bet · GC01UU17 · 1988-12-31 00:00:00 — Utrikespolitiken formuleras utåt vid olika tillfällen ochpå olika sätt; genom regeringens deklarationer och uttalanden, genom riksdagensbeslut, genom ställningstaganden i FN, , , EFTA m.fl. organ,genom våra reaktioner på händelser i andra länder. Gemensamt för de flestautrikespolitiska beslut är att de inte kan fattas i avskildhet från världen i övrigt. Utrikespolitik kan tyckas bli till genom uttalanden ochutredningar, men lika ofta är formuleringarna en kodifiering av vad som redangäller och som vuxit fram . Det gäller även formuleringen"alliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig" somsammanfattar en redan tidigare bedriven svensk politik. Kontinuitet,öppenhet, strävan efter nationell enighet, solidaritet med 11 andrafolk, en aktiv fredspolitik, omsorg om folkrätten, om demokratin och 1"* 1988189. Rättelse: S. 22 rad 12 Står: milj.kr., Rättat till: kr., S. 24 rad 24 tinkommit; Bidrag till S. 24 rad 25 Står:20 000 000 Rättat till: 2 000 000 om desmå nationernas rättigheter är några kännemärken för svensk 1988/89:UU17 utrikespolitik, men på samma sätt som i andra länder spelar detnationella egenintresset självfallet en överordnad roll för utrikespolitikensutformning. Utrikespolitiken i sin helhet fastställs således inte vidnågot givet tillfälle. Det gör den inte i något land. Det går enligt utskottetsmening inte att utreda sig fram till vilken utrikespolitik vi skall ha. Det gårmöjligen att utreda vilken utrikespolitik vi haft och räkna med att vi underoförändrade förutsättningar i kontinuitetens tecken skall föra ungefär sammapolitik i fortsättningen. Med det anförda avstyrker utskottet förslaget i motionU528 (mp) om en parlamentarisk utredning om utrikespolitiken. Bidrag till vissa internationella organisationer Proposhionen (s.29-33) ordinarie bidrag till FNs reguljära budget(anslaget B 1) för beräknas till 54,8 milj. kr. Däri ingårinte kostnaderna för FNs fredsbevarande operationer. För vaktstyrkan iMellersta Östern () beräknas andel uppgå till ca 2,7 milj.kr.under vardera kalenderåren 1989 och 1990 och för fredsstyrkan i södra (UNIFIL) uppgår motsvarande belopp till ca 11,1 milj.kr. Den fredsbevarande styrkan på (UNFICYP) finansierasmed frivilliga medel. För nästkommande budgetår räknar med ettoförändrat bidrag på 2,8 milj.kr., vilket kommer att avräknas mot Sverigesutestående krav pä FN för vårt deltagande i UNFICYP. Vidare föreslås att anslaget skall finansiera andelav kostnaderna för den planerade fredskåren i (UNTAG). Det svenskabidraget beräknas uppgå till ca 49,8 milj.kr. Regeringen föreslår vidare att under anslaget skall upptaskostnaderna för observatörsstyrkan i (UNllMOG) vilka beräknas uppgåfill 7,5 milj.kr. samt ett belopp på 11,7 milj.kr. för fredsbevarande styrkoreller observatörer som kan komma att bli aktuella i andra konfliktområden underden närmaste framtiden. Inom anslaget har också avsatts . till stöd fördet allmänna FN-arbete som bedrivs av enskilda organisationer, läroanstalterm.m. Under samma avsnitt i propositionen upptas anslagen förSveriges medlemskap i (B 2), (B 3), EFTA (B5) samt ett anslag Övriga internationella organisationer (B 8) som bl.a.finansierar delar av medverkan i det västeuropeiska forskningssamarbetet. (Anslagen B 6 och B 7 behandlas av näringsutskottet.) Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag avseendeanslagen B 2, B 3 och B 8. 1 motionU320 (m) föreslås att det belopp på . som upptas under 12 anslaget B1 för stöd till det FN-arbete som bedrivs av enskilda organisationer m.fl. iSverige inte beviljas med motiveringen att dessa organisationers behov bör kunnatillfredsställas genom de bidrag samma organisationer får /89:UU17andra anslagsposter. Utskottet gör bedömningen att den verksamhet som det nämndabeloppet avser att finansiera är angelägen och att den inte lämpligen kanfinansieras från andra anslagsposter. Yrkandena 6 och 7 i motion U320 (m) avstyrks därför. Enligt vad utskottet inhämtat pågårinom strävanden att så långt det är möjligt sammanförabidragsgivning av detta slag till ett eller ett fåtal anslag, vilket bör ökaöverskådligheten. 