bet · GC01JoU12 · 1988-12-31 00:00:00 — att användas till ekonomiskt stöd för dels omläggning till alternativ odling, dels odling av fånggrödor. I avvaktan på rekvisition får jordbruksnämnden sätta in medlen 30 Av beviljade medel får högst 90 milj. kr. användas 1988/89:JoU12 för stöd till alternativ odling, högst 50 milj, kr. för stöd tillodling av fånggrödor och högst 5 milj. kr. för att täcka kostnader föradministration m.m. av stöden. Av sistnämnda belopp skall för alternativ odling (KRAV) tillföras högst . Resterande belopp av 80 milj. kr. bör enligt beslutet ihuvudsak användas för att socialt, regionalt, fördelnings- eller miljömässigtunderlätta jordbrukets omställning. Regeringen avser att återkomma ifrågan om hur dessa medel närmare skall disponeras. Bidragsbestämmelserna har intagits i förordningen(1989:11) om stöd till alternativ odling och i förordningen (1989:12) omstatsbidrag till miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Utskottet anser inte att de redovisade åtgärderna stridermot tidigare riksdagsuttalanden i denna fråga och inte heller att de fallerutanför ramen för givna bemyndiganden avseende dispositionen av anslagspostenSamhällets delansvar för överskottsarealen. Det kan dock konstateras att detförfaringssätt som tillämpats beträffande medel skiljer sig frånförfarandet i samband med dispositionen av medel. Sist angivnamedel har enligt de för utskottet tillgängliga handlingarna överförts tillSvensk spannmålshandel, med den inskränkningen att av medel om 350milj. ett belopp av 50 milj. kr. tillförts Skogs- och jordbruketsforskningsråd Beloppet om 50 milj. kr. skulle användas för med jordbruksnäringengemensamt finansierade forsknings- och utvecklingsinsatser för alternativanvändning av åkermarken samt för s.k. alternativ odling. Varken de medel somtillfördes spannmålsregleringen (300 milj. eller de 50 milj. kr. är i dagfullt utnyttjade. Utskottet kan ansluta sig till motionärernas synpunkter såtill vida att det borde ha framstått som ett naturligt led i beslutsprocessenom beslutet angående medel hade föregåtts av ett samråd mellanregeringen och näringen. När det gäller stödet till alternativ odling framgårav bidragsförordningen att stödet utgår av enodUngsperiod . Den som vill få stöd måste senast den 28 april 1989anmäla detta till lantbruksnämnden. Utskottet har givetvis ingen erinran motatt det införs ett stöd till alternativ odling utan anser tvärtom att detta ärvärdefullt från många synpunkter. Enligt utskottets mening kan det möjligenvara en nackdel för den alternativa odlingens intressen att anmälningsfristenlöper ut endast några månader efter det beslutet om stöd fattades och att debrukare som av olika skäl skulle behöva för överväganden omändrad produktionsrinriktning m.m. inte har möjlighet att ansluta sig tillsystemet efter den angivna dagen. Dessa synpunkter rubbar dock inte utskottetsställningstagande i stort beträffande dispositionen av I sammanhanget börnämnas att utskottet 1989 återkommer till frågan omalternativ odling i anslutning till väckta motioner och' att det då finnsmöjlighet att behandla frågan i ett vidare perspektiv. Utskottet avstyrker motion Jo254 yrkande 2 i den mån deninte beaktas med det anförda. Inköpav livsmedel m.m. för beredskapslagring m.fl. anslag 1988/89:JoU12 (C4-C5ochC7). Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaC 4, C 5 och C 7 (s. 33-36). m.fl. anslag (D 1-D 3) Utskottet tillstyrker regeritigens förslag under punkternaD 1-D 3 (s.37-46). Förslag till 1988/89:6 av revisorerom personalresurserna vid och för skogsvårdsstyrelsernasmyndighetsuppgifter Utskottet har funnit lämpligt att i detta sammanhangbehandla revisorers förslag 1988/89:6 om personalresurserna vidskogsstyrelsen m.m. Revisorerna har i förslaget anmält sin granskning av frågorsom rör personalresurserna vid och resurserna förskogsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifter. De har i granskningen särskiltbelyst skogsvårdsorganisationens försämrade