bet · GC01KrU21 · 1988-12-31 00:00:00 — Det framhålls iutredningsdirektiven (dir. 1989:15) att en framtida åtgärd som ligger nära dllhands är att förbättra valmöjligheterna för alla TV-tittare i genom attta i bruk de outnyttjade möjligheter till marksändningar som finns inom ramenför nuvarande frekvensdlldelning. Utredaren bör redovisa vilka kostnader som ärförenade med en utbyggnad av sändarnät för rikstäckning. Möjligheten att därvidutnyttja satellit bör belysas. Utredaren skall ta fram visst material sombakgrund till en bedömning av förutsättningarna att utnyttja reklam som enfinansieringskälla för sändningar över nya marknät. Utredaren bör vidare bl.a.klargöra vilka konsekvenser en eventuell reklam-TV-verksamhet skulle få förSveriges Radios ägarskap, organisation och uppdrag. Även andra konsekvenser avatt ytterligare programföretag skulle börja utnyttja marknätet i börbelysas. Resultatet av utredningsarbetet skall redovisas före utgången avseptember 1989. Utskottet vill tillägga att och en rad andraländer undertecknat den europeiska konvendonen omgränsöverskridande television och att radiolagsutredningen (U 1985:05) genomdlläggsdirektiv (dir. 1989:21) fått i uppdrag att göra den ovan nämndaöversynen av radiolagstiftningen. Beträffande innehållet i propositionens förslag dllmedelsberäkning för radionämnden och hänvisar utskottet tillpropositionen (s. 28-30) samt till den ovan återgivna tablån. Då det gäller medelsberäkningen för har i de motioner som väckts med anledning av propositionenregeringens förslag till en särskild förstärkning av koncernens resurser med41,6 milj. kr. genomgående mött ett positivt gensvar eller i vart fallaccepterats, i motion Krl4 (m) under den uttryckliga förutsättningen attrationaliseringsverksamheten fortsätter. Utskottet vill här anmärka att detframgår klart av proposidonen att så kommer att ske. Ett särskiltmotionsyrkande om rationaliseringsfrågan behandlas i det följande. Däremot ärmeningarna delade i frågan om huruvida koncernen skall tillföras ytterligareresurser på grundval av de tilläggsäskanden som framförts och som innebär en ökadmedelsdlldelning med 100 milj. kr. för och - efter en successivupptrappning med 100 milj. kr. - med 500 milj. kr. Beloppenhar beräknats i 1987/prisnivå. Ställningstagandenafrån oppositionspardernas företrädare kan beskrivas 1988/89:KrU21 på följandesätt. Företrädare för moderata samlingspartiet anför att någon real höjning avresurserna till koncernen - utöver 41,6 milj. kr. - inte är möjlig (Krl4yrkande 2). De hänvisar till sina i annat sammanhang framförda krav på att entredje, fristående TV-kanal bör komma till stånd och att radiomediet bör få enny frihet. Företrädare för de fyra övriga oppositionspartierna är däremotpositiva till att ytterligare förstärka Radiokoncernens resurser.Företrädare för framhåller att pardet vill verka för en avsevärtökad frihet i etern men slå vakt om som ett företag iallmänhetens tjänst med sådana resurser att företaget framgångsrikt kan hävdasig i förhållande till satellitkanalerna. I avvaktan på att meradefinitivt tar ställning till förslagen i bör det beräknas 75 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit till (Kr9).Förslagen i motionen kommunisterna (yrkande 1 och 2delvis) och från (Krl7 yrkandena 1 och 4) innebär att riksdagenfullt ut skall ställa sig bakom Radio-koncernens förslag tillreformprogram, vilket innebär bl.a. en ytterligare medelsberäkning för år 1990med 100 milj. kr. Från båda partiernas sida understryks starkt vikten av atttillföra resurser så att förutsättningar för den framtidautveckling av koncernen, som angetts i reformprogrammet, skapas. Motionärernautvecklar närmare sina synpunkter. Även i modon Krl5 av företrädare förcenterpartiet framhålls vikten av att tillförs resurser så attett mer omfattande reform- och utvecklingsarbete kan inledas.Motionärerna anser att skall begära förnyat förslag under hösten 1989till medelsberäkning för som utgår ifrån att de medelsom inflyter till följd av