1 detta sammanhang behandlas också ytterligare tremotioner som har samband med FN. 1 motion U201 (fp) och i motion U305 (fp) föreslås attregeringen skall verka för ökad rekrytering av kvinnor till toppbefattningaroch expertgrupper inom FN och att en handlingsplan för detta ändamål skallupprättas. Som nämns i motionen finns det redan ett antalinternationellt antagna dokument som syftar till att öka jämställdheten mellanmän och kvinnor, vari ingår att kvinnor skall ha lika möjligheter att nå högrebefattningar. Till dessa dokument hör handlingsprogrammet frånkvinnokonferensen i . Avsikten är att FNs medlemsländer till FNs kvinnokommissionsnästa möte skall avlägga rapportörn hur de uppfyllt målen i Nairobidokumentet.Sverige verkar för sin del i enlighet med riktlinjerna i dessa. haren rad svenska kvinnor innehaft ledande befattningar i FN-organ. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att alla länder borde kunna göra mer i dettaavseende. Vad som saknas är enligt utskottets mening inte ytterligarehandlingsplaner utan i första hand en bestämd vilja från medlemsregeringarnassida att föreslå kvinnliga kandidater till högre poster i de internationellaorganisationerna. Det är också angeläget att ledningen för organisationerna,däribland de nationella representanterna i styrelserna, vinnlägger sig om attfå fram kvinnliga sökande även till högre befattningar. Utskottet instämmersåledes helt i syftet med motionen men finner det inte meningsfullt att föreslåatt ytterligare ett internationellt dokument utarbetas. Motionerna U201 (fp) och U305 (fp) får därmed ansesbesvarade. 1 motion U527 (m) föreslås attregeringen tar reda på vilka FN-organ som håller på att flyttas eller upprättasoch att försöker få något eller några av dessa organ till . Från tid till annan har det framförts krav på att minskakoncentrationen av FN-organ till och vissa europeiska huvudstäder och flytta dem ut till andra medlemsländer. Så har exempelvis med skäl kunnat göra gällande att några av de organ som sysslar med utvecklingsfrågor bör ligga i en u-landsmiljö. Det har emellertid visat sig svårt att få någon förändring till stånd. En rad praktiska och ibland politiska skäl har åberopats för den placering FN-organen nu har. , som endast har två FN-institutioner (sjöfartsuniversitetet i och UNHCRs kontor i 1 ),skulle inte vara främmande för tanken att hysa ytterligare FN-organ om förslaghärom väcks, men har inte aktivt verkat för att lockainternationella organisationer till . bilden hör också att FNs 1988/89:UU17 finansiella situation är sådan att nya organ inte ofta upprättas.Det föreligger såvitt utskottet sig har bekant heller inga planer på att flyttanågot av de befintliga organen. Utskottet avstyrker därför förslaget i motion U527 (m) attnu särskilt driva denna fråga. Det hindrar inte att Sverigenaturligtvis bör visa positivt intresse av att få FN-organ tillvårt land. 1 motion U311 (mp) föreslås att anslaget förEFTA-samarbetet (B 5) bör förbli detsamma som innevarande år, dvs. 16 milj.kr.Motionärerna motsätter sig den av regeringen föreslagna höjningen med 5milj.kr. vilken motiveras med betydelse för samarbetet medEG. 1 samma motion anförs att samtliga partier bör vara företrädda iEFTA-delegationen, således även . Utskottet är av uppfattningen att samordningen avEFTA-ländernas förbindelseer med EG är viktigastearbetsuppgift . Utskottet anser därför att den avregeringen föreslagna höjningen av de medel som är avsedda för EFTA är särskiltväl motiverad. Yrkande 1 i motion U311 avstyrks därför. EFTA-delegation har enligt den överenskommelsesom nu gäller mellan EFTA-länderna 5 ordinarie ledamöter och 5 suppleanter. grupp av denna storlek kan enligt i riksdag gällandeproportionalitetsreg-ler inte alla partier bli representerade. Utskottet anseremellertid att den svenska EFTA-delegationen bör utvidgas så att allariksdagspartier får möjlighet att delta i EFTAs parlarnentarikersamarbete. Med hänvisning härtill besvaras yrkande 2 i motion U311(mp). Information om i utlandet Propositionen (s. 148-153) Anslagen under detta avsnitt finansierar informationen om i utlandet. bidrar till informationen om detsvenska samhället genom publikationer, filmer, utställningar, seminarier,personutbyte, kurser, konferenser, bidrag till undervisning i svenska vidutländska läroanstal-term.m. Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetårtill . För Riksradions programverksamhet för utlandet föreslåsett anslag på . och för Övrig information om i utlandet . sistnämndaanslaget finansierar bl.a. visst tidsskriftsstöd och delar av det vetenskapligaoch kulturella samarbetet med , inkl. de baltiska 1988/89;UU17republikerna. 1 motion U316 (m) föreslås att regeringen skall främjasvenskundervisning vid i sådana länder till vilka betydandeåterflyttning av flyktingar från sker. Syftet är att ta fill vara dekontakter som förekomsten av svensktalande personer i dessa länder innebär. Stöd till svenskundervisning i utlandet handhas av , som innevarande budgetår disponerar ca 2,4 milj.kr. för ändamålet.Därav används ca hälften för ekonomiskt stöd fill svensklektorer utomlands ochåterstoden fill kurser i för studerande och lärare i svenska och tillläromedelsstöd. Det finns högskoleundervisning i svenska i ett 30-talländer. Kurserna är ett inslag i den ordinarie verksamheten vid dessa högskoloroch finansieras på samma sätt som annan undervisning. De svenska lektorerna (sammantaget ca 80) är inteanställda av utan av verksamhetslandets undervisningsväsen. De avlönassåledes inte av , men ett visst stöd till resor, expenser ochkursmaterial kan utgå från , som ibland också medverkar vidtjänstetillsättningar. Storleken av stödet varierar betydligt beroende pålokala förutsättningar. Direkt lönebidrag utgår bara i något enstaka fall.Lektorerna har inte rätt till tjänstledighet från sin svenska tjänst och intesamma pensionsförmåner som svenska lärare. Den avgivna utredningenom Sverigeinformation och kultursamarbete (SOU 1988:9) föreslår ingen avgörandeförändring i fråga om stödet till svenskundervisningen utomlands. Motionärerna torde i första hand syfta på länder iLatinamerika. Enligt vad utskottet inhämtat finns det svenskundervisning påhögskolenivå i och men inte i andra lafinamerikanskaländer. har inte möjlighet att finansiera några lektorat ochtar bl.a. därför inte initiativ till inrättande av dem. Om landets egetundervisningsväsende beslutar inrätta lärartjänster i svenska språket harInstitutet möjlighet att ge visst stöd av ovan nämnt slag. Utskottet anser att det bl.a. av budgetskäl inte finnsmöjlighet att föreslå någon väsentlig ändring av gällande ordning och avstyrkerdärför motion U316 (m). Utskottet behandlar i detta sammanhang också yrkande 8 imotion U532 (m) och yrkande 4 i motion U320 (m) i vilka det föreslås att 10milj.kr. skall anvisas för stipendier och kulturellt utbyte med de balfiskaländerna. Under anslagsposten D 1 () och underUtbildningsdepartementets huvudtitel finns vissa medel avsatta bl.a. förkulturellt samarbete med de balfiska delrepublikerna. Som framgår på annanplats i detta betänkande kommer därfill medel från anslaget att tillfälligtutnyttjas för folkrörelseanknutet kulturellt samarbete med vissaÖstersjöländer. Yrkande 4 i motion U320 (m) och yrkande 8 i motion U532(m) avstyrks därför. Utskottet avser för övrigt att senare under detta riksmötebehandla ett 1988/89;UU17 antal motioner om utveckling av närmareförbindelser med de baltiska republikerna. 1 motion Kr309 (m) föreslås att regeringen genomomprioriteringar inom anslaget D 2 skall göra det möjligt för Sverigesutlandsradio att bedriva permanenta sändningar på de tre baltiska språken isamma omfattning som på andra språk. Utskottet konstaterar med anledning härav att det förnärvarande pågår försökssändningar på estniska. Det följer emellertid avradiolagen att programföretagen ensamma avgör vad som skall förekomma iföretagets sändningar. 