bet · GC01KrU21 · 1988-12-31 00:00:00 — AttSveriges Radio och TV har en enorm uppgift som förmedlare av kultur är alldelesgivet. Man skall ju jaga kostnader och öka effektiviteten och förbättraradonaliteten i koncernen. Vilka studier har gjorts av begreppet producera ochav begreppet förmedla? : Vad beträffar begreppet producera finnsdet utomordentligt noggranna studier som har gjorts på televisionssidan ochäven på radiosidan. Framför allt den tekniska utvecklingen inom lokalradion,som är avancerad, bygger på ett synsätt som innebär att man skall maximeraproduktiviteten och ändå bibehålla standarden. När det gäller begreppet förmedla, om jag har tolkatfrågan rätt, gäller det relationerna i kostnaderna för det som görs inom husetoch det som görs utom huset. Det blir mer och mer så, framför allt i de storaproduktionerna, att man gör noggranna kalkyler. Man för in kostnader av internkaraktär som är jämförbara med kostnader i en extern produktion. Det är därförsom televisionen använder sig av interndebitering. I stort sett är de olikaverksamheterna jämförbara ur kostnadssynvinkel. Låt oss säga att kostnaderna är ungefär desamma mellan enextern produktion och en intern produktion. Vårt synsätt är, och där kan jagtala för hela koncernen, att vi skall använda de resurser vi har investerat i,så att säga i apparaten, så maximalt bra som det över huvud taget är möjligt.Det har vi lyckats ett ganska bra stycke med. En grundläggande förutsättning äratt vi skall inte bygga ut mera. I den90-talsplan som vi har lagt fram finns det alltså inte någon form av 67 Vi har ett enda projekt kvar och det gäller 1988/89:KrU21televisionen i . 1 övrigt anser vi att det är färdigt. Det enda som Bilaga 3 återstår är återanskaffningar och ersättande av utslitet gods. Det är målsättningen inför 90-talet. Vi talar i principenbart om program och rationell användning av tillgängliga resurser. Häriligger också att de fasta bindningarna är intressanta. handlardet om att olika personer inom koncernen och utom koncernen gör så bra programsom det över huvud taget är möjligt. Sedan vill vi naturligtvis att utomståendeproducenter också skall vara rationella. Faktum är att de i allmänhet är det. (): Huvudförslaget i propositionen ärhöjningen av TV-avgiften med . Eftersom detta kommer att ske från den 1juli 1989, kommer enligt propositionen underskottet i radiofonden att varaavklarat i och med kalenderårets utgång. Det kanske rent av blir några miljoneröver. Då är frågan: Hur mycket pengar enligt beräkningar finnsi radiofonden för , om man gör samma antagande som görs i propositionen,nämligen en 6-procentig inflation, att index beräknas stiga ? Vad finnsdet för utrymme kvar i radiofonden utöver den tilldelning på 41,6 miljoner somregeringen har anvisat? : Fru ordförande! Om uppbördsinflödet blirminst lika stort som när det administrerades av räknar vi med attdet vid utgången av 1990 finns i runt tal 70-80 miljoner kvar som ettplussaldo. (): Det betyder att om riksdagenanvisar t.ex. 75 miljoner ytterligare ur radiofonden med denlicenshöjning som föreslagits, finns det ändå en viss behållning kvar iradiofonden vid utgången av ? : I varje fall plus minus noll, omoperationen fungerar. (): Fru ordförande! Jag vill ställa enfråga till Utbildningsradions VD . Människor lyssnar ofta pålokalsändningar. Den erfarenheten har vi vad gäller lokalradio sedan lång tidtillbaka. Men också utbildningsradion har ett ökat antal tittar- och lyssnarkretsar.Men resurserna är väldigt olika ute i distrikten, som nämnts här tidigare.Vilka möjligheter har utbildningsradion att på bättre sätt än fördelaresurserna? Om det inte går, hur mycket är det egéndigen som krävs för att fåen större rättvisa? Bakgrunden till min fråga är det intresse som finns ute idistrikten för att för hempubliken följa upp én del av det riksutbud somutbildningsradion har. Frågan har fått förnyad aktualitet sedan lokalradionfått ökade möjligheter dll sändningar och med bakgrund av lokalradions storabehov av nya programinslag. : Det är riktigt att det finns ett stortintresse ute i landet för lokal- och utbildningsprogram. På de platser där vi har resurser får vi väldigt fin respons och kan ställa upp. Men det finns många ställen i där vi inte har eller har väldigt få medarbetare. Vi har i krävt att viskall få 20 nya tjänster för att kunna ha två personer på alla lokalradioområden. Det kostar ca 6 miljoner. 