ekonomi, nedgången avskogsvårdsstyrelsernas uppdragsverksamhet, sambandet mellan myndighetsutövningoch uppdragsverksamhet samt den personalminskning som genomförts för att mötaen negativ resultatutveckling. Av granskningsrapporten framgår bl.a. attorganisationens ekonomiska svårigheter väsentligen varit en följd av attskogsvårdsstyrelsernas uppdragsverksamhet beträffande skogliga beredskapsarbetenminskat kraftigt. Revisorerna finner, med ledning av enkätsvar frånlänsarbetsnämnderna, att de ekonomiska förutsättningarna förskogsvårdsorganisationens verksamhet tenderar att ytterligare försämras. Debetonar vikten av att om kraftiga neddragningar i medelstilldelning skallgöras, detta sker med rimlig framförhållning. De har stor förståelse för attdet är svårt att anpassa en så personalintensiv verksamhet somskogsvårdsorganisationens till plötsliga förändringar i verksamhetsvillkoren. att skogsvårdsstyrelserna, för att motverka negativakonsekvenser av fluktuationerna i uppdragen från statliga myndigheter, skallvara garanterade en basorganisation, och att omfattningen och finansieringenav en sådan organisation utreds. Enligt förslaget bör som sin mening geregeringen till känna vad revisorerna anfört om en utredning angåendebasorganisation för skogsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifter. Med anledning av revisorernas förslag har två motionerväckts. I båda motionerna stöds förslaget om en utredning. Enligt motion Jol2(fp) bör därvid övervägas inte endast vilken skattefinansierad basorganisationskogsvårdsstyrelserna skall ha, utan även försäljningen av tjänster generelltsett. Enligtmotion Jol3 (m) bör översynen bl.a. syfta till att verksamheten 1988/89:JoU12 koncentreras till uppgifter som leder till förbättratskogstillstånd. Den granskning som revisorer genomfört harväsentligen sin grund i att antalet beredskapsarbeten i skogsbruket minskat.Orsaken härtill kan sökas främst i det goda sysselsättningsläget under senareår samt i en omläggning av arbetsmarknadspolitiken. Skogsvårdsorganisationensuppdragsverksamhet har minskat i omfattning och föranlett ett besparingsprogramsom i huvudsak inneburit en neddragning av personalen. I sammanhanget kan det finnas skäl att erinra om attförslag framställts av och om särskildaåtgärder för tillsvidareanställning av 600 personer, vilka haftberedskapsarbete, i en försöksverksamhet kallad Offentlig skogsvårdsservice.Avsikten har varit att minska ytterligare påfrestningar på organisationensekonomi och att behålla möjligheterna att sysselsätta glesbygdsbefolkningen. Regeringenhar i budgetarbetet avvisat förslaget. Jordbruksministern framhåller ipropositionen att den goda konjunkturen för skogsnäringen har skapat bättreförutsättningar för sysselsättning utan statligt stöd. Det finns ingenanledning att räkna med att omfattningen av beredskapsarbetena i skogsbruketskall öka igen, anför han (prop. 11 s. 41, jfr även bil. 12 s. 105). Utskottet kan i viktiga delar ansluta sig till debedömningar som görs i revisorernas granskningsrapport. Enligt rapportentillämpar skogsvårdsorganisationen ett system med fördelning av samkostnaderpå olika verksamhetsgrenar. Detta får till följd, att om uppdragsintäkternaminskar, då minskar också det ekonomiska utrymmet för myndighetsutövning. Somrevisorerna framhåller kan det vara svårt att anpassa en så personalintensivverksamhet som skogsvårdsorganisationens till plötsliga förändringar iverksamhetsvillkoren. En rimlig framförhållning måste garanteras om kraftiganedskärningar skall göras. Mot den angivna bakgrunden biträder utskottet revisorernasförslag att basorganisationen tillförsäkras resurser så attskogsvårdsorganisationens myndighetsuppgifter blir oberoende avuppdragsverksamheten från statliga myndigheter. Vad utskottet anfört med anledning av revisorernas förslagi berörd del bör som sin mening ge regeringen till känna. Däremot är utskottet icke berett tillstyrka förslaget iden del detta går ut på en utredning, i Som framgår av budgetpropositionen haren översyn av organisation avslutats. Översynen somgjorts under medverkan av len utomstående konsult har i viss utsträckning ävenberört skogsvårdsstyrelserna. Den har även föranlett en ändring av myndighetensinstruktion. Enligt vad utskottet erfarit görs f.n. en genomgång av vissaskogsvårdsstyrélsers organisation. Avsikten är att även övriga styrelser skallgås igenom. Med hänvisning till det anförda avstyrks även motionernaJol2 och Jol3 om ytterligare; utredning av skogsvårdens basorganisation. Vidareavtyrks förslaget i motion Jol2 om en översyn av skogsvårdslagen. 