1 konsekvens härmed avstyrker utskottet motion Kr309. Anslaget för Övrig information omSverige i utlandet (D 3) används för ambassadernas Sverige-information, förvisst forskningssamarbete bedrivet av IVA och för stöd till ett antalpublikationer m.m. Ett mindre belopp går tillBernadotte-museet i i . I motion U 315 (fp) föreslås att dettabelopp () skall utbetalas genom museets svenska vänförening.Utskottet behandlade och avstyrkte ett liknande yrkande . Utskottet anserinte att har någon anledning att göra något ytterligare uttalande idenna utbetalningsfråga och avstyrker mofion U315. Motionsyrkandet om en höjning av anslaget tillUtrikespolitiska Institutet (D 4) behandlas nedan eftersom motionärernaförbinder det med finansieringen av anslaget . E. Utrikeshandel och exportfrämjande Utskottet Utskottet tillstyrker regeringens förslag vid punkterna E4 (Krigsmaterielinspektionen), E 6 (Importkontoret för u-landsprodukter) och E7 (Bidrag till Stiftelsen ). Anslagen E 1, E 2 och E 3behandlas av näringsutskottet. bidrag om 21,5 milj.kr. till IDB (anslaget E 5)bör som framgår av propositionen ses i relation till övriga svenska insatser iLatinamerika och . IDB är en finansieringskälla för utvecklingsprojekti och bedöms av staterna där ha stor betydelse som sådan. Ettsvenskt utträde skulle enligt utskottets mening inte vara till fördel för deländer i Lafinameri-ka som önskar stödja. Utskottet avstyrker därför motion U307 (vpk) och yrkandena1 och 2 i motion U312 samt tillstyrker regeringens förslag fill bidrag tillIDB. F.Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m. 1988/89:UU17 Propositionen (s. 186-196) För utredningar inom det nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska området () föreslår regeringen . och förKonferensen om säkerhet och samarbete i () . Regeringen föreslår vidare attanslaget för Information, studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvanden m.m. () höjs från 20 till 25 milj.kr. Den föreslagnaökningen bör enligt regeringen fördelas enligt följande tabell: Översiktstabell för anslagsframställningar ocii beviljadeanslag Beräknad ändring 1989/90 88/89 framställning Arbetarrörelsens fredsfo rum ...................... ........ 300000 -f 480 000 + 400 000 Arbetsgruppenför svensk folkriksdag för nedrust ning ...................... ........ 225000 H- 420 000 + 150 000 ............... - -F 250 000 Kristnafredsrörelsen ... 250 000 -t- 390 000 -l- 250 000 Kvinnorför fred...... 125 000 -I- 225 000 + 75 000 Liv ochfred institutet ... (500 000(1) (-1-1800000) (-1- 800 000) (2) .... (500 000(1) (-1- 200000) (-1- 200 000) (2) Samarbeteför fred.. - -h 375 000 + 225 000 .. 2 700 000 (3) 2 485 000 (4) -I- 800 000 (5) Svenska fredskommittén 175 000 4- 57 000 + 50 000 Svenska freds- och skilje domsföreningen ..... 400 000 -I- 1 340 000 -l- 300 000 Svenskaläkare mot kärn vapen ................. ........ 300 000 + 600 000 + 400 000 Svenskasektionen av In ternationella kvinnoför bundet för fred och frihet 125 000 -I- 85 000 -I- 75 000 Sverigesfredsråd ... 225 000 -I- 160 000 + 150 000 ter ........................ ............... - -I- 70 000 Ungdomensoch studen ternas ... - -I- 150 000 arnas .. .................. - -t- 130 000 Studieroch forskning ... 1000 000(1) -t-2 000 000 -1-1000 000(2) Projektstöd............. 14 175 000 + 1 125 000 Summa 20 000 000 9 217 000 -I- 5 000 000 (1)BidragspostenStudier och forskning fördelad med vardera . till Liv och fredinstitutet resp. . (2) Av bidragsposten Studier och forskning föreslås . Liv och fred institutet och . til)under /90. (3) Inklusive engångsanslag på . (4) Inklusive . i engångsanslag och 1 500 000kr. som ersättning för generellt informationsbidrag från SIDA. (5) Inklusive engångsanslag på . Forskningsverksamheten vid ,som bekostas 1988/89;UU17 med medel från anslaget F 6, kommer enligt vad somframgår av propositionen att närmare integreras i institutetsinformationsverksamhet. Institutet har genom en koncentration av ämnesområdenatagit fasta på