avgiftshöjningen i huvudsak skall användasför att påbörja utvecklingsverksamheten inom enligt deriktlinjer som anges i modonen (yrkande 5). Utskottetgör följande bedömning. Som framhålls i propositionen skulle ett bifall tilldet av förordade förslaget om medelsförstärkning under enfemårsperiod med utgångspunkt i innebära att staten binder sig vadgäller de ekonomiska villkoren för en period som sträcker sig inte obetydligtlängre än innevarande avtalsperiod utan att förutsättningarna i övrigt förkoncernens verksamhet prövas. Utskottet är inte berett att föreslå att statennu binder sig för så omfattande och långvariga åtaganden mot Radio.Statsmakterna måste, innan ställning tas till koncernens långsiktiga behov avresursförstärkningar, ha skaffat sig en klarare bild av vilken roll SverigesRadio skall ha i det framtida mediesamhället. De synpunkter som redovisas ipropositionen och som i sammanfattning återgetts i det föregående visar medstor tydlighet att detta är nödvändigt. Utskottetär inte heller berett att i detta sammanhang i vidare mån än varom full enighetråder - en resursförstärkning på 41,6 milj. kr., för - tillföraSveriges Radio ökade resurser. Härvidlag beaktar utskottet bl.a. att det ärangeläget att begränsa den höjning av TV-avgiften som uppenbarligen ärnödvändig. Utskottet vill framhålla att, som tidigare angetts, resurstillskottettill på 41,6 milj. kr. kostnadskompensation gerkoncernen möjlighet att bedriva en i huvudsak 1988/89:KrU21 oförändradverksamhet. mening är det inte motiverat att göra en sådan framställning somförordas i motion Krl5. Utskottet vill i sammanhanget framhålla attförutsättningarna att bedöma vilket eventuellt resursutrymme den i proposidonenföreslagna avgiftshöjningen kan skapa torde vara endastobetydligt bättre än de förutsättningar därför som finns. Ienlighet med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i här aktuell deloch avstyrker motionsyrkandena. Utskottethar inte något att erinra mot regeringens förslag rörande radionämnden ochteleverket. Enligtpropositionen bör TV-avgiften fr.o.m. höjas med . Avgiften för en tremånadersperiod blir därmed . i stället för somnu . Den1 uppgick underskottet i radiofonden efter slutreglering till 110milj. Den faktor som hitdlls varit helt avgörande för fondutvecklingen harvarit storleken av kompensationsindex (se bl.a. KrU. 1987/88:11s. Av stor betydelse är nu också utfallet av det nya uppbördssystemetför TV-avgiften och de ändrade reglerna för avgiftsskyldigheten. Enligt vadutskottet inhämtat har Radiotjänst i sedan proposifionen väckts gjortprognoser för avgiftsutvecklingen som visar på större intäkter än som ddigarekunde förutses. De beräkningar utskottet låtit utföra visar att om dessaprognoser infrias och förenas med en så låg ökning av kompensationsindex som 6 %under åren 1989 och 1990 samt med den i propositionen föreslagnaavgiftshöjningen och medelsdlldelningen till , radionämnden ochteleverket - denna tilldelning har tillstyrkts av utskottet i det föregående -det vid utgången av skulle finnas ett inte obetydligt överskott,nämligen av storleksordningen 75 milj. kr. Under mer ogynnsamma omständigheter- bl.a. en ökning av kompensationsindex -kommer i stället att uppstå ett underskott som uppgår till ännu högre belopp,nämligen uppemot 90 milj. kr. Trots de noggranna beräkningar som gjorts är detsåledes inte möjligt att med någon högre grad av säkerhet i förväg uppskattaresultatet av viss avgiftsökning. För att kunna försäkra sig om att ettöverskott finns vid utgången av skulle TV-avgiften behöva höjas med merän . Utskottet har dock stannat för att i enlighet med vad som föreslås ipropositionen begränsa höjningen av TV-avgiften till . Modon Krl7 (mp),vari föreslås en större höjning, nämligen med , avstyrks (yrkandena 2och 3). Detsamma gäller i här aktuell del motion Kr304 (mp), vilken väcktesunder allmänna motionstiden. Den innehåller krav på en avgiftshöjning somöverstiger . I sammanhanget bör påpekas att motion Krl7 också innehållerkrav på