frågor om utgivande av stöden. Godstransportstödet 1988/89' Godstransportstödet ges i form av fraktbidrag i efterskotttill företagen och lämnas för transporter på järnväg eller i yrkesmässig trafikpå landsväg. Bidrag utgår för transporter av dels varor som förädlats inomstödområdet till hel- eller halvfabrikat samt vissa jordbruks- ochlivsmedelsprodukter som kommer från stödområdet, dels råvaror och halvfabrikatsom anskaffas av företag i stödområdet inom vissa bestämda näringsgrenar. Transportstödet lämnas för transporter med 10till av nettofraktkostnaden beroende på transportsträckans längd och varföretagen ligger inom stödområdet. har stödet utvidgats genomatt ett särskilt bidrag lämnas för transporter av vissa varor till hamnar vidNorrlandskusten samt vid och ("hamntransportstödet"). I motion T909 (c) framhålls att transportstödet böromfatta hela . Det yrkas att och kommunerinplaceras i transportstödzon 1 och att kommun inplaceras itransportstödzon 3. I motion T232 (fp) framhålls att möjligheterna ätt getransportstöd bör ses över. Motionären anser att bestämmelserna bör reviderasmed sikte på att även gruvindustrin kan komma i åtnjutande av stöd. I motion T903 (fp) yrkas att transportstöd skall kunnautgå för transporter av återvinningsglas från . I motion T925 (c) yrkas att livsmedelsförpackningsindustrininom regionalpolitiskt prioriterade områden skall erhålla intransportstöd. Den regionalpolitiska utredningen som tillsattes år 1987skall enligt sina direktiv (1 1987:02) behandla transportstödet. Utskottet är iavvaktan på utredningens förslag, som beräknas föreligga , inteberett att föreslå några förändringar i nu gällande regler förgodstransportstödet. Motionerna avstyrks därför. Persontransportstödet syftar till att minska de norrländskaföretagens kostnader för nödvändiga personkontakter med södra och mellerstaSverige. Stödet gäller för tjänsteresor med flyg och tåg för personal anställdvid företag i viss industri- och uppdragsverksamhet. Stödet lämnas med 20 till40 % av resekostnaden beroende på var företagen är belägna i stödområdet. Dettautgörs av , och samt ,och kommuner i . Stödet är inriktat motsmå och medelstora företag för vilka reseutgifterna utgör en betungandekostnadspost. I motionerna T215 (c), T902 (c), T904 (fp) och T919 (fp)begärs att persontransportstöd skall lämnas även för egenföretagares egnaresor. I motion T904 (fp) yrkas vidare att persontransportstöd skall utgå för resorsom avser turism och utbildning. Liknande motionskrav behandlades av utskottet (/ 88:14). Då framhöll utskottet att, eftersom kostnaderna för stödetmåste begränsas, kravet att stödet endast skall omfatta anställd personal vidföretag i vissindustri- och uppdragsverksamhet bör kvarstå. Utskottet har inte 1988/89:TU11 ändrat uppfattning i frågan. Med hänsyn härtill och till att denregionalpolitiska utredningen också studerar persontransportstödet avstyrks denu behandlade motionsyrkandena. I motion T901 (c) begärs att persontransportstöd, med 20 %av reskostnader-na, skall utgå till företag inom Ange kommun. Motionärenframhåller att Ange kommun är den enda kommun inom det regionalpolitiskastödområdet B som inte omfattas av persontransportstödet. Han hänvisar äventill den negativa befolkningsutvecklingen i Ange och . Utskottet behandlade samma yrkande. Dåhänvisade utskottet bl.a. till önskvärdheten av att begränsakostnadsutvecklingen för transportstödet. Av detta skäl och med hänvisningtill den översyn av stödet som den regionalpolitiska utredningen genomföravstyrks motionen. Anslaget för nästa budgetår Departementschefen föreslår att 297,8 milj.kr. anvisasunder anslaget Transportstöd för m.m. Härav har 286,8 milj. kr.beräknats för godstransportstöd, 10,0 milj.kr. för persontransportstöd och 1,0milj.kr. för stöd till datakommunikation med malmfälten. I motion T248 (m) föreslås att anslaget minskas med 10milj.kr. i förhållande till regeringens förslag. Modonärerna föreslår ingen förändring av stödreglerna.Utskottet finner inget skäl att ifrågasätta den medelsberäkning som redovisas itransportrådets anslagsframställning och i budgetpropositionen. Utskottettillstyrker därför regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrkermotionen i denna del. I de båda motionerna T915 (fp) och T921 (vpk) framhållsatt alltför litet har gjorts sedan antog lagen omhandikappanpassad kollektivtrafik. I den förstnämnda motionen yrkas attriksdagen anvisar ytterligare 50 milj.kr. för att öka handikappanpassningen ilokal och regional kollektivtrafik. I den sistnämnda motionen begärs att riksdagenbeslutar att ytterligare medel för handikappanpassning av kollektivtrafik skallanvisas när de 50 milj.kr. som anvisades i samband med det trafikpolitiskabeslutet är förbrukade. I motion T915 (fp) yrkas vidare att regeringen gör enöversyn av reglerna för handikappanpassning av kollektivtrafiken. I motion T905(s) begärs att transportrådets tillämpningsföreskrifter skärps. Som en följd av trafikpolitiska beslut har 50milj.kr. anvisats för bidrag dll handikappanpassning av fordon ochterminalanläggningar som används i lokal och regional kollektivtrafik.Trafikhuvudmän och kommuner ansöker om bidrag hos som upprättaren plan i vilken de olika projekten prioriteras. Dessa planer skickas tilltransportrådet som i sin tur gör en länsvis fördelning av medlen.Länsstyrelsernas planer skulle vara inlämnade till transportrådet i mitten avfebruari detta år. Det nya statsbidraget för handikappanpassning avkollektivtrafiken ger, 1988/89:TU11 enligt utskottets mening, möjlighet attkomplettera transportrådets generella föreskrifter med lösningar som är meraindividuellt anpassade till de förflyttningsbehov som finns på en viss ort.Större utrymme skapas för lokala initiativ. Av den tidigare redovisningen framgår att ansökningstidenför bidraget har gått ut. Utskottet anser därför att det nu är för tidigtatt avgöra om behov föreligger av nya medel. Utskottet förutsätter attregeringen noga följer hur bidraget utnyttjas och för redovisarresultatet av sina bedömningar. I samband därmed får avgöras om andra typer avstimulanser för handikappanpassning bör införas. Av det anförda följer att utskottet avstyrker yrkandena imotionerna T915 (fp) och T921 (vpk) om att nu skall ta ställning förytterligare bidrag. antog en lag om handikappanpassadkollektivtrafik (1979:558). I samband med att lagen antogs uttalade riksdagenatt ett visst angivet ramprogram i princip borde kunna genomföras under entioårsperiod. Utskottet har erfarit att transportrådet genomfören utvärdering av de resultat som uppnåtts vad gäller handikappades möjligheteratt resa. Vidare kommer transportrådets utvärdering att belysa de sociala,ekonomiska och trafikpolitiska konsekvenser som uppkommit. Utskottet anser det bra att arbetet med en utvärdering avhandikappanpassningen av kollektivtrafiken inletts. Utskottet förutsätter attregeringen för presenterar resultatet av detta arbete och deeventuella åtgärder som kan behöva vidtas. Utskottet, som anser att regeringensredovisning av utvärderingen bör avvaktas, avstyrker yrkandena i motionernaT915 (fp) och T905 (s) om en översyn av handikappanpassningen avkollektivtrafiken resp. en skärpning av transportrådets tillämpningsföreskrifter. Ersättning till lokal och regional kollektivpersontrafik Från anslaget har t.o.m. /88 utgåttstatligt stöd till kollektivtrafik, skärgårdstrafik och fjällflygtrafik. Frånanslaget ges nu ett särskilt statsbidrag till sådan trafik somersätter nedlagd persontrafik på järnväg. Statsbidraget är under avveckling ochkommer att upphöra efter utgången av /91. I budgetpropositionen föreslås att tillErsättning till lokal och regional kollektiv persontrafik anvisar ettförslagsanslag på 34 milj.kr. Utskottetlämnar förslaget utan erinran. I motionerna T223 (mp) och T235 (mp) framhålls attbiltrafikökningeii är särskilt dramatisk i storstäderna. Den eldrivnakollektivtrafiken i form av pendeltåg, spårvagnar, trådbussar och hybridbussarkan snabbt byggas ut i storstäderna, vilket skulle ge miljöförbättringar ochöka energieffektivife-ten. Motionärerna anser att det är motiverat att statenunder en övergångsperiod stöder en sådan utbyggnad. bör staten bidra med . För nästa budgetårföreslås att 500 milj.kr.anvisas under ett nytt anslag Bidrag till eldriven kollektivtrafik i 1988/89:TU11 städer. trafikpolitiska