bet · GC01UU19 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet utgår från att regeringen ger den på detta sättutvidgade EFTA-delegationen tillgång till allt relevant material så att denhålls fortlöpande och regelbundet informerad om utvecklingen av de svenskakontaktema med EG. Motdenna bakgmnd anser utskottet inte att det finns anledning att vid sidan avEFTA-delegationen tillsätta ytterligare ett parlamentariskt organ förinformationsutbyte och samråd i EG-frågor. Det kan också leda till oklarheterom det vid sidan av utskottsorganisationen och utrikesnämnden inrättassärskilda parlamentariska organ för ett speciellt ärende. Medvad som här anförts om EFTA-delegationen torde det huvudsakligen syftet medyrkande 10 i motion U561 (c) vara uppfyllt. Utskottet får därför anse yrkandetbesvarat. Utskottetanser att den här föreslagna ordningen bör skapa goda fömtsättningar förförbättrat utbyte av information mellan riksdagspartierna och regeringen. Avdetta skäl avstyrks förslaget i motion U603 (mp) att Rådet för Europafrågorskall upplösas och ersättas av en folkrörelsenämnd med representanter församtliga riksdagspartier. Utskottetanser vidare att regeringens organisation för samråd och be redning av EG-ärendena som redovisats i det föregående fyller det behov som finns och att flertalet viktiga samhällsintressen på ett rimligt sätt finns företrädda i den. Yrkande 2 i motion U519(c) om att företrädare för sociala frågor och 1988/89: UU19 alkoholfrågorskall ingå i regeringens rådgivande organ och förslaget i motion U536 (s) attinrätta ett råd för social- och hälsofrågor får därmed anses besvarat.Utskottet fömtsätter att de frågor motionärerna särskilt vill fästauppmärksamhet vid beaktas av arbetsgmppen för hälso- och socialpolitik. Utskottetinstämmer i synpunkten i motion U56I (c) yrkande 11 att det är viktigt attregeringen kontinuerligt rapporterar om utvecklingen av EFTA- ochEG-samarbetet. Den publikation som presenterats avutrikesdepartementets handelsavdelning är ett exempel på sådan information. Utskottetutgår från att liknande offentliga redovisningar kommer att lämnas ävenfortsättningsvis. Vid behov kan även särskilda redogörelser lämnas för enskildaområden av vårt samarbete. Dämtöver bör som ovan nämnts liksom hittillsEFTA-delegationen utnyttjas för informationsutbyte. Utskottet vill ocksåerinra om att alla utskott har möjlighet att begära redovisningarfrån regeringen i särskilda frågor. Meddet anförda torde yrkande 11 i motion U561 (c) och yrkande 2 i motion U562(vpk) anses besvarade. 1detta sammanhang behandlar utskottet också förslaget i motion U605 (mp) att deutredningar och kartläggningar som pågår inom myndigheterna i EG-frågan skallsändas på remiss till folkrörelserna. Myndigheternas utredningsarbete är ettled i regeringens pågående översyn av våra relationer till EG. Som framgår avdet föregående deltar redan organisationer av olika slag i dettaberedningsarbete. Därtill kommer att myndigheterna i sitt normala arbete oftasamråder med intresseorganisationer och ibland i sina styrelser har förträdareför sådana organisationer. Utskottet anser att det är viktigt att statsmakternapå olika nivåer förvissar sig om att ett brett informationsutbyte äger mm iberedningen av EG-ärenden. Utskottet vill dock inte ta närmare ställning tillformerna härför. Utskottetavstyrker därför motion U605 (mp), men vill framhålla att störstamöjliga öppenhet bör gälla i den för vårt land så viktiga fråga som vårtframtida samarbete med EG är. Hithör även behovet av en allmän information om Europafrågan. Motion U560 (m)föreslår i yrkande 5 att folkrörelser och organisationer skall delta iinformationsarbetet och att medel bör anvisas härför och i yrkande 6 attEG-litteratur bör finnas tillgänglig på högskolorna och på kommerskollegium.Utskottet har inget att invända mot dessa förslag men vill inte närmare taställning till formerna härför. Det kan dock erinras om att kommerskollegiumnyligen inrättat en informationstjänst för EG-frågor. Yrkandena5 