ett resurstillskott till med ytterligare 100 milj. kr.,något som utskottet avstyrkt i det föregående. Finansieringsformerför , m.m. 1988/89:KrU21 Itvå motioner - Kr236 och Krl5 yrkande 1 - av företrädare för väcks frågan om reklam i en av TV-kanalerna som kompletterande finan- , Motionärerna vill att en parlamentarisk utredningskall utreda frågan och att förslag därefter skall föreläggas riksdagen.Modonärerna menar att TV-avgiften skall ha en sådan nivå att en betydande delav public service-företagets finansiering långsiktigt kan säkerställas.Inkomstförstärkningen genom reklam bör användas för särskildautvecklingsinsatser som anges i motionerna. Motionärernabakom modon Kr304 (mp) vill i här aktuellt avseende att skall taavstånd från reklam i svensk TV. Medhänvisning dll innehållet i det utredningsuppdrag som skall inleda översynen avTV-politiken och som redovisats i det föregående avstyrker utskottet modonKr236 och motion Krl5 yrkande 1. Utredningsmannen skall bl.a. ta framunderlagsmaterial som bakgrund dll en bedömning av förutsättningarna för att utnyttjareklam som finansieringskälla för sändningar över nya marknät. Somen följd av det sagda anser utskottet att det inte finns anledning att göra ettsådant uttalande som motion Kr304 i här aktuell del syftar till. Utskottetvill här slutligen erinra om att modonsyrkanden om en tredje, reklamfinansieradTV-kanal hänvisats till konsdtutionsutskottet. Enligtmotion Krl 1 (vpk) bör viss skattefinansiering av ske efter år1990 (yrkande 2 delvis). Likartadeyrkanden har avstyrkts av utskottet och avslagits av flera gångertidigare, (KrU 1987/88:11). Det finns enligt utskottetsmening inte anledning att ompröva ställningstagandet. Motionen avstyrks iaktuell del. Frågan om förberedelser inför ny avtalsperiod för Motionärernabakom motion Krl4 (m) framför synpunkter av innehåll att det är nödvändigt attett nytt avtal mellan staten och företagen inom Radio-koncernenföregås av en parlamentarisk utredning på samma sätt som skett inför tidigareavtalsperioder (yrkande 5). De erinrar om att den tillsattaTV-utredningen, som är en enmansutredning, inte ger partierna möjlighet dllinsyn och påverkan. Om inte en parlamentarisk utredning dllsätts föreutgången av den nuvarande avtalsperioden, saknas möjligheter att uppnå en bredpolidsk enighet om det framtida samarbetet mellan staten å ena sidan ochSveriges och programföretagen å andra sidan. Lftskottetvill med anledning av modonsyrkandet framhålla att uppdrag såtill vida är begränsat att utredningen skall utarbeta endast ettunderlagsmaterial för senare ställningstaganden om den framdda TV-politiken.Uppdraget avser således inte radioområdet och det syftar inte dll attutredningen skall lägga fram förslag rörande innehållet i de avtal för SverigesRadio som skall gälla som börjar . Utskottet förutsätter att förberedelserna inför den nyaavtalsperioden /89:KrU21 kommer att ske under parlamentarisk medverkan.Det får dock ankomma på regeringen att pröva i vilken ordning sådan medverkanskall komma dll stånd. Med hänsyn till det anförda påkallar motionsyrkandetinte någon åtgärd. Som tidigare angetts skall underden nu löpande avtalsperioden medel som frigörs genom rationaliseringar inomSveriges dllföras koncernen som reformmedel. Det finns såledesett viktigt incitament för koncernen att sträva efter rationahseringar. Tilldet sagda kommer att moderbolaget genom riksdagsbeslut ålades bl.a.ansvaret för rationalitet och god hushållning inom koncernen. I propositionen(s. 14) redovisas relativt utförligt att moderbolaget utarbetat vissa generellastyrsystem i syfte att förbättra beslutsunderlaget vid utövandet av sitt ansvari angivna hänseenden. Enligt utskottets mening ger redovisningen befogadanledning utgå från att rationaUseringsarbetet inom koncernen även ifortsättningen kommer att dllmätas betydande vikt. Med hänsyn härtill anserutskottet att det inte är erforderligt med någon åtgärd medanledning av motion Krl4 (m) yrkande 1, vari frågan omradonaHseringsverksamheten