6 miljoner är en förhållandevis liten summa, men den skulle betyda väldigt mycket för Utbildningssverige. Då skulle vi kunna 68 följa uppriksprogram med lokalanknytning. när FM 4 kommer i full gång 1988/89:KrU2] känns det väldigt olyckligt att inte ha bemanning på allaställen. (): Fru ordförande! Först skulle jagvilja fråga om de utmärkta TV-nyhetssändningarna på finskakommer att byggas ut, så att det exempelvis inte blir pauser mitt . Jag har läst att det finns en sådan ambition hos ledningen för TVl. Min andra fråga gäller de nyinflyttade grupperna. Ni sägeri : Nyinflyttade grupper kan emellertid inte automadskt påräknaservice på det egna språket med hänvisning till redan etableradeinvandrargrupper. Det kan jag hålla med om. Men finns det inte, ,utrymme inom utbildningsradions ram? : Den första frågan är en ren programfrågasom gäller de finska sändningarna, och jag tycker att den skall besvaras av SamNilsson. : Vi hade nöjet att på TV ha kulturutskottet påbesök . Jag tror att vi gav sådana besked att det inte gick attta miste på våra ambidoner härvidlag. Vi skall försöka ordna saken. : Meningen med utbildningsradionsminoritetsprogram är att på begriplig svenska tala om för invandrare hurSverige och den svenska kulturen fungerar. Vi har inte någon ambition att haminoritetssändningar på främmande språk. Vi har ett undantag, finska sändningarför barn, där vi kommer att satsa mer om vi får resurser. (): Jag har, fru ordförande, en fråga tillLars från Utbildningsradion. Utbildningsradion producerar ju programbåde för skolväsendets olika nivåer och för de grupper av vuxna som harbristfällig eller låg utbildning. Jag skulle vilja höra hur ni ser påavvägningen mellan dessa två målgrupper på litet och hur ni bedömeratt utbildningsradions programverksamhet därvidlag kommer att bli. : Det finns väldigt många människor i Sverigesom har dålig skolutbildning och har bristfälliga kunskaper i att läsa, skrivaoch räkna. Denna grupp, kanske nästan en miljon människor, är det väldigtviktigt för utbildningsradion att nå fram till. Vi har kanske inte alltidkurser för dessa personer, men vi kan åtminstone uppmana dem att gå vidare ochsöka sig till andra studieformer. Det är egentligen bara etermedierna, kanske isamspel med studieförbunden och skolan, som kan fånga upp denna breda publik. (): Kan jag tolka svaret så att ni vidavvägningen mellan produkdon för skolan och produktion för vuxenutbildning pålängre sikt prioriterar vuxenutbildningen? : Nej, det vill jag inte säga. Vi har enambition att ha en balans mellan produktion för skola och produktion för vuxna.Där kan jag säga att skolan något har fått stryka på foten , för våra resurser för skolan har minskat. Det är ett stort bekymmer. Som sade tidigare när det gäller barn ochungdomar är det oerhört viktigt att vi får flera program som gör det möjligt för eleverna att förstå det medieutbud som vi nu får, bl.a. det anglosachsiska utbud som vi får 69 Det är alltså oerhört viktigt för oss att prioritera dennagrupp, 1988/89:KrU21 och vi måste försöka balansera resurserna. (vpk): Det finns i avtalet medstaten en rekommendation som innebär att av produktionen skall varasvenskproducerade program. Har ni någonting emot att denna rekommendationomvandlas till ett åläggande och att nödvändiga medel anvisas för det? : Fru ordförande! Detta är nödvändigt, ochdet ligger i linje med vårt förslag som bygger på att den svenska andelen avproduktionen skall öka högst avsevärt. Men det innebär inte att utländskaprogram skall bort. Det finns oerhört många viktiga utländska program som skallin, men