bet · GC01UU4 · 1988-12-31 00:00:00 — har i dettasammanhang också uttryckt oro för att de amerikanska planerna på ettrymdbaserat försvar mot interkontinentala missiler (SDI) skall leda till enkapprustning i rymden, utöver de andra osäkra följder SDI kan komma att få. Sålänge och intar oförenliga ståndpunkter ifråga om SDI är detemellertid svårt att nå resultat inom CD på rymdområdet. Med det anförda torde yrkande 7 i mofion U409 (c) ochyrkande 1 i motion U410 (vpk) anses besvarade. Icke-spridningfördraget (NPT)syftar dels till förhandlingar om nedrustning mellan kärnvapenmakterna, delstill att förhindra att kärnvapen sprids till nya länder. Ett antal länder ansesbesitta teknik för tillverkning av kärnvapen. Dessa länder, som sålundabefinner sig på tröskeln till kärnvapeninnehav, har avstått från attratificera NPT. I motion U406 (m) föreslås att den svenske statsministern skallutnyttja sitt deltagande i det s.k. Äex«ario«5/n/r/a//Ve/till att förmå två avtröskelstaterna i det, och , att ansluta sig fill NPT. Ett liknande yrkande behandlades av utskottet,som då bl a anförde att statsministern i sexnationsarbetet verkat för en ökadanslutning till NPT. Utskottet erinrar härom och utgår från att medlemmarna avsexnationsinitiativet även fortsättningsvis diskuterar de deltagande ländernasegen hållning till centrala nedrustningsfrågor. Därmed får yrkande 4 i motion U406 (m) anses besvarat. Frågan om anslutning till NPTkommer vidare att behandlas vid NPT:s nästa granskningskonferens som planerassensommaren 1990. Utskottet behandlar i detta sammanhang också frågan omsambandet 1988/89:UU4 mellan spridning av kärnvapen och utnyttjande av civil kärnkraft, något som aktualiseras i mofion U409 (c). Motionärerna anser bl.a. att atomenergiorga; net roll bör begränsas till kontroll av civila kärnkraftprogram och : . åtgärderför att förhindra kärnvapenspridning men att det inte bör vara uppgift att främja utvecklingen av civil kärnkraft. verksamhet har bl.a. till följd avTjernobyl-olyckan utvecklats i riktning mot den kontroll och rådgivningbeträffande säkerheten i kärnkraftsanläggningar som motionärerna efterlyser.Samtidigt kräver , som är i majoritet bland medlemmar, attorganisationen enligt sina stadgar också skall ägna sig åt bistånd ochrådgivning i fråga om den tekniska utvecklingen på kärnenergiområdet. Enbetydande del av denna biståndsverksamhet avser emellertid intekärnkraftutbyggnad utan isotopanvändning inom jordbruk, livsmedelsteknik m.m. Det finns utan tvivel ett indirekt samband mellan civilkärnkraft och kärnvapen. Detta samband är väl utrett. Enligt utskottets meningär det i första hand åtgärder inom ramen för och en heltäckandelAEA-kontroll av de civila kärnkraftsanläggningarna i alla länder som krävs föratt minska kärnvapenspridning. Enligt utskottets åsikt finns det inga förutsättningar fören förändring av stadga i den riktning som motionärerna föreslår. Yrkande 9 i motion U409 (c) avstyrks därför. Till kärnvapenområdet får ävenanses höra arbetet på en konvention mot radiologisk krigföring. Frågan berörs imotion U409 (c) vari särskih betonas de stora skadeverkningar som ett angrepppå ett civilt kärnkraftverk kan medföra. måste därför fortsätta attverka för en snar överenskommelse om förbud mot sådana angrepp inom ramen fören konvention mot radiologisk krigföring. Som framgår av bakgrundsbeskrivningen arbetar Sverigesedan flera år på att ett sådant förbud skall tas med i en kommande konventionmot radiologiska vapen. Konventionsarbetet går emellertid trögt. Enligt utskottets mening bör regeringen i detta lägefortsätta att överväga möjligheterna att - parallellt med arbetet i CD - fåtill stånd en diskussion i andra fora, särskilt om angrepp motkärnkraftsanläggningar. Yrkande 8 i motion U409 får därmed anses besvarat. I motion U409 (c), yrkande 3,föreslås att skall fortsätta att verka för ett program för avvecklingav kärnvapen, innefattande provstopp, stopp för tillverkning och utplacering