departementets intentioner att forskning och studier börbedrivas med tyngdpunkt på för utrikes-, säkerhets- ochnedrustningspolitik särskilt relevanta regioner och problem. Bidraget till internationellafred.sforskningsinstiiut (SlPRI) föreslås uppgå till . Anslaget för Forskningsverksamhet för rusiningsbegränsningoch nedrustning (F 5) bekostar ett verksamhetsprogram vid försvaretsforskningsanstalt (FOA) som syftar till att stödja arbetei internationella förhandlingar för rustningsbegränsning och nedrustning.Regeringen beräknar anslagsbehovet till . Den planerade användningen av medlen redovisas närmare ibudgetpropositionen på s. 194. Anslaget för freds- och nedrustningssträvanden () har ienlighet med uttalande förra (UU 1987/88:19) räknats uppytterligare och föreslås uppgå till 25 milj.kr. Den föreslagnaanvändningen av medlen framgår av ovanstående tabell. Större delen av anslaget(15,3 milj.kr.) har av regeringen avsatts för bidrag efter ansökan tillfredsprojekt som organisationer av olika slag genomför; återstoden fördelas somgrundbidrag till i propositionen angivna organisationer. Några motioner ifrågasätter storleken av det föreslagnaanslaget. 1 motion U304 (vpk) förordas att beloppet skall höjas till 31milj.kr. och att det i fortsättningen skall utgöra en promille avförsvarskostnaderna. 1 motion U310 (mp) anförs att varje organisation bör fådet belopp den begärt och att anslaget därför bör höjas till . Isamma motion föreslås att regeringen skall lämna en utförligare redovisning förskälen till att den stannat för de angivna bidragen. Även i motion U308 (s)föreslås att skall uttala att anslaget skall öka kontinuerligt tillminst en promille av försvarskostnaderna samt att ändamålet med anslaget skallges en vidare definition och omfatta även miljöförstörelse. I motionerna U320 (m) och U409 (m) föreslås att anslagetbör begränsas till 15 milj.kr. bl.a. medmotiveringenattdet är orimligt attolika organisationer får stora statsbidrag som seriös forskning förnedrustningsarbetet och utrikesförvaltningens övriga verksamhet utsätts förnedskärningar. De 10 milj.kr. som sålunda frigörs bör enligt motionärernafördelas så att 1 milj.kr. filiförs inom anslagen D4 och F6, 2 milj. kr. tillförs anslaget F 5 för en förstärkning av programdelenEuropeisk säkerhet och 5 milj.kr. tillförs huvudfiteloch där används till ett nytt anslag rubricerat "Information ochstipendier för samverkan med EG". Utskottet konstaterar med anledning av dessamotionsyrkanden att uttalade sig till förmån för ett betydande stöd till 18 fredsrörelsen.Den nu föreslagna stora ökningen ligger i linje härmed. Enligt 1988/89:UU17utskottets mening är det befogat med en gradvis uppräkning av detta anslagtills det motsvarar en promille av försvarsanslaget. En sådan uppräkning börsjälvfallet inte inkräkta på utrikesförvaltningens övriga budgetutrymme. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion U308(s), yrkande 1 och motion U304 (vpk), yrkande 1, bör som sin meningge regringen till känna. 1 konsekvens med detta ställningstagande avstyrkerutskottet yrkande 10 i motion U409 (m) och yrkande 1 i motion U320 (m) som bådaföreslår en kraftig nedskärning av anslaget . Därmed avstyrker utskottetockså yrkandena 1,11 och 12 i motion U409 (m) vari föreslås att de medel somsparas genom nedskärning av F 3-anslaget delvis skall användas för höjningarav anslagen D 4, F 5 och F 6. Utskottet anser det emellertid inte motiverat att redanför nästa budgetår tillstyrka den ytterligare höjning som föreslås i motionU304 (vpk) och motion U310 (mp). I motion U310 (mp), yrkande 2, föreslås att respektiveorganisation skall beviljas det anslag den sökt för /90. Dettaskulle innebära ett påslag på drygt 4 milj.kr. Det är enligt utskottets mening nödvändigt att ibudgetarbetet ingående pröva varje bidragsansökan. Därefter får ställning tastill rimlig storlek på bidraget. Yrkande 2 i motion U310 (mp) avstyrks därför. 