3 1988/89. återkommerinom kort till detta problemkomplex i samband med sin behandling av vissaskogspolitiska frågor (1988/89:JoU16). Skogsvårdsorganisationen:Investeringar (D 4) Från anslaget anvisas medel främst för nyinvesteringar iskogsvårdsorganisationens uppdragsverksamhet och i frö- och plantverksamheten.Regeringen föreslår att anslaget minskar med 10,68 milj. kr. till 23 135 000kr. Härav anslås 5,5 milj. kr. till bidrag till skogsfröplantager. Enligt motion Jo3l7 (m) finns det ingen anledning förstaten att bidra till dessa fröplantager vilka måste motiveras av marknadsskäl.Motionärerna yrkar därför att anslaget minskar med ytterligare 5,5 milj. kr. har avslagit motsvarande motioner.Utskottet finner regeringens förslag väl avvägt. bör således antadetta och avslå motionen i berörd del (yrkande 5). Bidrag till skogsvård m.m. (D 5) Från anslaget D5 bekostas bidrag till särskildaskogsvårdsåtgärder inom det skogliga stödområdet, skogsodling efter avverkningav lågproducerande bestånd, vissa natur- och kulturvårdsåtgärder, dikning,ädellövskogsbruk och åtgärder mot skadegörelse av skogsinsekter. Vidarebekostas översiktliga skogsinventeringar från anslaget. Regeringen föreslårett anslag om 248 milj.kr. Bidragsramarna framgår av följande tablå. Beräknad ändring 1989/90 1, Särskilda skogsvårdsåtgärder inom det skogliga stödområdet Skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd m. m. Ramen för stöd åt ädellövskogsbruket höjs med 5 milj. kr.till 13 milj. kr., bl.a. för att möta behov som beräknas uppkomma genomnyplantering av inom ramen för omställningsprogrammet inom jordbruket.Jordbruksministern framhåller att kostnaderna för anläggning av ädellövskog äravsevärt högre än för anläggning av barrskog och att statliga bidrag utgör enförutsättning för att bevara arealen ädellövskog i landet. Bidragen för skogsodling efter avverkning avlågproducerande bestånd minskasmed 11 milj.kr. till 100 milj.kr. Ifortsättningen bör detta bidrag inte längrelämnas för åtgärder som berör marker av hagmarkstyp, glesa äldre och 1988/89: JoU 12 medelålders lövträdsbestånd eller glesa bestånd i det s.k,fjällnära skogsområdet. Jordbruksministern noterar att ävennaturvårdsundersökningar som utförs av eller den ideellanaturvårdens organisationer finansieras från detta anslag. Dikningsbidragenminskas med 4,5 milj. kr. till 5,5 milj. kr. Jordbruksministern framhåller att anslagsminskningen underD5 bör ses i kombination med att skogsvårdsorganisationen tillförs 10 milj.kr.för utbildning i naturvård och ekologi. Han markerar behovet av att närmarestudera olika skogsbruksåtgärders betydelse för läckage av näringsämnen m.m,frän skogsmark. I motionerna framförs olika förslag till ändring avanslagets storlek. Enligt motion Jo273 (mp) bör anslaget minskas till 188milj.kr. Bidragen till skogsdikning bör helt avskaffas och bidraget tillskogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd halveras, jämfört medregeringens förslag (yrkande 3). Samma förslag framläggs i motion Jo316 (mp),yrkande 11. Denna motion innehåller även yrkanden om begränsning av dikning avvåtmarker och sumpskog (yrkande 17) samt av skyddsdikning (yrkande 19). Enligt motion Jo302 (vpk) bör avslå detföreslagna anslaget (yrkande 1) och i stället anvisa de föreslagna 248 milj.kr.till skogsgallring och andra skogsvårdande åtgärder (yrkande 2). Berördamyndigheter bör ges i uppdrag att utarbeta