avkärnvapen och kärnvapenbärare (frysning) samt förbud mot all produktion avklyvbart material för vapenändamål. Detta är ett långtgående program men icke desto mindre detuttalade målet för de internationella nedrustningsförhandlingarna. Det är också syftet med den resolution om frysning av kärnvapen som antas 19 av FN:sgeneralförsamling med stor majoritet. röstar även 1988/89:UU4 NATO-ländersom , och för resolufionen. konstaterasi resolufionen att en kärnvapenfrysning inte är ett mål i sig själv men att enfrysning skulle utgöra ett effektivt första steg för att hindra fortsatt ökning ochförbättring av existerande arsenaler förhandlingar pågår.Samtidigt skulle den skapa en gynnsam miljö för förhandlingar om att minska ochslutligen avskaffa kärnvapen. är medförslagsställare till resolutionen ochverkar därmed i enlighet med förslaget i motion U409 (c). Yrkande 3 i den fårdärmed anses besvarat. Diskussionerna i FN kring dennaårliga resolution illustrerar svårigheterna att nå enighet omavveckling av kärnvapen. De spelar fortfarande en roll som avskräckning i denmilitära balansen mellan supermakterna. 1 ingår attmotståndaren i sin planering inte skall kunna utesluta möjligheten av att NATOblir först att tillgripa kärnvapen i ett läge då konvenfionella försvarskrafterinte bedöms fillräck-liga. Kravet på en proklamerad och utan förhandlingar genomfördfrysning av kärnvapenarsenalerna anses av NATO i första hand rikta sig motvästallian-sens egen säkerhet. Det är av samma skäl söm NATO inte är villigtgöra ett åtagande om icke-förstaanvändning av kärnvapen. Kärnvapenmakternas bedömning av kärnvapnens betydelse iden mililära balansen är uppenbar i de pågående förhandlingarna mellanSovjetunionen och om strategiska vapen (START). Som nämnts i det föregåendehar parterna i princip kommit överens om en halvering av dessa vapen och ocksåfastställt vissa numerära tak och räkneregler för olika typer av strategiskavapen och vapenbärare. De komplicerade förhandlingarna på detta områdeåterspeglar balanstänkandet och den av båda sidor upplevda risken att motpartenskall få ett övertag om inte avvecklingen av kärnvapen är balanserad och ivarje skede fullt kontrollerbar. I motion U409 (c), yrkande 6, föreslås förhandlingarsyftande till förbud mot kryssningsmissiler. Kryssningsmissiler är lågflygande vapenbärare som inte gåri en kulbana (ballistiska missiler) utan styrs likt ett förarlöst flygplan.Markbaserade kryssningsmissiler (GLCM) omfattas av och skallsåledes avvecklas. Luftbaserade (ALCM) och sjöburna (SLCM) missiler berörs isamband med START-förhandlingarna. Tak har fastställts för ALCM men inte förSLCM. START-förhandlingarna uppges ha kommit ett stycke på vägmen bland de återstående svårigheterna finns just behandlingen av luft- ochsjöbaserade kryssningsmissiler. Parterna är bl.a. oense om hur en effektivkontroll av en överenskommen reduktion av SLCM skall utformas. har intresse av att supermakterna når enöverenskommelse på detta viktiga område, inte minst eftersom denna typ av vapen kan beräknas få en bana som ofta skulle gå över nordiskt territorium. Det är svårt att bedöma utsikterna för ett genombrott i START-förhandlingarna. Sverigebör självfallet göra vad som är möjligt för att bidra till en reduktion av 1988/89UU4och slutligen avskaffande av de strategiska kärnvapnen, inkl. kryssningsmissiler. Yrkande 6 i motion U 409(c) får därmed anses besvarat. Ett ytterligare område inom vilketkärnvapnen spelar stor roll är det . Som redovisades i bakgrundsbeskrivningenfinns det risk för att rustningsbegränsningar till lands ökar intresset av envapenuppbyggnad till sjöss. Detta är en utveckling som måste ägnas ökaduppmärksamhet i det internationella samarbetet. tog initiativ till en studie ommarin kapprustning och har därefter återkommit till frågan bl.a. i UNDC och igeneralförsamlingens specialsession om nedrustning. Vi har varit pådrivande närdet gällt att få försöka fill stånd överläggningar om förtroendeskapandeåtgärder