och 6 i motion U560 (m) får därmed anses besvarade. Vadgäller förslaget i motion U560 (m) att regeringen skyndsamt bör utreda samordningen mellan och EGs rättsregler utgår utskottet från att detta är en av de många arbetsuppgifter som ryms inom regering ens omfattande översyn av våra förbindelser med EG. Ett liknande syfte har också det s. k. kommittédirektivet. Genom att EG-aspekter beaktas på ett tidigt stadium i lagstiftningsprocessen ökar möjligheter till samarbete. Utskottet får därmed anseyrkande 4 i motion U560 (m) besvarat. Förslå- 1988/89: UU 19 get i motionU604 (mp) att återkalla kommittédirektivet avstyrks. Imotion U608 (vpk) behandlas frågan om försvarsdepartementets deltagande i detvästeuropeiska integrationsarbetet. Bakgmnden till yrkandet återfinns i motionN368 (vpk) vilken handlar om EG och informationsteknologi och handläggs avnäringsutskottet. Riksdagenhar inte, såsom anförs i motion U608 (vpk), beslutat att försvarsdepartementetinte skall befatta sig med EG-frågor. Det förhållandet att försvarspolitik inteomfattas av samarbetet med EG skall inte tolkas som ett förbud förförsvarsdepartementet och de myndigheter som lyder under det att delta i någonform av samarbete med andra europeiska länder. MotionU608 avstyrks därmed. 1. beträffandealternativa vägar för svensk Europapolitik att avslår yrkande 4 i motion 1988/89: U562, 2. beträffandeinriktningen av Europapolitik att avslåryrkandena I, 5 och 7 i motion 1988/89: U570, 3. beträffandeEGs vitbok att avslåryrkande 3 i motion 1988/89: U570, 4. beträffandefortlöpande redovisning m. m. av samarbete att förklararyrkande 1 i motion 1988/89: U503, yrkande 1 i motion 1988/89: U560 och yrkande1 i motion 1988/89: U562 besvarade med vad utskottet anfört, 5. beträffandekontakter med EPS att förklararyrkande 3 i motion 1988/89: U560 besvarat med vad utskottet anfört, 6. beträffandeöverstatligt beslutsfattande att avslåryrkande 4 i motion 1988/89: U570, 7. beträffandespridning av utrikeshandel att förklararyrkande 3 i motion 1988/89: U561 besvarat med vad utskottet anfört, 8. beträffandehandelspolitisk rörelsefrihet att avslåryrkande 3 i motion 1988/89: U576, 9. beträffandesäkerhetspolitisk omvärldsanalys att förklararyrkande 4 i motion 1988/89: U503 och yrkande 2 i motion 1988/89: U560 besvarademed vad utskottet anfört, 10. beträffandeuttalande om framtida relationer till EG m. m. att förklararyrkandena I och 2 i motion 1988/89:U561, yrkande 3 i motion 1988/89: U562 ochyrkande 2 i motion 1988/ 89: U570 besvarade med vad utskottet anfört, 11. beträffandeutredning av svenskt medlemskap i att avslår motion 1988/89: U564 och motion 1988/ 12. beträffandetullunion som riktmärke 1988/89: UU 19 att förklarar yrkandena 9 och 10 i motion 1988/89:U560 besvarade med vadutskottet anfört, 13. beträffande ickeanslutning till tullunion att avslåryrkandena 1 och 2 i motion 1988/89: U576, 14. beträffandeväxtsjukdom och växtskadegörare att förklararyrkande 2 i motion U568 besvarat med vad utskottet anfört, 15. beträffandeömsesidigt erkännande av produkter att avslåryrkandena I och 2 i motion 1988/89: U573, att avslåryrkandena I och 2 i motion 1988/89; U575, yrkande 5 i motion 1988/89: U583,morion 1988/89: U587 och motion 1988/89: U588, 17. beträffande vapenhandel ochvapentagstiftning att avslår motion 1988/89:600, att förklararmotion /89: U594 besvarad med vad utskottet anfört, att avslåryrkandena I, 2 och 3 i motion 1988/89:U583 samt yrkandena I, 2 och 3 i motion1988/89:U585, att förklararyrkande 7 i motion 1988/89: U560 besvarat med vad utskottet anfört, 21. beträffandepersoners rörlighet att förklararifrågavarande del av yrkande 2 i motion 1988/ 89:U503, yrkande 2 i motion1988/89: U571 samt motion 1988/ 89: U597 besvarade med vad utskottet anfört, att avslårmotion 1988/89: U591, att förklararifrågavarande del av yrkande 2 i motion 1988/ 89:U503, yrkande 8 i motion1988/89: U560 samt ifrågavarande del av motion 1988/89: U609 besvarade med vadutskottet anfört, 24. beträffandeanslutning