föreskrifter för medlens användning(yrkande 3). I motion Jo310 (fp) yrkas att statsbidrag inte bör utgåtill ändamål som strider mot starka naturvårdsintressen (yrkande 5). Bidragettill skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd bör avskaffas(yrkande 6) och ersättas av ett bidrag om 50 milj. kr. till ersättning avskadad skog (yrkande 7). Anslaget bör utgå med 198 milj. kr. (yrkande 8). Imotion Jo801 (fp) yrkas dessutom 30 milj.kr. för naturvårdsåtgärder iskogsbruket (yrkande 5). Enligt motion Jo743 (fp) bör temporärt stopp för allskogsdikning införas. Tillståndsprövning bör införas för skyddsdikning. Enligt motion Jo317 (m) bör anslaget utgå med 98,7 milj.kr. vilket innebär att medel icke bör avsättas till bidragsramarna förskogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd och dikning samt attbidragsramen för översiktliga skogsinventeringar bör minska med 20 milj.kr. (yrkande 6). I motion Jo314 (m) yrkas borttagande av anslaget till skogsodlingefter avverkning av lågproducerande bestånd (yrkande 4). I motion Jo324 (c) yrkas ett anslag av 98,7 milj.kr.vilket innebär en avveckling - delvis - av bidragsramen för skogsodling efteravverkning av lågproducerande bestånd samt av bidragsramen för översiktligaskogsinventeringar (yrkande 6). Till lövskogsplantering på gammal nedlagdåkermark bör enligt motionen anvisas 15 milj.kr. under bidragsram 2 (yrkande7). I fyra motioner anläggs synpunkter på bidragsramen förädellövskogsbruk. Enligt motion Jo305 bör detta statsbidrag få utnyttjas föratt i befintlig blandskog genom olika skötselåtgärder förändra produktionenfill ädellöv-skogsproduktion (yrkande 1). Bidraget bör även få utnyttjas vidnyanlägg- ning avädellövskog i kombination med exempelvis björk och gran (yrkande 1988/89:JoU122). I motion Jo306 (c) yrkas på ändring av bidragsreglerna för plantering avädellövskog så att högre bidrag kan utgå. Enligt motion Jo307 (s) fordras ettväl tilltaget statligt stöd för att som tas ur jordbruksproduktionskall kunna planteras med ädellövskog. bör göra ett tillkännagivandeom framtida anslag för skötsel och plantering av sådan skog. I motion Jo314 (m)betonas behovet av ökad satsning på ädellövskogen och omfördelning av anslagenhärtill (yrkande 2) samt behovet av utbildning i lövskogsbruk (yrkande 3). Under en följd av år har statsbidragen tillåterväxtåtgärder efter avverkning av lågproducerande bestånd varit underintensiv debatt. Enligt 5§3 skogsvårdslagen (1979:429) aren skogsägare skyldigatt anlägga ny skog på skogsmark om skogen är så gles eller till så stor delbestår av för marken olämpligt trädslag att dess tillväxt är avsevärt lägre änden tillväxt som är möjlig. För att ge skogsägarna ekonomiskt stöd att avverkalågproduktiv skog och ersätta den med nyplantering infördes bidragsbestämmelseri samband med att den nya skogsvårdslagen antogs . beslötriksdagen i enighet om ett femtonårsprogram för att avveckla glesa skogar(prop. 1981/82:30 bil.5, JoU8). anslogs medel till ett generöstbidragssystem. Bidragsbestämmelserna har kritiserats av naturvårdsskäl.Enligt kritikerna har en rad värdefulla hagmarker och andra skogstyper somutgör biotoper för känsliga, ibland utrotningshotade djur- och växtarter, fått lämnaplats för granbestånd eller andra monokulturer med hjälp av dessa statsbidrag.Man har därför krävt och yrkar även i här behandlade motioner att bidragenavskaffas. Utskottet är medvetet om att kritiken haft fog för sig, ivarje fall sedan bidragsbestämmelserna infördes. Medledning av riksdagsuttalanden har dock reglerna efterhand ändrats och anpassats till kraven på ökad naturvårdshänsyn i skogsbruket(se bl.a. 1986/87:JoU16 s, 32), Även från regeringshåll har detta påpekats. frågedebatt framhöll exempelvis miljö- och energiministern attdet inte är någon tvekan om att det ur naturvårdssynpunkt fanns anledning attifrågasätta de ursprungliga bidragsreglerna och tillämpningen av dessa. Enligt nu gällande regler för statligt stöd tillskogsbruket får stöd inte