inom behandlas. Resursfördelningen mellan TV:s båda kanaler, m.m. Liksom tar företrädare för centerpartietmotionsvägen upp frågor om regionalt producerade program i televisionensrikssändningar. Enligt motion Kr268 måste de regionala TV-distriktenförstärkas. Inriktningen bör vara att av de medel som tilldelas televisionen skall slussas till TV2. Motion KrlO har ett likartat innehåll. Motionärernamenar också att, då det gäller TV, det s.k. regionaliseringsmålet skall höjas;som utförUgt redovisades av utskottet (KrU 1987/88:11 s. 14) skall40 % av de egenproducerade programmen i radions och televisionensrikssändningar produceras regionalt. I modonen framhålls särskilt vikten avTV:s regionala nyhetsprogram och av produktionen vid . I ettsärskilt yrkande tas upp frågan om uppställande av ett regionalpolifiskt målför resursfördelningen inom televisionen. Enligt vad utskottet inhämtat har avtilldelade resurser för innevarande verksamhetsperiod-den 1 juli 1988-den 31december 1989-fördelat 862,1 milj. kr. dll Kanal och 823,7 milj. kr. Således har TV2 fått av resurserna. Vid fördelningen harbeaktats bl.a. att budgeten för TV2 belastas med förvaltningskostnader (lokalerm.m.) Motsvarande kostnader för Kanal belastar inte budgetenför kanalen. I de medel som tilldelats TV2 ingår även medel fördistriktsproduce-rade riks- och sportnyheter som i sändningstid även kommerKanal dll godo. framhöll är det dllfredsställande att målsättningen1988/89: KrU21 att av de egenproducerade programmen i rikssändningarnai TV skall produceras regionalt har uppfyllts. Utskottet kan nu ocksåkonstatera att den allmänna produktionen i distrikten planeras uppgåtill sammanlagt , vilket är en ökning med jämfört med1987/88. Det finns också skäl att med tillfredsställelse notera att fr.o.m. isommar kommer de regionala nyhetssändningarna att bedrivas utan inskränkningar. Somframgår av Radio-koncernens anslagsframställning är avsikten att detskall ske en fullständig utvärdering av det nya kanalsystemet. Utskottet anseratt under löpande avtalsperiod inte bör ta några initiativ av detslag som förordas i motionerna. Dessa avstyrks således. Mottagningsförhållanden för radio och TV inom län Hösten1987 inleddes sändningar med regionala TV-nyheter över ABC-området, somomfattar län och , samt lokalradiosändningar från RadioUppland i FM 4-nätet. Mottagningsförhållandenaför TV inom län tas upp i motionerna Kr305 (s) och Kr346 (fp). Motionärernapåpekar att det är mycket svårt att ta emot ABC-nytts sändningar isändningsområdets västra och norra delar -framför allt och samtSkutskär. I båda motionerna framförs önskemål om att län skall fåbättre mottagningsmöjligheter för ABC-sändningarna. Närdet gäller Radio sändningar påtalas i motion Kr305 att norralänsdelen, främst Älvkarlebyområdet, har dåliga mottagningsförhållanden. Enligtmotionärerna bör sändningskapaciteten förbättras för FM 4-nätet i de angivnadelarna av län. Medanledning av modonsförslagen vill utskottet erinra om att relativt omfattandeinvesteringar har gjorts i för att förbättramottagningsförhållandena för lokalradions och regional-TV:s sändningar. I Uppsalahar en ny stor FM/uppförts. I har fyra mindre FM-sändareinstallerats. Dessa tas i drift innevarande månad. Vidare har under vintern1989 en mindre TVl-sändare installerats i för att kompletteraregional-TV-sändningarna. För att förbättra mottagningsförhållandena förABC-sändningarna i kommer en mindre TV2-sändare attinstalleras . Iproposidonen redovisas att det enligt bedömning behövs en fortsattutbyggnad av mindre TV-stadoner för att åstadkomma förbättrad TV-täckning.Brister i regional-TV-täckningen med utgångspunkt i den nuvarande indelningen iregional-TV-områden kommer att åtgärdas av i enlighet med den plansom redovisades i budgetpropositionen 1987 och som godkändemedelsberäkningen för (prop. 1986/ 87:100 bil. 10, KrU 11, rskr. Utskottetkonstaterar att de problem som motionärerna pekar på uppmärksammats avteleverket och att gör insatser för att