till sjöss och har tagit upp frågan om ett multilateralt avtal omförhindrande av incidenter till havs. Västalliansen anser att uppbyggnaden av den sovjetiskanorra marinen och NATO:s vitala intresse av att kunna kontrolleraförbindelselederna över gör att medlemsländerna har behov av enbetydande marin kapacitet i de nordliga farvattnen. Tanken på konkretaförhandlingar om marin rustningskontroll har följaktligen framför allt stött påamerikanskt motstånd. har i FN fört fram krav om olika rustningsbegränsningarsåsom begränsningar av kärnvapenrobotar, att taktiska kärnvapen inte skalltransporteras omkring på rutinuppdrag utan föras i land, regler förkärnvapenbestyckade fartygs rörelse till havs och förtroendeskapande åtgärderför att öka säkerheten för civil verksamhet till havs. Utskottet utgår från attregeringen i samråd med andra länder fortsätter att arbeta förförtroendeskapade åtgärder och rustningsbegränsningar till sjöss. Kravet i motion U 409 (c) om att utarbeta ett konkretprogram för rustningsbegränsningar får därmed anses besvarat. Kontrollen av efterlevnaden avingångna avtal - verifikation - är en av de svåraste inedrustningsförhandlingarna på såväl kärnvapenområdet som på andra områden.Under det senaste året har det gjorts väsentliga framsteg i verifikationsfrågani det att förklarat sig kunna gå med på inspektion på platsen,exempelvis i kemivapenförhandlingarna. har accepterat olikaformer av internationell kontroll på kärnvapenområdet. som den tekniska utvecklingen på vapenområdet ivissa avseenden gjort kontrollverksamheten svårare, kan modern teknik användasför en effektivare kontroll, exempelvis genom satellitövervakning. Som framgår av det föregående har CD upprättat enexpertgrupp för att utveckla metoder för seismisk övervakning. har erbjudit sig att upprätta och finansiera ett internationellt seismologiskt datacenter i för övervakning av ett provstoppsavtal. Vi har också genomfört studier över 21 möjlighetenatt genomföra satellitövervakning av bl.a. förtroendeskapande 1988/89:UU4åtgärder på det militära-området och av överföring av verifikationsdatavia ' i' : satellit. Det kan i sammanhanget också nämnas att sexstatsinitiativet föreslagit att det inom FNskall upprättas ett system för multilateral övervakning och stött förslaget omen särskild FN-studie om verifikation. I motion U409 (c) föreslås att det europeiskaforskningssamarbetet inom EUREKA utnyttjas för att bidratill att utveckla teknik på detta område. Motionärerna är också positiva tillatt medverkar i en "fredssatellit". Utskottet kan inte bedöma om EUREKA-samarbetet kommer attkunna få denna inriktning men delar i övrigt motionärernas intresse av attSverige på olika sätt medverkar i utvecklingen av effektiva kontrollinstrument.Som framgår ovan är regeringen redan aktivt engagerad i denna viktiga fråga. Yrkande 11 i motion U409 (c) får därmed anses besvarat. I mofion U401 (fp), U406 (m) ochU409 (c) betonas att måste fortsätta sina ansträngningar att få tillstånd en konvention mot kemiska vapen. Utskottet instämmer självfallet i motionärernas krav.Sedan flera år eftersträvar mycket aktivt ett sådant förbud och vi harspelat stor roll i arbetet på en konventionstext. Den bevisade eller befaradeanvändningen av kemiska stridsmedel på krigsskådeplatser visarpå att behovet av en konvention är stort. Enligt utskottets bedömning gör regeringennu allt det som är möjligt för att uppnå enighet om en konvention. Med det anförda får yrkande 4 i mofion U401 (fp), yrkande5 i motion U406 (m) och yrkande 10 i motion U409 (c) anses besvarade. Frågan om bortskaffande avkvarlämnad krigsmateriel aktualiseras i motion U409 (c). Utskottet har tidigarebehandlat detta ärende och konstaterat att har ansvar förhandläggningen av frågan men att inga stora framsteg har gjorts. Frågan hardock behandlats i utredningen (Ds 1988:19). Där föreslås att de internationellaförutsättningarna för en fortlöpande kartläggning av förekomsten av