det är väldigt viktigt att den svenska profilen av bl.a.kulturpolitiskä skäl förtydligas. Om den svenska andelen skall vara ärsvårt att säga, men någonting åt det hållet förefaller för mig vara denrimligaste nivån. (vpk): Skall jag tolka svaret såatt de svenskproducerade programmen också skall innebära enkvalitetsförbättring? Skall de vara mera kvalitetsinriktade program? : Ja, bättre kvalitet och, som jag nämndeförut, inte minst en ökad mångfald. (vpk): Jag har en fråga dllutbildningsradions representant. Det har funnits tidigare planer på programspecialinriktade mot invandrarkvinnor som skulle avhjälpa inte minst urspråklig synpunkt problem för hemmavarande invandrarkvinnor. Dessa har inteförverkligats. Vad beror det på? : Vi försöker, som jag sade förut, satsa påinvandrarprogram. av vår budget går till minoritets- ochinvandrarprogram. Vi har satt in väldigt mycket resurser i ett magasinprogrampå som heter Allemansland. Det programmet tar upp den typen av problemsom nämnde. Det kan vara invandrarkvinnornas situation,men även andra problem kan tas upp. Det är alltså ett väldigt viktigt område. (): Fru ordförande! I betonaskvalitet och mångfald. I en av frågorna till utbildningsradions företrädare komvi in på frågan om demokrati. Det är i högsta grad nödvändigt och behövligt attden utvecklas. För att åstadkomma ett breddat och fördjupat deltagande imedievärlden skulle man kunna tänka sig att ett av marknäten användes till enlokal etersänd TV. Jag skulle vilja veta hur ni inom koncernen och framför alltinom TV2 ser på det. Kan man inrätta en sådan lokal etersänd TV? : Vi har, fru ordförande, inom TV2 i börjanav 70-talet startat en nedbrytning av nätet till regionala nät. Det har varit en stor framgång, och de näten används i de regionala programmen. Lokal television är faktiskt någonting helt annat. Då gör man en nedbrytning efter andra principer. Det har diskuterats att man vid användning av den tredje eller fjärde kanalen skulle kunna ha lokal television. Det är tekniskt helt möjligt att göra så. Man bygger upp sändare, förslagsvis apterade till de anläggningar 70 som redanfinns för TVl och TV2. Det är närmast en kostnadsfråga, en 1988/89:KrU21 intressefrågaoch kanske även en behovsfråga. Lokal television är naturligt- Bilaga 3 vis ingenbillig historia, om den skall ha någon kvalitet. Vi brukar säga att det kostarlika mycket att göra TV-program oavsett om publiken är tio personer Det är tyvärr den dystra sanningen. Skulle man starta med en lokal TV -där tycker jag att det inte i första hand är som skall syssla meddet - vilket tekniskt och.frekvensmässigt-är helt möjligt, så bör man göraen mycket noggrann analys av den efterfrågan som publiken kan tänkas haoch hur verksamheten skall finansieras. : Vi har i faktisktbehandlat den här frågan utifrån de skilda koncept som förelegat när det gällerlokal etersänd television. Eftersom tankarna bakom en lokal television liknarnärradiofilo-sofin, med helt andra intressegrupper, delar vi den uppfattningsom här gjorde sig till tolk för, att det här inte är någonverksamhet som vi skall gå in för och ta hand om. Det blir en rentprogrampolitisk kollision mellan vår verksamhetsform och närradionsverksamhetsform. Jag tycker inte heller att vi skall lägga under oss den härtypen av verksamhet. Däremot har vi förklarat att kan vi på något sätt bidramed teknisk assistans, som då betalas i vanlig ordning, gör vi gärna det. Vikan exempelvis erbjuda att närtelevisionen får köpa från vårt arkiv. På detsättet är vi alltså beredda att stötta en sådan verksamhet. Det intressanta är naturligtvis, vilket också ÖrjanWallqvist var inne på, vilka ekonomiska möjligheter det finns att finansieraden lokala televisionen. Där tycker jag att den studie som vi just nu gör inom SverigesTelevision om möjligheterna att utnyttja Tele-X i kombination med lokalakabel-TV-nät kan stimulera framväxten av lokal TV. Men Televisionskall inte lägga sin kalla hand på det. Det är ingenting som vi skall