förbättramottagningsförhållandena i län. Utskottet anser att motionerna Kr305och Kr346 inte bör föranleda någon åtgärd. SverigesRadios programverksamhet 1988/89:KrU21 En allmän utgångspunkt vid behandlingen av demotionsyrkanden om programutbud som utskottet tar upp i detföljande är utskottets av godkända uttalande , då riksdagenlade fast riktlinjer för koncernens verksamhet för . Utskottet framhöll (KrU 1985/86:21 s. 27) att det liksomdittills borde ankomma på att i programfrågor arbeta fritt ochsjälvständigt inom ramen för de allmänna riktlinjer som anges i radiolagen ochi avtalen mellan staten och bolagen i (se närmarehärom bl.a. KrU 1983/84:17 s. 22). 1 det avtal mellan staten och somträffades lämnas närmare bestämmelser om TV-programverksamheten.1 6 § slås fast att programmen skall ge kunskaper och upplevelser, förmedlaerfarenheter samt skänka god underhållning. De skall utformas så att de genomkvalitet, tillgänglighet och mångsidighet i skälig omfattning tillgodoserskiftande behov och intressen hos landets befolkning. Även mindre gruppersintressen skall i görligaste mån tillgodoses. Programutbudet skall som helhetpräglas av folkbildningsambitioner. Det skall utformas så att utrymme ges åt enmångfald av olika åsikter och meningsriktningar och så att hänsyn tas tillolika förutsättningar hos befolkningen. Ett mångsidigt utbud av program påsvenska språket skall tillhandahållas och svenska artister och verk av svenskaupphovsmän skall i betydande omfattning förekomma i televisionen. I avtalet anges även de speciella skyldigheter somSveriges Television har. Sålunda skall företaget ta särskild hänsyn tillspråkliga och etniska minoriteter samt till olika grupper av handikappade. Ifråga om program på invandrar- och minoritetsspråk samt program om och förhandikappade har moderbolaget, , i enlighet med riksdagensbeslut ett samordningsansvar. Enligt avtalet med staten fårmoderbolaget fördela ansvaret mellan programföretagen så att insatserna inomkoncernen samordnas. Moderbolaget skall därvid beakta att koncernen som helhethar att ta särskild hänsyn till språkliga och etniska minoriteter och olikagrupper av handikappade. 1 motion Kr313 framhåller kommunisternaSveriges Televi sions viktiga roll när det gäller att förmedla såväl det svenska kulturarvetsom nya kulturella strömningar. Motionärerna menar därför att i förhållande till vad som är fallet en större andel av programmen bör produceras i . De föreslår (yrkande 7) att skall begära att i avtalet en större och procentuellt fastställd andel av sändningarna skall bestå av svenskproducerade program. Med anledning av modonsförslaget vill utskottet erinra omatt utskottet vid behandlingen av radioproposition anslöt sig dllföredragande statsrådets bedömning att en kvotering av programutbudet bordeavvisas. Moderbolaget ålades ett ansvar att noga följa utvecklingen. I fråga om antalet svenskproducerade program som sänts iTV redovisas i att /81-1986/87 har av dramatiken och av biofilmen haft såsom produktionsland (om man mäter andelen sändningstimmar). Detta gäller program för vuxna. 1 fråga om 1 2 1988/89. program för barn ochungdom utgör produktionsland för av 1988/89:KrU21dramatiken, av biograffilmen och av animationerna, dvs. främsttecknad film och dockfilm. Detkan vidare nämnas att av årsredovisning framgår att /88 sänds utländskt inköpt material under av det totalaantalet sändningstimmar i riksprogrammen. konstaterar ocksåi sin anslagsframställning för att svenska språket är den svenskatelevisionens främsta tillgång och att svensk gestaltande produkdon står sigbra i konkurrensen med utländska program. Utskottetanser sig kunna utgå från att i sina sändningar söker ökaandelen svenskproducerade program. Med hänvisning härtill samt till utskottetstidigare - ovan refererade - ställningstagande till frågan om en kvotering avprogramutbudet avstyrker utskottet motion Kr313 yrkande 7. Ifyra motioner framförs synpunkter och önskemål om en utbyggnad av SverigesTelevisions program för handikappade. Förslageti