kvarlämnadkrigsmateriel i de krigshärjade områdena utreds och att initiativ tas till eninventering av ny teknik för att upptäcka och förstöra sådan materiel. Detta ämne har redan aktualitet i och tordeockså få det vid ett eventuellt fredsslut mellan och . Det särskilda problemet med sjöminor har berörts avSverige i FN i ' samband med behandlingen av ensvensk resolufion om konventionen om särskilt inhumana vapen. Yrkande 12 i mofion U409 (c) får därmed anses besvarat. ansvar för världsfreden har nämntsflera gånger i det 1988/89:UU4 föregående. Detta är en roll somFN:s medlemsländer tilldelat organisationen. I första kapitelheter det att ändamål är att upprätthålla internationellfred och säkerhet. I motion U409 (c), yrkande 2, föreslås att måstege allt stöd åt , . strävandena att stärka FN, dess generalsekreterare och säkerhetsrådet i fredsarbetet. bör också sträva efter en gemensam nordisk satsning i detta arbete, som också bör omfatta FN:s finansiering. . ,. Utskottet delar mofionärernas uppfattning att FN måste gesen central roll i det freds- och säkerhetsskapande arbetet. Det är redan engemensam nordisk strävan. De nordiska länderna har tidigare lagt fram förslagav just den innebörd som anges i motionen. Initiativet att gegeneralsekreteraren vidgade befogenheter vid kontrollav efterlevnaden av olika överenskommelser på nedrustningsområdet verkar idenna riktning. Beklagligtvis har FN-systemet befunnitsig i en kris som tagit sig flera uttryck. Det finansiella stödet förorganisationen har sviktat, biståndsverksamheten har måst skäras ned och defredsbevarande operationerna har arbetat med stora underskott. De finansiellautsikterna har numera' ljusnat något sedan beslutat betalaupplupna skulder och administration dels föreslagit kongressen att fulltut erlägga andel , dels överväga att betala av tidigare skulder. Det är utskottets förhoppning att det pågående reformarbetetinom FN skall leda till en bättre finansiell bas för hela FN-systemet och attsärskilt de stora medlemsländerna skall ge organisationen det polifiska stödsom är nödvändigt för att FN skall kunna fylla den fredsbevarande roll somstadgan tilldelar den. Utskottet är förvissat om att den isamarbete med de andra nordiska ländernas regeringar arbetar med detta mål förögonen. Yrkande 2 i motion U409 (c) får därmed anses besvarat. Utskottet behandlar under detta avsnitt tvåmotionsyrkanden av allmän säkerhetspolitisk betydelse. I motion U409 (c) föreslås att skall ta initiativtill en studie av vilka åtgärder som bör vidtas för att stärka skyddet av civilbefolkningen i krig. motionstextenges exempel på att antalet civila dödsoffer i krig ständigt har ökat; från 5 %i till i den pågående konflikten i . Denna utveckling har gjort att man inom folkrätten söktstärka skyddet för civilbefolkningen i krig. Den fjärde avår 1949 handlar om skydd för civilpersoner under krigstid. Folkrättskommitténhar gjort en omfattande genomgång av folkrätten på detta område och avgivitbetänkandena Krigets lagar (SOU 1979:73) och Folkrätten i krig (SOU 1984:56). pågår förhandlingar om en konvention sombl.a. syftar till att förbättra barns skydd i krig (se härom UU 1988/89:6). Motionärernapekar utan tvivel på ett utomordentligt viktigt problem. Civilbefolkningendrabbas allt hårdare i moderna krig. Särskilt svåra 1988/89:UU4förhållanden uppstår ofta under inbördeskrig och interna konflikter i vilkainte heller folkrätten alltid ger ett tillräckligt skydd. Problemets kärna ärdet moderna krigets karaktär. Enligt utskottets mening är den viktigaste uppgiftenatt öka respekten för folkrätten och åstadkomma bättre anslutning till gällandekonventioner. Det har ibland väckts tankar på att sammankalla en internationellkonferens om humanitär rätt men en allmän bedömning är att förslaget tillsvidare är orealistiskt. Flera studier har gjorts av krigets och olika vapensystemsverkningar. Som framgår av det föregående är nedrustningsförhandlingarna imånga avseenden inriktade just på att minska betydelsen av sådana vapen somhar speciellt förödande och urskillningslösa verkningar, såsom kärnvapen,kemiska vapen och särskilt inhumana vapen. Detta är en väg att förbättraskyddet för civilbefolkningen. Utskottet utesluter inte att specialinriktade studierangående skydd för civilbefolkning skulle kunna vara av värde men är inte nuberett att föreslå regeringen att ta initiativ till en studie med den allmännaoch breda inriktning som motionärerna tycks avse. Därmed får yrkande 1 i motion U 409 anses besvarat. 