beslut innebar att statsbidragkan utgå till investeringar i eldriven lokal och regional kollektivtrafik påföljande sätt. Statsbidrag lämnas till kommuner och trafikhuvudmän för byggandeav spåranläggningar (banvallar, tunnlar, broar, strömförsörjning etc.) ochanläggningar för strömförsörjning av trådbussar. Det betyder att bidrag utgårför byggande av järnvägar, tunnelbanor, spårvägar och trådbusslinjer. Bidragenfinansieras från anslaget Byggande av länstrafikanläggningar. Från detta anslag kan vidare statsbidrag lämnas tillkommuner och trafikhuvudmän för investeringar i rullande materiel samtplanerings-, trafiklednings- och informationssystem som främjar miljö,energieffektivitet och samordning inom lokal och regional kollektivpersontrafik. Det betyder att bidrag t.ex. kan lämnas till merkostnaden vidanskaffning av trådbussar och duobussar. Som en följd av det trafikpolitiska beslutet har också 50milj.kr. anvisats för utveckling av nya fordon för lokal och regionalpersontrafik på järnväg. fattade är 1978 beslut om den s.k.trafikhuvudmannareformen (prop. 1977/78:92, , rskr. Beslutet innebaratt det i varje län skall finnas en trafikhuvudman med ansvar för lokal ochregional kollektivtrafik. slog fast att - mot bakgrund avde positiva erfarenheterna - bör grunderna för trafikhuvudmannareformen liggafast. Reformen har inneburit en standardförbättring av den lokala och regionalatrafiken. Med hänvisning härtill och till de möjligheter som finns tillstatsbidrag för eldriven spår- och busstrafik avstyrker utskottetmotionsyrkandena om att skall anvisa 500 milj.kr. till bidrag tilleldriven kollektivtrafik i städer. I motion T241 (c) yrkas att beslutar införa ettstöd tillskärgårdsira-fik. Bidragsreglerna skall överensstämma med dem somgällde för det skärgårdsstöd som tidigare funnits. Motionärerna begär attregeringen i tilläggsbudget återkommer till med förslag tillmedelsanvisning. I motion T243 (m) framhålls att det. med tanke på attStockholms län är en övärld och att det är dyrbart att bygga broar, börövervägas om inte vattenvägarna kan få en renässans. beslutade att under en tvåårsperiodavveckla driftstödet till den lokala och regionala trafiken. Det i motion T241(c) omtalade bidraget till skärgårdstrafik var en del av detta stöd. Utskottetär inte berett att föreslå att skärgårdsstödet återinrättas. Ansvaret för den lokala och regionala persontrafikenåvilar trafikhuvudmännen. Det får därför ankomma på dem att överväga om ettskärgårdsstöd skall införas eller om vattenvägarna i i högreutsträckning skall utnyttjas i kollektivtrafiken. Av detanförda följer att utskottet avstyrker motionsyrkandena. Kostnader för visst värderingsförfarande Från anslaget betalas kostnaderna för buss- ochtaxivärderingsnämndens verksamhet. Nämndens kostnader förskotteras av statenoch belastar slutligen den inlösenskyldige genom utdebitering efter varjevärdering. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att anslagetunder nästa budgetår 1988/89:TU11 förs upp med ett formellt belopp på 1 000kr. 1. att riksdagentill för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 2. beträffandeavveckling av transporirådet m.m. att avslår motionerna ]988/89:T223 yrkande 1, 1988/ 89:T227yrkande 4 och 1988/89:T258 yrkande 18, 3. beträffandetransportrådeis kompetens på miljöområdet att avslår motion1988/89:T215 yrkande 7, 4. beträffandesamhällsekonomiska beräkningar att avslår motion 1988/89:T215 yrkande8, 5. beträffandetransportstöd i att avslår motion 1988/89:T909, 6. beträffandetransportstöd till gruvindustrin attriksdagen avslår motion 1988/89:T232 yrkande 3, 7. beträffandetransporter av återvinningsglas att avslår motion 1988/89:T903, 8. beträffandetransportstöd till livsmedelsförpackningsindustrin att avslår motion1988/89:T925, 9. beträffandepersonlransportstöd till egenföretagare m.m. attriksdagen avslår motionerna 1988/89:T215 yrkande 31, 1988/ 89:T902,1988/89:T904 och 1988/89:T919, 10. beträffande persontransportstödtill företag i kommun att avslår modon 1988/89:T901, 11. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1988/89:T248 yrkande 4 tillTransportstöd för m.m. för /90 anvisar ettförslagsanslag på ,