sysslamed. (): har fem dotterbolag.Vi har sett fyra av cheferna och koncernchefen i aktion. Men dll den femte,, som rest hela vägen från , har det inte ställts någrafrågor här. Jag tar mig friheten att ställa en fråga till honom. Vi harhittills betalat våra mottagaravgifter på telefonräkningen. I och medomläggningen av uppbörden från till i form av ettnytt bolag kommer det att sändas ut separata betalningsavier. Hur uppfattar niatt betalningsviljan kommer att påverkas när man inte längre har möjlighet attstänga av telefonen när någon inte har betalat räkningen? Det är inte lika lättatt stänga av TV-apparaten. : Fru ordförande! Jag tror inte att det ärmöjligt att stänga av telefonen på grund av att abonnenten inte har betalat sinTV-avgift. Det tror jag inte stämmer med svensk konsumentlagsdftning. Mångasvenskar har levt i den tron att betalar man inte sin TV-avgift, kan man fåtelefonen avstängd. I vår verksamhet har vi inte möjlighet till detta, utan vihar i stället valt att gå ut och tala om vad man får för pengarna, försökamotivera folk att betala avgiften och tala om, som sadetidigare, att det trots alh är ganska mycket man får till en relativt ringakostnad. Jan-ErikWikström (fp): Fru ordförande! Jag har ställt två frågor tidigare. 1988/89:KrU21 Den första gällde planerna inom att använda ettresurstill- Bilaga 3 skott . Där har vi fått klara besked frånsamtliga programbolagschefer. Vi fick vidare höra av koncernchefen att detfinns enighet inom om behovet och att personalen var införståddmed planerna. Min andra fråga gällde utrymme att ta medel ur radiofonden.Det framgick att det finns utrymme för i varje fall en ytterligare tilldelningpå 75 miljoner till . skall fatta beslut . Om man intefattar beslut om detta , blir nästa tillfälle i slutet avnovember, om ett nytt förslag händelsevis skulle komma från regeringen. ÖrjanWallqvist sade när propositionen kom att det är ytterligt angeläget att man tarställning till snart. Vad betyder det för om ettbeslut om en ytterligare tilldelning inte fattas redan i vår? : Det blir en senareläggning på i runt ; det kan man tryggt säga. Vi har eftersträvat att ha enframförhållning så att vi kan använda varje krona så effektivt som möjligt. Ärdet så att beslutet fattas , har man tappat hela sommaren och höstenoch är inne på nästa verksamhetsår. Då blir det förseningar och fördröjningar ivissa fall som upplevs som en stor olägenhet. (): Med anledning av den aktuella debattenskulle jag vilja ställa en fråga till . Det har sagts i debattenatt som en liten nation skulle ha mycket begränsade möjligheter. Dethar ifrågasatts om vi har talang och förinåga att klara en tredje kanal med godprogramkvalitet. Vad har ni för åsikt om det? : Fru ordförande! Det finns i varje fall påsikt en marknad och tillräckligt med talanger för att vi skall kunna ha trekanaler. Det är min uppfattning. Faktum är att all expansion, all vitalitetgenererar sin egen kraft. Jag råkar ha den unika erfarenheten att jag harstartat en TV-kanal i det här landet. Det fanns en del som sade också då attdet inte skulle fungera, men det har det gjort. En ny verksamhet gjorde att detkom nya generationer, och detta är motivet när vi pläderar för ökat blodomloppinom . Här vill vi faktiskt slå vakt om vårt eget hus. (): Jag vill tacka er alla som har kommitfrån . Det har varit för utskottet givande att få höra erasynpunkter inför den vidare behandlingen av ärendet i utskottet. (in): återupptarförhandlingarna. Vi vill nu särskilt hälsa kultur- och utbildningsministerBengt välkommen. Vi har tidigare haft tillfälle att ställa frågortill olika medarbetare från . kommer frågorna att ställas tillden politiskt ansvarige inom regeringen, . När vi har haftutfrågningar vid de slutna utskottssainmanträdena,har det vanligtvis varit med statssekreterare. Vi är 1988/89:KrU21 glada att själv ställer upp här. I årets budgetproposition står det så här: "Ensärskild proposition om Radio-koncernens verksamhet m.m. kommer attföreläggas ." Så kommer