bet · GC01KrU9 · 1988-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsbetänkande /89 :KrU9 1988/89 KrU9 Riksdagenhar godkänt att uppbörden av TV-avgifter och avgiftskontrollen skallskötas av i stället som av televerket.Verksamheten skall bedrivas genom Radiotjänst i (), som är ettdotterbolag till . I den i detta betänkande behandladepropositionen framläggs bl.a. förslag till lag om TV-avgift. Avgiften föreslåsbli enhetlig för färg-TV-möttagare öch svartvita mottagare. Den som ärinnehavare av svartvit TV får avgiften höjd till den nivå som gäller förfärg-TV. Även statliga myndigheter skall betala TV-avgift men endast för vartionde mottagare. Den föreslagna nya lagen innehåller vidare bl.a. att RIKAB:sbeslut att påföra någon avgift skäll - utan domstolsprövning - få verkställas omavgiften är obetald och förfallen till betalning. Utskottettillstyrker regeringens lagförslag och övriga förslag i propositionen. Vid propositionen harfogats sex reservationer och ett särskilt yttrande Regeringenhar i proposition 1988/89:18 ()föreslagit riksdagenatt delsanta i propositionen framlagda förslag till 1. lag om TV-avgift, 2. lag om ändring i lagen(1978:478) om avgift för innehav av teleyisionsr mottagare, 3. lag om ändring i radiolagen(1966:755), 4. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 5. lagom ändring i lagen (1988:836) om ändring i sekretesslagen (1980:100), 6. lagom ändring i lagen (1987:519) om riksrevisiönsverkets granskning av statliga bolag och stiftelser, delsgodkänna vad som i övrigt förordats i propositionen i fråga omavgiftskontrollen (avsnitt 5.7.6), delsgodkänna vad som i propositionen förordats i fråga om finansieringen avrundradiorörelsens lånebehov (avsnitt 5.8.3), dels bemyndiga regeringen,eller efter beslut av regeringen , att till 1988/89:KrU9 SverigesRadio AB utbetala till anvisade avgiftsmedel för uppbörd ochkontroll (avsnitt 5.8.3). Lagförslagen,vilka lagts fram efter hörande av lagrådet, har intagits i bilaga 1 tillbetänkandet. 1988/89:Krlav () vari yrkas 1. att beslutar att densom kan mottaga TV-sändningar från skall betala avgifttill Radiotjänst i (), 2. att beslutar attskyldighet att betala TV-avgift inte gäller den som har en mottagare som intekan användas för att ta emot TV-program från . 1988/89:Kr2av m.fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar attobetalda mottagaravgifter inte skall kunna drivas in utan föregående prövningav domstol i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att beslutar attRadiotjänst i () inte skall äga rätt att påläggaavgiftsskyldiga en tilläggsavgift på på krävt belopp i enlighet med vadsom i motionen anförts, 3. att beslutar attRIKAB;s beslut skall kunna överklagas hos kammarrätt utan föregående omprövninghos RIKAB i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att beslutar att denövre gränsen för belopp som RIKAB av administrativa skäl får underiåta attåterbetala skall vara . Utskottethar i ärendet inhämtat yttrande från lagutskottet (1988/89:LU3y). Yttrandetfogas vid betänkandet som bilaga 4. Propositionens bakgrund och huvudsakliga innehåll, m.m. Efterförslag av regeringen godkände att uppbörden av avgifterför innehav av televisionsmottagare skall ske i ett separat system skilt frånuppbörden av teleavgifter och att huvudmannaskapet för detta ochavgiftskontrollen skall skötas av i stället som för närvarandeav (prop. 1986/87:100 bil. 10, KrU 1986/87:11, rskr. 1986/87:197).Enligt beslutet skall ha övertagit uppgifterna senast den 1januari 1990. () skall bedriva den nya verksamheten genomett särskilt dotterbolag. Radiotjänst i (). Fråganom RIKAB:s behov av verksamhetsmedel kommer att behandlas i den av regeringenaviserade propositionen om verksamhet m.m. Utskottet vill isammanhanget erinra om att förslaget till förändringar i fråga om uppbörd ochavgiftskontroll lades fram mot bl.a. den bakgrunden /89:KrU9 att underövergångsfasen uppkomna extrautgifter inte skulle belasta radiofonden. ansåg detta angeläget. nu aktuella propositionen föreläggs förslag till lag om TV-avgiftoch till följdändringar i vissa lagar. föreslås vidare godkänna delsvad som i propositionen föreslagits om avgiftskontrollen, i den mån detta inteomfattas av den föreslagna lagstiftningen, dels vad som i propositionenförordats i fråga om finansieringen av rundradiorörelsens lånebehov, dels ochatt bemyndiga regeringen, eller efter beslut av regeringen , atttill utbetala till anvisade avgiftsmedel föruppbörd och kontroll. följande förändringar i avgiftsuttaget. - TV-avgiften blir enhetlig för färg-TV-apparateroch svartvita mottagare. På grund av detta kommer de som betalar för enbart svartvit TV att få avgiften höjd till den nivå som gäller för färg-TV. - Varje statlig myndighet blirskyldig att betala TV-avgift men endast för var tionde mottagare sommyndigheten innehar. - Avgiftsskyldigheten förmottagare i hotell- och pensionatsrörelser ökar till en avgift för var tiondemottagare. Denna regel kommer också att gälla för undervisningsområdet. RIKAB:sbeslut att påföra någon en avgift skall få verkställas om avgiften är obetaldoch förfallen till betalning. Förvaltningslagen(1986:223) och principen om allmänna handlingars offentlighet skall tillämpashos RIKAB när bolaget handlägger ärenden om TV-avgifter. RIKABskall bedriva avgiftskontroll. Bolaget får därvid använda särskiltpejlinstrument för att ta reda på i vilken utsträckning det finns TV-mottagarei bostäder inom ett visst område (särskild avgiftskontroll). SRskall utöva det finansiella samordningsansvaret för rundradiorörelsen. Bl.a.skall SR för statens räkning förvalta influtna avgiftsmedel. Medlen skall dockplaceras på räntebärande räkning hos . Riksgäldskontoretskall tillhandahålla det rörelsekapital som rundradiorörelsen behöver omavgiftsmedlen inte räcker till. Denya bestämmelserna föreslås träda i kraft . För tiden till och medutgången av skall de nya bestämmelserna tillämpas för deavgiftsskyldiga som RIKAB har fattat beslut om avgiftsskyldighet för. Fram tillden tidpunkt då detta skett gäller i princip äldre bestämmelser för enavgiftsskyldig. Enligtförslaget till lag om TV-avgift skall den som innehar en TV-mottagare betalaTV-avgift för mottagaren till RIKAB (1 §). Vissa undantag frånavgiftsskyldigheten föreslås. Således skall skyldigheten att betala TV-avgiftinte omfatta sådana TV-mottagare som på grund av sin konstruktion inte kananvändas för att ta emot markbundna rundradiosändningar (4 §). Skyldighetenatt betala TV-avgift skall inte heller omfatta TV-mottagare som finns ianläggningar eller lokaler som är avsedda för annat än bostadsändamål eller i fortskaffningsmedel,om mottagaren på grund av en särskilt vidtagen åtgärd 1988/89:KrU9 inte kananvändas för att ta emot TV-program (5 §). I motion Krl (m) framställs yrkanden som innebär attavgiftsskyldigheten skall begränsas i större utsträckning än vad fegeringenföreslagit. Motionären erinrar om att TV-avgiften går till finansieringen avSR:s TV-program och anför därför att avgiften endast bör gälla personer som taremot - eller kan ta emot - dessa program: Motionären närriner olika tänkbaratekniska lösningar på problemet att göra det möjligt att låta en TV-möttagareta emot satellitsändningar men däremot inte SR:s'sändningar. Utskottet vill framhålla att de flesta TV-mottagare är såkonstruerade att de kan användas för att ta emot markbundnarundradiosändningar, däribland sändningar från . I vissafall är emellertid en TV-mottagare så konstruerad ätt den kan användas endastför individuell eller kollektiv mottagning av program från satelliter (se prop.s. Propositionens lagförslag innebär att avgiftsskyldighet inte föreskrivsi sådana fall liksom i andra fall där konstruktionen är sådan ätt mottagareninte kan