till EGs arbetsmarknad att avslåryrkande 1 i motion 1988/89: U571 och förklarar yrkande 3 i motion 1988/89: U571och motion 1988/89: U590 besvarade med vad utskottet anfört, att avslårmotion1988/89:U592 att förklararyrkande 17 i motion 1988/89: U560, återstående del av motion 1988/89: U609,yrkande 31 i motion 1988/ 89: Ub806, motion 1988/89: U567, återstående del avyrkande 2 i motion 1988/89: U503 och ifrågvarande del av yrkande 9 i motion1988/ 89: U561 besvarade med vad utskottet anfört, 27. beträffande samarbetepå försäkringsområdet 74 att förklararyrkande 13 i motion 1988/89:U560 besvarat 1988/89:UUl9 med vad utskottetanfört, att förklararmotion /89: U598 besvarad med vad utskottet anfört, att förklararyrkande 15 i motion 1988/89: U560 besvarat med vad utskottet anfört, att förklararyrkande 16 i motion 1988/89: U560 och återstående del av yrkande 9 i motion1988/89: U561 besvarade med vad utskottet anfört, 31. beträffandesamarbete på miljöområdet att förklararyrkande 3 i motion 1988/89: U503 och yrkande 14 i motion 1988/89: U560besvarade med vad utskottet anfört, 32. beträffandeundantag från EG-anpassning av verksamhetsområde, m.m. att avslårmotion 1988/89: U578, 33. beträffande undantag frånEG-anpassning av arbetsmiljöfrågor att avslår motion 1988/89: U589, att förklararifrågavarande del av yrkande 15 i motion 1988/89: U561 besvarad med vadutskottet anfört, 35. beträffandeundantag från EG-anpassningen av jordbrukspoliti ken att avslårmotion 1988/89: U580, 36. beträffandekonkurrens inom jordbruksproduktionen att förklararyrkande 6 i motion 1988/89: U583 besvarat med vad utskottet anfört, 37. beträffandeträdgårdsnäringen i EG-samarbetet att förklararyrkande 1 i motion 1988/89: U568 besvarad med vad utskottet anfört, 38. beträffande undantag fränEG-anpassning av livsmedelskontroll att avslår yrkandena I och 2 imotion 1988/89: U584, att avslåryrkande 4 i motion 1988/89: U583 och motion 1988/89: U593, 40. beträffande handelmed fisk att förklararmotionema /89: U563 och 1988/89: U569 besvarade med vad utskottet anfört, att avslårmotion 1988/89: U572, att förklararifrågavarande del av yrkande 18 i motion 1988/89: U560 och ifrågavarande del avyrkande 31 i motion 1988/89: T225 besvarade med vad utskottet anfört samt attriksdagen avslår yrkande 1 imotion 1988/89:U596, 43. beträffande miljö-och trafiksäkerhetskrav 75 att förklararmotion /89: U606 besvarad med vad ut- 1988/89: UUl9 skottet anfört, att förklararmotion /89: T246 besvarad med vad utskottet anfört, att avslåryrkande 2 i motion 1988/89: U596, 46. beträffandeharmonisering av mått och vikt att avslåryrkande 3 och 4 i motion 1988/89: U596, att förklarar ifrågavarandedel av yrkande 18 i motion 1988/ 89:U560, yrkande 12 i motion 1988/89: T618samt motion 1988/ 89: U535 besvarade med vad utskottet anfört, att förklararåterstående del av yrkande 18 i motion 1988/ 89: U560 samt återstående del avyrkande 31 i motion T225 besvarade med vad utskottet anfört, 49. beträffande radiooch TV att avslåryrkande 19 i motion 1988/89: U560 samt yrkandena 1 och 2 i motion 1988/89:U601, 50. beträffandeutländska förvärv av svenska företag att avslåryrkande 11 i motion 1988/89: U560, yrkande 9 i motion 1988/89: N364 samtyrkandena I och 2 i motion 1988/ 89:U581, 51. beträffande/ia/i5/e//a tjänster att avslåryrkande 12 i motion 1988/89: U560, att avslåryrkande 8 i motion 1988/89: U561 och förklarar yrkande 1 i motion 1988/89: U579besvarat med vad utskottet anfört, 53. beträffandeoffentlig upphandling att avslåryrkandena 2 och 3 i motion 1988/89:579, 54. beträffande småoch medelstora företag att förklararyrkande 7 i motion 1988/89: U561 och yrkande 3 i motion 1988/89: U581 besvarademed vad utskottet anfört, 55. beträffande densociala dimensionen att förklararyrkande 6 i motion 1988/89: U561 och yrkande 1 i motion 1988/89: U582 besvarademed vad utskottet anfört, 56. beträffande samarbete påsocialförsäkringsområdet att avslår yrkande 2 i motion 1988/89: U582, 57. beträffande utredning av densvenska socialpolitiken att avslår motion 1988/89: U565, 58. beträffandeEG-anpassningens effekter för pensionärer m.fl. att förklararyrkande 3 i motion 1988/89: U582 besvarat med vad utskottet anfört, att förklararmotion /89: U595 besvarad med vad utskottet anfört. 