1 motion U409 (c), yrkande 20,hemställs att hos regeringen begär förslag om ett säkerhetspolitisktforskningscentrum. Utskottet vill med anledning av detta yrkande erinra omatt uttalade att regeringen borde göra eninventering av den för svensk utrikes- och säkerhetspolitik relevanta forskningsom bedrivs av institutioner i och därefter eventuellt framläggaförslag i frågan. har anslagit medel fill Stockholmsuniversitet för en kartläggning av den svenska forskningen, forskarutbildningenoch forskningsfinansieringen under de snäste åren inom ämnet internationellpolitik. Frågan om en fullständig inventering av den säkerhetspolitiskaforskningen, som också berör försvars- och utbildningsdepartementen, kommer attbehandlas ytterligare gemensamt med dessa departement. Utskottet påminde i UU 1987/88:16 om sitt tidigareuttalande i frågan och gör det nu ånyo. Därmed får yrkande 20 i motion U 409(c) anses besvarat. 1. beträffandesvensk säkerhetspolitik attriksdagen förklarar yrkandena 1 och 2 i motion 1987/88:U401 besvarade med vadutskottet anfört, 2. beträffandekonferens om förtroendeskapande åtgärder attriksdagen avslår yrkandena 16 och 17 i motion 1987/88:U409, 3. beträffandeÖstersjön som fritt tiav attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1987/88:U401 besvarat med -. 4. beträffande kärnvapenfri zon i /89:UU4 att förklarar yrkande 5 i motion 1987/88:U401 och yrkande 2 i motion1987/88:U410 besvarade med vad utskottet anfört, 5. beträffande nordisk parlamentarikergrupp för enkärnvapenfri zon attriksdagen avslår yrkande 15 i motion 1987/88:U409, 6. beträffandenegativa säkerhetsgarantier attriksdagen förklarar yrkande 6 i motion 1987/88:U406 besvarat med vad utskottetanfört, 7. beträffandegarantier vid utländska örlogsbesök attriksdagen avslår yrkande 2 i mofion 1987/88:U403, yrkande 1 i motion1987/88:U404, yrkande 4 i mofion 1987/88:U4ipoch yrkande 2 i motion1987/88:U411, 8. beträffandeinternationella kontakter om örlogsbesök attriksdagen förklarar yrkande 1 i motion 1987/88:U403, yrkande 2 i mofion1987/88:U404 och yrkandena 1,3 och 4 i motion 1987/88:U411 besvarade med vadutskottet anfört, attriksdagen förklarar yrkandena 1 och 7 i motion 1987/88:U406 och yrkande 14 imotion 1987/88:U409 besvarade med vad utskottet anfört, attriksdagen förklarar yrkande 6 i motion 1987/88:U401 besvarat med vad utskottetanfört, 11. beträffandefullständigt provstoppsavtal attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1987/88:U406 och yrkande 4 i motion1987/88:U409 besvarade med vad utskottet anfört, 12. beträffandefranska kärnvapenprov i attriksdagen förklarar yrkande 5 i motion 1987/88:U409 besvarade med vad utskottetanfört, 13. beträffandeprotest mot kärnvapenprov i att riksdagenförklarar motion 1987/88:U402 besvarad med vad utskottet anfört, 14. beträffandekärnvapen i rymden attriksdagen förklarar yrkande 7 i motion 1987/88:U409 och yrkande 1 i motion1987/88:U410 besvarade med vad utskottet anfört, attriksdagen förklarar yrkande 4 i motion 1987/88:U406 besvarat med vad utskottetanfört, 16. beträffandesambandet kärnkraft-kärnvapen attriksdagen avslår yrkande 9 i motion 1987/88:U409, 17. beträffanderadiologisk krigföring attriksdagen förklarar yrkande 8 i motion 1987/88:U409 besvarat med vad utskottetanfört, 18. beträffande/rys/j(«gav kärnvapen attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1987/88: U409 besvarat med vad utskottetanfört. 