användas för att ta emot markbundna rundradiosändningar. Detta framgårav förslaget till 4 § i lagen. Därutöver föreslås, som framgår av redovisningenför förslaget till 5 §, ytterligare undantag från avgiftsskyldigheten,nämligen för vissa TV-mottagare som inte finns i bostäder. Utskottet anser attden avvägning som gjorts i proposifionen ifråga om avgiftsskyldighetensomfattning är rimhg. Utskottet avstyrker därför motionen och tillstyrkerproposifionen i motsvarande del. Återbetalning till den avgiftsskyldige Enligt propositionen skall TV-avgift betalasfilldess attden avgiftsskyldige skriftligen anmält hos RIKAB ätt hans innehav avTV-mottagare upphört. Avgift som avser tid efter det att en sådan anmälan harkommit in till bolaget skall betalas tillbaka till den avgiftsskyldige. Ömbeloppet är lägre än , betalas det dock inte tillbaka (11 § andrastycket). Utskottet ansluter sig till förslaget att det skall finnasen möjlighet för den avgiftsskyldige att få tillbaka den del av avgiften somavser tiden efter det att han anmält att hans innehav av TV-mottagare upphört.Av administrativa skäl bör dock mindre belopp inte betalas fillbaka. Utskottetanser att den i propositionen valda beloppsgränseri bör godtas. Därmed avstyrksmofion Kr2 (m), vari föreslås att RIKAB skall få underiåta att återbetalaavgiftsbelopp endast om detta uppgår till högsf . (yrkaride 4). Om en TV-avgift inte betalas inom föreskriven fid, skallenligt proposifions-förslaget (12 §) RIKAB sända en påminnelse till denavgiftsskyldige med uppmaning att betala inom den. tid som bolaget bestämmer.För påminnelsen skall den avgiftsskyldige inom samrna tid betala eripåminnelseavgift med belopp som regeringen föreskriver. Enligt 13 § i lagförslaget skall den ävgiftsskyldige, omen TV-avgift inte .betalas inom den tid som har satts ut i påminnelsen, ocksåbetala en filläggsavgift inom dentid som bolaget bestämmer. Tilläggsavgiften skall 1988/89:KrU9 vara 40 procentav avgiftsposten för perioden. Imotion Kr2 (m) anförs att det inte är rimligt att ena parten i ettfordringsförhållande på grund av för sen prestation drabbas av en sådanmerkostnad som förslaget till tilläggsavgift innebär. Det säger sig självt attdenna avgift kommer att upplevas som ett straff av den som skall erlägga den.En sådan ordning kan inte godtas, utan RIKAB bör behandlas som andraborgenärer. Mofionärerna yrkar därför avslag på förslaget om tilläggsavgift. Utskottetvill i överensstämmelse med vad som anförs i propositionen framhålla att varjebetalningsförsummelse leder till i vart fall ett temporärt intäktsbortfall förRIKAB och rundradiorörelsen, och att om detta bortfall blir besvärande kan deti sig motivera höjningar av TV-avgiften. Det är mot denna bakgrund angelägetatt de regler som gäller för betalning av TV-avgift är sådana att systemet görseffektivt. Skyldigheten att betala tilläggsavgifter har föreslagits åvila densom varken har betalat TV-avgiften inom föreskriven tid eller efterpåminnelse. Tilläggsavgiften avses alltså drabba endast de klart försumligaavgiftsbetalarna. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att RIKAB - somför övrigt saknar rätt att påföra de betalningsskyldiga dröjsmålsränta - skallfå ta ut tilläggsavgift i enlighet med vad som föreslås i proposifionen.Mofionsyrkandet avstyrks således (yrkande 2). Enligtförslaget i propositionen skall förvaltningslagen (1986:223) fillämpas närRIKAB handlägger ärenden enligt lagen om TV-avgift. Bolagets beslut omavgiftsskyldighet och om påförande av avgifter kan inte överklagas men skallomprövas av bolaget när den avgiftsskyldige begär det eller det annars finnsskäl för det. I de fall en begäran om omprövning görs efterdet att avgiften skulle ha betalats skall bolaget göra en fullständig prövningoch rätta eventuella felaktigheter. Kommer en begäran in efterfyraveckorsperiodens utgång skall beslutet ändras