beviljas till åtgärd som påtagligt skadar särskildavärden för natur- eller kulturminnsesvården. Detsamma skall gälla för områdesom är av särskild betydelse för rennäringen såsom flyttled ellernattbetesplats eller för annat dokumenterat allmänt intresse. Inte heller fårstöd beviljas till följdåtgärd om föregående åtgärder påtagligt skadat ellerskadar sådant värde eller intresse. Stöd får inte heller beviljas tillåterväxtåtgärd på område som före avverkning haft karaktären avlövträdsdominerad hagmark. Som jordbruksministern framhåller bör bidraget föravveckling av glesa bestånd i fortsättningen icke lämnas för åtgärder som berörmarker av hagmarkstyp (vare sig dessa är lövskogsdominerade eller ej) och inteheller marker medglesa äldre och medelålders lövträdsbestånd eller glesa bestånd i 1988/89: JoU12 det s.k. fjällnära skogsområdet. Bidragsramen kan redan under innevarande budgetårdisponeras för bidrag till vissa natur- och kulturvårdsinsatser i samband medskogsbruk. finansieras från anslaget ävennaturvärdesundersökningar som utförs av eller den ideellanaturvårdens organisationer. Utskottet anser, i likhet med vad som anfördes vidmotsvarande behandling , att stödet till avveckling avlågproducerande bestånd fortfarande utgör en viktig faktor för att ökavirkesavkastningen . I , där betydande arealer skräpskog uppstodefter den dimensionshuggning som skedde med stora virkesreserverunder flottnings-perioden, har dessa bidrag betydelse för skogsföryngringen.Även i med dess gynnsammare klimat för skogstillväxten äravvecklingen av glesa skogar väsentlig för den framtida virkesförsörjningen.Med den klart naturvårdsinriktade inställning som präglar riktlinjernaför bidraget och som ytterligare skärps av jordbruksministerns uttalanden ipropositionen framstår det som angeläget att bidraget behålles. I sammanhangetfinns det skäl konstatera att detta bidrag numera reducerats till blott halvadet nominella värdet av den årsram som ursprungligen anslogs för femtonårsprogrammet.Enligt utskottets mening är den väg regeringen anvisat genom att anslå 10 milj.kr. till utbildning av skogsbrukare i ekologi och naturvård lämplig för attåstadkomma förbättrad naturvårdshänsyn i skogsbruket. Mot den angivnabakgrunden avstyrker utskottet motion Jo310 yrkande 6 om avskaffande av5§3-bidraget. Som jordbruksministern markerat bör regeringens förslag omen minskning till drygt hälften av bidragsramen för dikningsstöd ses isammanhang med behovet att närmare studera olika skogsbruksåtgärders betydelseför läckage av näringsämnen m.m. från skogsmark. Med de åtgärder som förordatsuppnås bättre balans mellan insatserna för skogsbruk och den vardagsnäranaturvården. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmiljöpartiets motioner Jo273 yrkande 3 och Jo316 yrkande 11. Utskottet avstyrker även vpk:s motion Jo302. Med denutformning skogsbidragsanslaget numera fått och den ytterligare inriktning motökad naturvårdshänsyn som anvisas i propositionen föreligger enligt utskottetsmening inte anledning att ändra anslagets inriktning enligt motionärernasförslag. De förslag om omstrukturering av anslaget som framförs ifolkpartiets motion Jo3ip yrkandena 7 och 8 samt motion Jo801 yrkande 5 avvikerblott i ringa mån från regeringens förslag. De avvisas på den grunden.Utskottet avstyrker även det förslag om anslagsminskning om sammanlagt 20 milj.kr. som yrkandena innebär. Som framgår av den lämnade redogörelsen för stödreglernaär förslaget i motion Jo310 yrkande 5 om att statsbidrag inte bör utgå tilländamål som strider mot starka naturvårdsintressen redan tillgodosett igällande stödbestämmelser. Motionsyrkandet bör därför inte föranleda någonriksdagens vidare åtgärd. Moderatasamlingspartiets förslag till anslagsminskning i motion Jo317 37 yrkande 6får ses mot bakgrund av samma partis motion Sk425 om 1988/89:JoU12 Som jordbruksministern framhåller i propositionenhar de insatser som görs i skogsbruket långsiktig karaktär. Därav följeratt skogspolitikens huvudinriktning