19. beträffande kryssningsmissiler 1988/89:UU4 att förklarar yrkande 6 i motion 1987/88:U409 besvarat med 20. beträffandemarin kapprustning attriksdagen förklarar yrkande 13 i motion 1987/88:U409 besvarat med vad utskottetanfört, 21. beträffandeven//A:af;'on attriksdagen förklarar yrkande 11 i motion 1987/88:U409 besvarat med vad utskottetanfört, 22. beträffandekonvention mot kemiska vapen attriksdagen förklarar yrkande 4 i motion 1987/88:U401, yrkande 5 i motion1987/88:U406 och yrkande 10 i motion 1987/88:U409 besvarade med vad utskottetanfört, 23. beträffandebortskaffande av kvarlämnad krigsmateriel attriksdagen förklarar yrkande 12 i motion 1987/88:U409 besvarat med vad utskottetanfört, 24. beträffandestärkande av FN attriksdagen förklarar yrkande 2 i motion 1987/88:U409 besvarat med vad utskottetanfört, 25. beträffandestudier för skyddet av civilbefolkningen i krig attriksdagen förklarar yrkande 1 i mofion 1987/88:U409 besvarat med vad utskottetanfört, 26. beträffandesäkerhetspolitiskt forskningscentrum : attriksdagen förklarar yrkande 20 i motion 1987/88:U409 besvarat med vad utskottetanfört. Närvarande: (). (), EvertSvensson (s), (), , (s), (), (), (ni), Berfil Måbrink (vpk), PerGahrton (mp), (), (), (),(), (), () och AnnaBrandoné (s). Reservationer 1988/89:UU4 Konferens om förtroendeskapande åtgärder (mom. 2) PärGranstedt och båda (c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med "Den säkerhetspolitiska" och slutar med "avstyrks därför" bort haföljande lydelse: - . Dettahindrar inte att det nu kan finnas anledning att ta inifiafiv av det slag ' som föreslås i motion U409 (c) att hålla en särskild konferens omförtroende- ; skapande åtgärder i norraEuropa. Detär uppenbart att det militärpolitiska intresset för vår del av har ökat,och det finns anledning för att överväga olika åtgärder för att främjaavspänning och nedrustriing i vårt närområde. Motionärernas förslag i yrkandena16 och 17 synes välvärda att förverkligas. Detta bör med bifall filldessa motionsyrkanden ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 2 bortha följande lydelse: 2. beträffande konferens om förtroendeskapande åtgärderatt med bifall till yrkandena 16 och 17 i motion 1987/88:409 gerregeringen till känna vad utskottet anfört, . Nordisk parlamentarikergrupp för en kärnvapenfrizon (mom. 5) PärGranstedt och båda (c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjar med-"Utskottetanser" slutar med "avstyrks därmed." bort ha följande lydelse: Utskottetanser att det vore värdefullt om ämbetsmannagruppens arbete kompletterades aven parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp så som föreslås i motion U409 (c),yrkande 15. Det skulle innebära att det arbete som påbörjats i den informellaparlamentarikergrupp som arbetar skulle kunna fullföljas undermer etablerade former. Vad utskottet här anfört bör med bifall till yrkande 15i motion U409 ges regeringen fill känna. delsatt utskottets hemställan i moment 5 bort ha följande lydelse: 5.beträffande, nordisk parlamentarikergrupp för en kärnvapenfri zon ,,,. att med bifalltill yrkande 15 i motion 1987/88:U409 som sin mening ger regeringen fill kännavad utskottet anfört, Garantier vid utländska örlogsbesök (mom. 7) PärGranstedt (c), (vpk), Per () och ()anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjar med "Utskottetkonstaterar" och slutar med " av samma skäl." bort ha följandelydelse: Utskottet konstaterar attdet inte varit möjligt att vinna framgång på detta 27 Det internationella arbetet bör dock fortsät- Detta bör likafulltinte hindra att , i avvaktan på internationella 1988/89:UU4 resultat, kräver besked omatt svensk lag i detta avseende respekteras i samband med örlogsbesökfrån kärnvapenmakter eller på annat sätt försäkrar sig om att såsker. Enligt utskottets uppfattning är det motiverat att en sådan skärpning avpraxis kommer till stånd. Detta bör utskottet med anledning av mofionerna1987/88:U403, 1987/88:U404, 1987/88:U410 och 1987/88:U411 ge regeringentill känna.