60. beträffandeden sociala bostadspolitiken 1988/89: UU 19 att avstyrker motion 1988/89: U599, 61. beträffande densvenska alkoholpolitiken att förklararyrkande 1 i motion 1988/89: U519, motion 1988/89: U574 och motion 1988/89: U586besvarade med vad utskottet anfört, 62. beträffandenordiskt samarbete att förklararyrkande 5 i motion 1988/89: U561, besvarat med vad utskottet anfört, 63. beträffande EFTA.sroll att avslåryrkande 4 i motion 1988/89: U561, 64. beträffande unilateralanpassning av regler att avslår motion 1988/89: U577, att avslårmotion 1988/89: U602, 66. beträffandeparlamentariskt EG-organ att förklararyrkande 10 i motion 1988/89: U561 besvarat med vad utskottet anfört, 67. beträffandealkoholföreträdare i att förklararyrkande 2 i motion 1988/89: U519 besvarat med vad utskottet anfört, 68. beträffande Rådför hälsofrågor att förklararmotion /89: U536 besvarad med vad utskottet anfört, 69. beträffande folkrörelsenämndför EG-frågor att avslår motion 1988/89: U603, 70. beträffande redovisningav EG-samarbete att förklararyrkande 11 i motion 1988/89: U561 och yrkande 2 i motion 1988/89: U562besvarade med vad utskottet anfört, 71. beträffanderemiss av utredningsmaterial att avslår motion 1988/89: U605, 72. beträffandeinformation om EG-frågor att förklararyrkandena 5 och 6 i motion 1988/89: U560 besvarade med vad utskottet anfört, 73. beträffandeutredning av rättsregler att förklararyrkande 4 i motion 1988/89: U560 besvarat med vad utskottet anfört, 74. beträffande återkallande avkommittédirektivet att avslår motion 1988/89: U604, 75. beträffandeförsvarsdepartementetsmedverkan i EG-arbetet att avslår motion 1988/89: U608. 1988/89: UU 19 Närvarande:Stig Alemyr (s). (), (), (), (), (), (),(), Axel (), (), (), (), (), (vpk),Per (), () och (). Alternativa vägar för svensk Europapolitik (mom. 1 och2) BertilMåbrink (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Fråganär" och på s. 21 slutar med "." bort ha följandelydelse: Sverigehar att välja mellan två vägar. Endera en anpassning till ett av världensmaktblock med åtföljande stegvis förlust av gmnden för den nationellasjälvbestämmanderätten. Eller en mot hela världen öppnare och allsidigarepolitik, med bibehållen självständighet. Valet av väg kommer att avgöra humvidavårt land kan föra en progressiv nationell politik eller tvingas underkasta sigen samhällsutveckling präglad av konservativa och kommersiella värderingar. Densvenska politiken i EG-frågan präglas av motsägelser och oklara avsikter. Å enasidan betonas att förhandlingama med EG måste vara förutsättningslösa. Å andrasidan försäkrar regeringsmedlemmar att de nationella målen på olika områden,t. ex. miljö, arbetsmarknad och regionalpolitik inte skall uppges. Sådanadeklarationer är oförenliga med fömtsätt-ningslöshet, och detta bör givetvisges som en klar signal till EG-ledningen och dess förhandlare. Ettklart uttalande rörande alliansfrihetens oförenlighet med medlemskap är ocksånödvändigt. EG är en gemenskap av stater, väsentligen identiska med den ena avvärldens stora militärallianser. Självklart är medlemskap oförenligt medalliansfrihet och neutralitet. 1neutralitetsfrågan vill utskottet klart deklarera, att den inte kan be dömas utifrån föråldrade och realpolitiskt irrelevanta formaldefinitioner. Alliansfrihet och neutralitet är inte juridiska tillstånd, som garanteras ge nom officiella proklamationer. De är maktpolitiska tillstånd, som är bero ende av en rimlig grad av nationell självständighet. En sammansmältning av ett neutralt lands ekonomi med en militärpolitiskt engagerad statsge menskaps ekonomi skadar fömtsättningama och trovärdigheten hos al liansfriheten. Utskottetvill också hävda det ödesdigra i att anpassa innehållet i allians- 