motion Kr345 (c) syftar till att underlätta för de döva och hörselskadade attta del av program genom att fler program textas.Motionärerna anser att i första hand bör nyhetsprogrammen textas. Imotionerna Kr209 (m) och Kr347 (c) förordas att något av nyhetsprogrammen i TVskall teckenspråktolkas. Enligt motion Kr347 bör även fler svenskspråkigaprogram och fler barnprogram sändas på teckenspråk. Synskadadessvårigheter au tillgodogöra sig TV-program på främmande språk tas upp i motionKr204 (s). Motionärerna redovisar att en arbetsgrupp med företrädare förSveriges Television och har undersökt möjligheterna förde synskadade att ta del av textremsan i TV. En lösning är attöversätta den skrivna texten till syntetiskt tal som sänds via kabel.Motionärerna vill att det skall utredas hur olika kabelnät kan användas förinformation till synskadade och att resultatet av arbetsgruppens arbete beaktasi utbyggnaden. redovisat i det föregående har moderbolaget ett samordningsansvarför program för och om handikappade. Inom moderbolaget har därför en flerårigplan för handikapprogramverksamhet utarbetats. I samband medbehandlingen av motionsförslag om handikapprogram i TV lämnadeutskottet (KrU 1987/88:11 s. 19) en redovisning för de åtgärder som tas upp iplanen. lämnas följande redogörelse för de åtgärder som vidtagits ochplaneras. Enhgthandlingsprogrammet skall antalet nyhets- och informationssidor i text-tvsuccessivt ökas. Detta har också skett. /88 sändes 250informationssidor och 100 s.k. flersidor. Bl.a. tillkom börssidor och Oddsetmed tätare uppdateringar samt sidor med de närmaste sju dagarnas tv-program.Tyngdpunkten ligger på nyheter, ekonomi, sport och väder. /89slutförs installadonen av ett nytt text-tv-system, som möjliggör fortsattutbyggnad av verksamheten. Text-tv-utbudetnår en mycket bred publik. Mer än en miljon svenska hushåll har tv-apparater som tar emot text-tv:s utbud. Denvanliga programtextningen med text-tv-teknik bör enligt 1988/89:KrU21 Radios handikapprogram ökas dll 1991/92. Denomfattade 1987/88 ca sex dmmar och utökas /89 dll sju timmar.Till detta kommer direktkommenteringen av sport, som 1987/88 uppgick till ca5,. Under1987/88 startade utbildning av direkttextare. inleds direkttextningav nyhetsprogrammet . SverigesTelevisions Faludistrikt inledde 1987/88 en försöksverksamhet mednyhetssändningar på teckenspråk . Avsikten är att den skallpermanentas men inte sändas . Utbildningsradionplanerar en programserie med utbildning i teckenspråk 1988/89. Den inleds mednågra program för vuxna om teckenspråkets betydelse, vilka utbildningsradionredan producerat. Ett utvecklingsprojekt med samhällsorienterande program förinformadonssvaga planeras likaså. Inomramen för FoU-verksamheten prövas en ny teknik för att ge synskadade möjlighetatt följa utländska program genom att textningen för dem ersätts med någon formav berättande tal. Utgivningen av radioprogram såsom talböcker underlättas. Närdet gäller önskemålet i motion Kr345 om en utökning av antalet textadeTV-program konstaterar utskottet att de åtgärder som Televisionvidtagit eller planerar i allt väsenligt tillgodoser modonärernas förslag.Utskottet anser att motionen inte påkallar någon åtgärd. Denförsöksverksamhet med nyheter på teckenspråk som omnämnts i det föregående hargenomförts av (Faludistriktet) i samarbete med (). Sammanlagt har under /88 37program producerats. Försöksverksamheten har delvis finansierats viaspecialdestinerade medel från . Verksamheten är sedan hösten1988 permanent. Detkan i sammanhanget nämnas att den avslutande TV-debatten årsallmänna val teckenspråktolkades. Mothär angiven bakgrund anser utskottet att motionerna Kr209 och Kr347 intepåkallar någon åtgärd. Somredovisats i det föregående pågår en försöksverksamhet med att ersätta textningmed någon form av berättande tal. Vidare bedömer det sommöjligt att använda ett nytt tekniskt system för stereo/flerljud, det s.k.NICAM-systemet. Detta medger att upp dll tre språkversioner av ett programsänds samddigt.