proposition 129. Därtas i princip bara upp medelsberäkningen. Där tas inte verksamheten i stortupp. "Skälen härför är främst att frågan om Radio-koncernens rolloch resursbehov i den nya mediemiljön behöver prövas i ett vidaresammanhang." - Jag citerar här . hade vibara tillgång till motiveringen att detta skulle prövas i ett vidaresammanhang. kom så besked att tillsättas som särskild utredare och att det i hans utredningsuppdragingår att undersöka möjligheten till en fristående reklamfinansierad TV-kanal.Jag kommer fram till min fråga. Den Radio-studie som har legat till grund fördenna morgons utfrågning har inte kommit till under premisserna att det skullefinnas en rikstäckande svensk kanal utanför . Om nu SverkerGustavsson i sin utredning kommer fram till att en friståendereklamfinansierad rikstäckande TV-kanal skall inrättas, vilka konsekvenserräknar med att detta skall få för verksamhet?Jag har inte sett direktiven, men enligt tidningsuppgifter omfattarutredningsuppdraget också att man skall diskutera ägarskap,organisation och uppdrag. Detta är ett stort uppdrag för en person under korttid. Man kunde ha ställt sig frågan: Varför inte en parlamentarisk utredning,närdet gäller så avsevärda förändringar? Vilka förändringar räknar statsrådet med att detskall kunna bli, om man kommer fram till en lösning som statsrådet har tänktsig är möjlig? I det sammanhanget vill jag också gärna höra om förändring, från reklamskepticism till reklamacceptans. : Fru ordförande! Får jag börja med enordningsfråga, eftersom jag tillhör dem som gärna förbereder mig inför olikauppdrag som jag har, även inför detta. Jag har alltså förutsett, enligt depapper som jag har fått, att jag skulle få disponera för att ge eninledande redovisning. Om det är önskemål avstår jag gärna från den, men jagskulle ändå sätta värde på att ge en bakgrund, om jag får använda tiden så. Jagåterkommer alltså till den konkreta frågan och till ett konkret svar på den. Vi har otvivelaktigt kommit in i en ny mediesituation. Vihar fått möjlighet att se ett stort antal nya TV-program pånya kanaler, företrädesvis satellitsända. Vi har dessutom, vilket är viktigtatt komma ihåg, fått en utveckling av videomarknaden, vilket gör att folktittar på TV hemma efter att ha hyrt sina TV-program i närmaste butik runthörnet, litet oegentligt uttryckt. Också detta har förändrat mediemiljön. Låt mig ändå säga att det för mig är angeläget attunderstryka att den svenska televisionen och verksamhet har en mycket hög kvalitet. Jag tillhör dem som i min bostad har möjlighet att se kabel-TV. Jag har, inte minst , kunnat se och jämföra sportprogram och då kunnat se hur alltid har en .,, 6 1988/89.13 saml. redaktion bakom sig. Närman ser andra program upptäcker man vad 1988/89:KrU21 redaktionen betyder.Det är naturligtvis en kvalitet i programmen som är Bilaga 3 viktig att slåvakt om. Förregeringen, och förhoppningsvis också för den stora majoriteten av ,har den centrala strävan varit att möjliggöra för att ävenfortsättningsvis vara ett s.k. public service-företag, ett företag som arbetari allmänhetens tjänst. Det är viktigt, i all synnerhet när vi får ett mycketstort antal kanaler som var för sig företrädesvis har spekulativa syften: atttjäna pengar, att få göra en viss typ av program t.ex. Jag moraliserar inteöver dessa kanaler, men jag konstaterar att det, när det finns kanaler som inteär bärare av ett samlat public service-ansvar, blir särskilt viktigt att vi sertill att det går att upprätthålla ett sådant. Jagtycker alltså inte att man kan säga att de dllkommande TV-kanalerna generellt skullevara dåliga. De kan vara dåliga. En del av dem är det. Men det finns betydandevärden i de nya möjligheter som finns . Mångatycker att vår video- och kabellagstiftning har varit alltför generös. Jagskall inte värdera det. Jag vill bara konstatera att den faktiskt är generös.Man kan inte alltid förutse exakt vad som kommer att hända. Det finns för denskull anledning att visa skepsis, att