1988/89: UU19 friheten alltefter den grad av beroende man försätter sig i gentemot en gmppmilitärpolitiskt icke neutrala länder. Alliansfriheten har självbestämmanderättoch oberoende som gmnd. Oberoendet har i sin tur materiell gmnd i form av ennågorlunda grad av motståndskraft mot ekonomiska och politiska påtryckningarfrån gmpper av andra stater. Dessa nya villkor för neutralitetspolitiken i vårtid måste tas med i beräkningen. De nödvändiggör en klar deklaration om attSverige, så länge det vill förbli alliansfritt, icke kan ingå som medlem i EGoch den av EG eftersträvade framtida politiska unionen. Denna ståndpunkt ägersamma giltighet nu som efter 1992. Den i diskussionen framförda ståndpunkten,att t.ex. genom FN-samarbetet till viss del begränsar sin nationellasuveränitet, saknar relevans. Det råder en gmndläggande skillnad mellan ettinternationellt samarbetsorgan och en militärallians. Det råder också en gmndläggandeskillnad i arten av samarbete och kraven detta medför. Utskottetkan därför heller inte ställa sig bakom kraven i m- och fp-motioneraa om s.k.analys av neutralitetens framtida innehåll. Bakom detta krav står enligtutskottets mening en illa kamouflerad strävan att urholka alliansfriheten ochneutraliteten. Att på detta sätt bakvägen upplösa en hos det svenska folketsedan halvtannat århundrade förankrad gmnd för landets existens, är oacceptabelt.Det bör i stället med all tydlighet klargöras, att förbindelsema med EG frånsvensk sida icke kan ta sådan form eller sådan slagsida, att det hotarfömtsättningama för alliansfriheten. Den senare är en av den svenskapolitikens övergripande principer. Utskottetfinner att en ny och klarare definition av svensk Europapolitik nu ärnödvändig. Det europeiska samarbetet bör ta formen av ett alleuropeisktsamarbete. En tänkbar organisatorisk ram för detta vore ett alleuropeiskt råd,eventuellt i form av en utvidgning av det nuvarande och dessarbete. kommunisternas program för alternativ Europapolitikinnehåller intressanta tankegångar härvidlag. Ett sådant samarbete bör ske medandra förtecken än det nu aktuella EG-samarbetet. Det sistnämnda styrs avkapitalets behov och av väsentligen helt kommersiella värderingar. Ettverkligt Europasamarbete bör i stället ställa kampen mot miljöförstöring,massarbetslöshet och tilltagande social misär i för-gmnden. Det bör ta sikte påatt utveckla kulturella mångfald, som bärs upp inte minst avvärldsdelens små länder och regioner, snarare än att skapa en standardiseradoch kommersiell enhetskultur. En alleuropeisk politik måste omforma Europaspolitik gentemot tredje världen från en imperialistisk hållning och vaktslåendekring privilegier till en av humanistiska värderingar buren politik syftandetill en rättvis fördelning av utveckling och resurser i världen. Utskottetbetraktar givetvis som viktiga och oundgängliga partners i det intemationella ekonomiska utbytet. Utskottet vill betona, att det frihandelssamarbete som redan är för handen bör fortsätta. Utskot tet vamar dock för en uppdelning av världen i handelsblock med udden riktad mot omvärlden. En sådan uppdelning är ägnad att befasta klyftoma och privilegierna och försvåra förhållandena för större delen av världens befolkning. utskottetvänder sig mot de ensidiga tolkningar av verkligheten vilka ser 1988/89: UU 19inriktningen på EG-marknaden som det allt överskuggande målet för svenskutrikes- och handelspolitik. Utskottet vill betona, att har ett starkintresse av att utveckla sina relationer också med industriländer utanför EG,liksom med tredje världen. bör därför aktivt motsätta sig försök attfrån EGs sida söka påtvinga vårt land andra villkor gentemot övriga världen, ändem själv bestämmer. Utskottetvill vidare erinra om den stora betydelse det nordiska närområdet har förSverige. De utvecklingsmöjligheter som här föreligger får inte komma i skugganav relationerna till EG. Enalltför litet diskuterad fråga är också den nationella marknadens betydelseför ekonomiska utveckling. På denna marknad