måste vara utformad så att de kanligga fast . Ett bifall till motionen skulle undergräva förutsättningarnaför viktiga delar av skogspolitiken. såledesmotion Jo317 yrkande 6. Utskottetär heller inte berett biträda motion Jo314 yrkande 4. förslag om anslagsminskning i motion Jo324yrkandena 6 och 7 bör på motsvarande sätt ses mot bakgrund av detta partismotion, Sk308, om avskaffande av skogsvårdsavgiften. Motionen avstyrks iberörda delar. Som kommentar till yrkandena om begränsning resp.temporärt stopp av skogsdikning samt om begränsningar av skyddsdikning imotionerna Jo316 (mp) yrkandena 17 och 19 samt Jo743 (fp) erinrar utskottet omvad som anförts i det föregående om skälet till minskning av bidragsramen tilldikning. föreligger skyldighet enligt naturvårdslagen attinhämta tillstånd till markavvattning. Tillämpningen av dennabestämmelse utvärderas inom ramen för den pågående översynen av naturvårdslagen(Dir. 1988:36). Med hänsyn till att regeringen redan föreslagit en betydandeanslagsminskning samt att frågan om skogsdikningen således utreds avstyrkerutskottet förevarande motionsyrkanden. När det gäller de förslag som framförs i motionerna Jo305(m), Jo306 (c), Jo307 (s) och Jo314 (m) yrkandena 2 och 3 om statsbidraget förädellövskogsbruk får utskottet anföra följande. Regeringens förslag innebär en ökning av bidragsramen med5 milj. kr. till 13 milj.kr. Höjningen motiveras dels av de höga kostnader somär förenade med anläggning av ädellövskog, dels med hänvisning till attkostnaderna kan öka om omställningsprogrammet inom jordbruket leder till enökad nyplantering av ädellövskog. Utskottet betonar angelägenheten av att lövskogsarealenäven i en förutsebar framtid bibehålls på minst nuvarande nivå. mening innebär den höjning av bidragsramen som regeringen föreslagiten bekräftelse av denna princip. Den fortsatta utvecklingen får visa i vad månytterligare satsningar från statens sida kan visa sig erforderliga. När detgäller bidragsreglerna erinrar utskottet om att inget hindrar att ädellövskoganläggs tillsammans med snabbare växande träd. Tvärtom kan detta i vissa fallmedföra en förbättring av ädellövskogens kvalitet förutom de ekonomiska vinstersom kan göras genom olika gallringsåtgärder. Något gallringsbidrag , bör dockinte utgå inom ädellövskogsbruket. Med det anförda avstyrks förevarandemotionsyrkanden. Riksdagenbör således anta regeringens förslag och anvisa begärda medel. Stödtill byggande av skogsvägar (D 6) 1988/89:JoU12 Regeringen föreslår att den sammanlagda bidragsramen förskogsvägbyggnad tas upp med oförändrat 60 milj. kr. För utbetalning underanslaget beräknas 55 milj. kr. Enligt motionerna Jo273 (mp) yrkande 4, Jo316 (mp) yrkande21 och Jo317 (m) yrkande 7 bör avslå regeringens anslagsförslag ombidrag under D 6. I tre centermotioner yrkas på en ökning av anslaget, nämligenJo303 (ökning med 20 milj. ), Jo308 (ökning med 25 milj. )ochJo315yrkande 2 (ökning med 26 milj. kr. till skogsvägbyggnad i ). Enligtsistnämnda motion bör dessutom göra ett uttalande om stödet tillJämtlands län (yrkande 1). I motion Jo310 (fp) yrkas på ett tillkännagivande omskogsbilvägarna och en utvärdering av bidragsgivningen från miljösynpunkt(yrkande 9). I motion Jo316 (mp) yrkas även att gör ett uttalande ommiljöprövning av skogsbilvägar (yrkande 20). Utskottet har , senast i sitt budgetbetänkandeför (JoU1987/88:17 s.44-45), avstyrkt motioner av motsvarandeinnehåll. Utskottet har därvid anfört att skogsväganslaget fyller ett viktigtbehov hos skogsnäringen och lämnar ett aktivt bidrag till sysselsättningen.Utskottet har icke ändrat sin bedömning och avstyrker motionerna Jo273 yrkande4, Jo316 yrkande 21 och Jo317 yrkande 7. Utskottet finner heller icke skäl att öka anslaget utöverregeringens förslag, och avstyrker alltså motionerna Jo303, Jo308 och Jo315. Som utskottet framhöll vidmotsvarande behandling får naturvårdsintressena anses vara vältillvaratagna genom de villkor som gäller för bidragsgivningen tillskogsvägbyggnad.