avvakta. Även dröjsmålet kan ha sinapoänger, eftersom man då har möjlighet att se vad som fakdskt händer. Jag villgärna på en punkt kommentera just detta, och då kommer jag in på det som varIngrid fråga. sade alla att det som skulle hända på TV-marknaden - jag talar nuom TV som marknad - var att vi skulle få en alleuropeisk marknad, där storaTV-sändare skulle suga upp reklamintäkter från hela på en gång. Svenskaföretag skulle gå under. skulle hotas till sin existens. Det fanns ingenände på vilken kraft dessa paneuropeiska företag skulle få. Jag tillät mig vidden tidpunkten att vara ytterst skeptisk. Jag sade att jag tror inte ettögonblick på denna alleuropeiska marknad. Utvecklingen har visat att minbedömning faktiskt var riktig. som har försökt etablera sig överhela och sända över hela har gått i konkurs eller har storasvårigheter eller har, som , tvingats väsentligt begränsa sinasändningar. Det som händer är att dessa TV-kanaler i stället börjar riktasina sändningar mot enskilda språkområden eller enskilda länder. Detta är endramatiskt ny situation. I det sammanhanget har regeringen haft skäl attfundera över om man behöver uppdatera det underlag som finns bl.a. ireklameffektutredningen, som kom . Det har dessutom blivitoss möjligt att få till stånd, hoppas jag - vi har på oss innanEuroparådet sluthgen bekräftar det - en europeisk konvention om regler förgränsöverskridande TV-program. Också denna får betydelse för oss. Vi har fåttnya satelliter som sänder med effekter som inte var förutsedda när vårkabellagstiftning kom till . Vi behöver alltså göra om den. Den ärinte längre tillämplig. Jag kan mycket djupt beklaga att jag inte möttegensvar när jag inbjöd företrädare för övriga partier iriksdagen till en beredning av just den frågan. SverigesRadio föreslås alltså, i den proposition som behandlas, få en medelstilldelning som innebär ett begränsat resurstillskott på 41,6 miljoner utöver de kompensationer som ges på grund av indexutvecklingen. ges iförslaget - och detta ser jag som utomordentligt viktigt - en höjning av 1988/89:KrU21 licensen,TV-avgiften, som den skall heta numera, med . på ett bräde. Det är enmycket tydlig signal till allmänheten att vi ser TV-avgiften som ett lämpligtinstrument att betala TV-program, att vi tycker det är vikdgt att säkerställaTV- och radioverksamheten med avgifter. Vi har därutöver lagt framförslag,som kom nu , om en särskild översyn, en utredning. kommer nutill de konkreta punkter som tog upp. Vi vet att vi kan disponera ytterligare två kanaler,ytterligare två frekvenser för TV-sändning över marknät. Det är många som ärintresserade av att få utnyttja dem. Med insikt om det som sades här tidigareom kostnader för lokal TV-verksamhet, i det replikskifte där , finns det ändå anledning att tills vidare reservera en kanal för lokalabehov. Det är då fråga om en ytterligare frekvens som kan vara ledig. Vi kan,genom en mycket snabb utredning som arbetar , ha möjlighetatt få fram underlag för hur stor en finansieringsmöjlighet för en sådan kanalkan vara, vilka reklamintäkter man kan tänka sig, vilka regler man skulle kunnaha för en sådan verksamhet osv. Det finns andra som vill utnyttja sammamaterial för att diskutera att disponera eventuella reklamintäkter för SverigesRadios räkning, för televisionssändningar. Det finns modoner i medförslag i den riktningen. Jag tycker då att det är rimligt att regeringenskaffar sig den kunskapen. Jag vill alltså, när det gäller förhållandet till SverigesRadio, understryka att det inte sägs att utredaren skall utreda Radiosägarskap, organisadon och uppdrag. Den särskilde utredaren bör belysa tänkbarakonsekvenser en eventuell reklam-TV-verksamhet skulle få för Radiosägarskap, organisation och uppdrag, står det i direkdven. Det är alldeles givet att det, om man kommer dll ensituation där man bestämmer sig för att man vill utnyttja en tredje markbundenfrekvens, blir angeläget att liksom tidigare söka finna lösningar i sålångtgående enighet som möjligt.