avsätts nära tvåtredjedelar av BNP. En stor del därav är tjänster inom offentligaverksamheter, vilka såsom starkt produktivitetsfrämjande delar av landetsinfrastmktur har avgörande betydelse för utvecklingen. En fixering vidEG-exporten leder därför lätt till en skev bedömningsgmnd av vad som är viktigtför vårt lands ekonomiska och sociala framtid. Idetta sammanhang vill utskottet också varna för en ytlig och förenklad syn påfrågan om konkurrenskraften mellan olika länder. Ofta framställs saken så, attSverige måste anpassa sig till EG om inte landets konkurrenskraft relativtsett skall försämras. Detta synsätt stämmer inte med den verklighet som växtfram i avancerade industriella ekonomier. Det är inte längre lönenivåer ellerskillnader i tullnivåer (såvida dessa inte är mycket stora) som avgör huruvidaett lands export hävdar sig. I allt högre grad består ett avanceratindustrilands produktion och export av komplicerade produkter och system medhögt kunskaps- och tjänsteinnehåll i allt mindre grad av traditionellastandardprodukter. Detta gör att också relativt små industriländer som Sverigeutvecklar en ny typ av konkurrenskraft. Det medför vidare, attkonkurrensförmågan mer kommer att bero av produktionens kvalitativaegenskaper. Detta gör i sin tur att t.ex. exportlandets infrastmktur och dessarbetares kunskapsgrad får större betydelse än löne- och tullnivåer. Dessaförändrade förhållanden gör många av de traditionella konkurrensargumenten föråldrade. Utskottetåterkommer till frågan om EG-förhandlingarnas förutsättningslöshet. Talet omen sådan förutsättningslöshet är ägnat att ge dubbla signaler såväl till svenskopinion som till EG-organ. Antingen råder fömt-sättningslöshet och då kan svenskasträvanden och mål på alla politikområden i princip prisges. Eller insisterarSverige på rätten till egen politik och egna standards inom bl. a. säkerhets-,trafik-, miljö-, arbetsmarknads-och regionalpolitiken. I det senare falletmåste detta framgå av beslut och likaså delges EG-organen somutgångspunkt i förhandlingsarbetet. Slutligenvill utskottet något uppehålla sig vid den konstitutionella sidan av EG-frågan. Förhållandet mellan regering och riksdag i frågor som de nu aktuella får inte bygga på att är oinformerad om viktiga delar av det konkreta innehållet i förhandlingama. Utskottet finner, att regeringen bör ge en väsentligt utvidgad information till i frågan, därest fömtsättningama för det svenska parlamentariska statsskickets funktion 80 skall anses uppfyllda. Deparlamentariska besluten riskerar annars att få en 1988/89: UUl 9 oklar ochtvetydig innebörd. Såsom exempel kan anföras, att inte kan ge regeringenfullmakt att förhandla om villkoren för tjänstehandeln, om en tystfömtsättning är, att offentliga tjänster i skall privatiseras ellersocialförsäkringssystemet upplösas till förmån för privata varianter. Riksdagenkan heller inte godkänna förhandlingar om harmonisering av regionalpolitiken,om EGs regler härför skulle vara normgivande, då detta skulle framtvinga ennedmontering av nära nog alla de stödformer som ingår i svenskregionalpolitik. Det är likaledes otänkbart, att skulle retirera frånde mål för livsmedelspolitik och de standards för djurhållning som nyligenbeslutats och som torde vara starkt förankrade i nutida svensk folkopinion. Vadsom här anförts om alternativa vägar för en svensk Europapolitik leder utskottettill att föreslå att, med bifall till yrkande 4 i vänsterpartietkommunisternas motion U562, anmoda regeringen att genomföra enfömtsättningslös analys av Europapolitik. Inom ramen för denna analysbör göras en gmndlig prövning av de farhågor och invändningar mot enlångtgående anpassning som framförs i bl.a. motioner. Utskottetavvisar sammanfattningsvis inte ett närmare samarbete med de västeuropeiskaländema, men utgångspunkten måste vara att ett sådant samarbete inte i någotavseende får undergräva förtroendet för den svenska neutralitetspolitiken ochför vår fasta föresats att föra en självständig och oberoende politik.