1 motion U310 (mp) föreslås vidareatt regeringen för skall redovisa skälen till att den stannat för deangivna bidragsbeloppen till fredsorganisationerna. Utskottet kan inte deladenna uppfattning. Det bör inte i första hand vara uppgift att taställning till motiveringarna för den exakta fördelningen avorganisationsbidrag av detta slag. Yrkande 3 i motionen avstyrks därför. Av liknande skäl anser sigutskottet inte ha anledning att ta ställning till frågan om bidrag tillorganisationen . Enligt vad utskottet inhämtatuppfyller föreningen inte de gängse kriterierna för grundbidrag. Motion U317 (c) avstyrks därför. 1 motion U 309 (c) föreslås att det bidragssystem som nufinns görs om så 1988/89:UU17 att andelen projektstöd minskar till förmånför utbyggnad av det generella stödet till de seriöst arbetandefredsorganisationerna. Därmed skulle samhällets styrning av verksamhetenminska. Utskottet får med anledning därav anföra attbidragsystemets utformning tidigare övervägts av regeringen som emellertid intefunnit skäl till förändringar. Det nuvarande systemet är enligt utskottetsmening flexibelt och relativt väl anpassat till de krav som bör ställas på ettsystem för statstöd till så skiftande och tillfälliga aktiviteter som det härhuvudsakligen bör vara fråga om. Om grundbidragen såsom föreslås i motionenökar sin andel ytterligare finns risk för att organisationernas bidragsberoendeblir alltför stort. Motion U309 (c) avstyrks därför. Utskottet ställer sig ocksåtveksamt till den breddning av anslagsdefinitionen till miljöområdet somföreslås i yrkande 2 i motion U308. Det är enligt utskottets mening viktigt attanvändningen av anslaget inte blir konturlös. Det var överväganden av dettaslag som föranledde att uttala att bidragen även skulle kunnaanvändas för folkrörelseinitierad forskning om nedrustningsfrågor. Yrkande2 i motion U308 avstyrks därför. Till följd av vad utskottet ovan föreslagit om medel fillanslaget avstyrker utskottet förslaget i yrkande 5 i mofion U320 (m) om attöverföra 5 milj .kr. från till huvudtitel förinformation om EG-frågor. Av samma skäl avstyrks yrkandena 2 och 3 i motionen,vari föreslås att medel som regeringen upptagit under F 3-anslaget skallöverföras till anslagen D 4 och och F 6 för förstärkning av UtrikespolitiskaInstitutets verksamhet. 1 motion K614 föreslås att kommunerna skall ges möjlighetatt erhålla statsbidrag för fredsarbete. Utskottet finner inte detta förslag rimligt. Fredsrörelserav olika slag har möjlighet att söka bidrag direkt från anslaget . Bådepraktiska och konstitutionella skäl kan anföras mot det förfarande som föreslåsi motionen, vilken därför avstyrks. Ytterligare en mofion föreslår att anslaget skallutnyttjas för finansiering av andra ändamål. 1 mofion U403 (mp) förordas att 5milj.kr. skall användas för att finansiera en nordisk kommission förutvärdering av det övergripande samhällsansvaret i samband med de svenskavapensmugglingsaffärerna. Utskottet konstaterar att dessa affärer nu utreds avsvenska myndigheter. Det vore enligt utskottets mening inte lämpligt attengagera de övriga nordiska länderna i denna utredning på det sätt som föreslåsi motionen. Yrkandena 1 och 2 i motion U403 avstyrks därför. Vad gäller utnyttjandet av anslaget vill utskottethärutöver anföra 1988/89;UU17 följande. Den snabba utvecklingen i Sovjetunionenhar bl.a. lett till att det uppkommit behov och möjlighet att intensifiera detkulturella samarbetet med de baltiska republikerna. Flera motioner från olikapartier har för övrigt väckts i detta syfte. Utskottet anser att karaktären avanslaget F3 är sådan att det kan motiveras att regeringen det kommandebudgetåret får möjlighet att utnyttja ett belopp på högst 2 milj.kr. ur dettaanslag för folkrörelseanknutet kulturellt samarbete med vissa , iförsta hand de baltiska republikerna. Eftersom det rör sig om en tillfälliganvändning finner utskottet det inte nödvändigt att ändra anslagets rubrik. Omdet senare skulle visa sig att kvarvarande medel under anslaget inte ärtillräckliga för sitt egentliga ändamål bör regeringen återkomma till riksdagenmed en tilläggsbudget.