endast om det är uppenbartoriktigt. En begäran om omprövning fritar inte från skyldigheten att betalaförfallna avgifter. Bolagets omprövningsbeslut kan överklagas tillkammarrätten. Även om ett beslut överklagas, skall bolaget ändra beslutet, omdet är uppenbart oriktigt. Denna skyldighet gäller dock inte, om klaganden begäratt beslutet fills vidare inte skall gälla eller om bolaget har överlämnathandlingarna i ärendet till kammarrätten. Imotion Kr2 (m) anförs att den som vill överklaga en avgiftsdebitering måstebörja med att begära att RIKAB skall ompröva debiteringen och att en sådanordning är ogynnsammare för den enskilde än vad som gäller enligtförvaltningslagen. Motionärerna uttalar också att om en myndighet enligtförvaltningslagen omprövar beslut torde det ske med juridiskt kompetentpersonal. Någon sådan garanti finns självfallet inte i fråga om RIKAB.Mofionärerna vill att RIKAB:s beslut skall kunna överklagas hos kammarrättutan föregående omprövning hos bolaget (yrkande 3). Enutgångspunkt för regeringens förslag i här aktuellt avseende är att man börundvika att onödigtvis belasta domstol med ärenden om avgiftsskyldighet och ompåförande av avgifter. De fel som kan uppstå i RIKAB:s beslut, 1*1988/89.13saml. exempelvis en felaktigavgiftsdebitering, torde i många fall vara sådana att de 1988/89:KrU9 utansvårighet kan rättas till inom bolaget. Det är enligt utskottets meningmotiverat med regler för omprövning som ger långtgående möjligheter för bolagetatt rätta egna beslut. Då en avgiftsskyldig menar att bolagets rättstillämpningär fel bör han självfallet kunna få till stånd en domstolsprövning, om haninte kunnat få till stånd en ändring av det aktuella beslutet genom hänvändelsetill bolaget. Beträffandeden genom motionen aktualiserade jämförelsen med reglerna i förvaltningslagenfinns skäl anföra följande. Förslaget i propositionen innebär i de fall enbegäran om omprövning görs efter det att avgiften skulle habetalats att bolaget har en mera vidsträckt skyldighet att ompröva sitt beslutän vad som följer av förvaltningslagen. Enligt sistnämnda lag krävs att detmeddelade beslutet är uppenbart oriktigt medan det - som angetts i detföregående - enligt propositionens förslag till lag om TV-avgift alltid skallske en fullständig prövning av beslutet. Efter fyra-veckorsperiodens utgånggäller samma regel som enligt förvaltningslagen, nämligen att beslutet skalländras endast om det är uppenbart oriktigt. Omprövningsskyldigheten enligtförvaltningslagen gäller även om beslutet överklagas, något som får ske också ide fall då någon omprövning inte begärts . bedömning ger den i propositionen föreslagna regleringen avmöjligheterna att få en prövning till stånd av beslut som fattats av bolagetgoda möjligheter för den avgiftsskyldige att utan omgång få rättelse till ståndav felaktiga beslut. Med hänsyn till att bestämmelselserna omavgiftsskyldigheten är förhållandevis enkla torde det inte finnas anledningräkna med något större antal rättstvister, som behöver prövas av domstol. Då enmöjlighet till sådan prövning kommer att finnas och därtill utan någonbegränsning kan utnyttjas om det behövs, tillstyrker utskottet propositionensförslag och avstyrker motionen i motsvarande del (yrkande 3)! Vid sin bedömningutgår utskottet från att bolaget kommer att ha tillgång till väl kvalificeradpersonal för handläggning av de här aktuella besluts- och omprövningsärendena. Ettbeslut av RIKAB om påförande av avgifter skall anses som beslut av förvaltningsmyndighetoch får verkställas om avgiften är obetald och förfallen till betalning. skall indrivningen av avgifter handläggas som allmäntmål. Regleringen innebär att bolaget - till skillnad från vad som förnärvarande gäller i fråga om uppbördsverksamhet - inte behöverutverka någon exekufionsfitel från domstol, och kronofogdemyndigheten kandärför vidta exekutiva åtgärder direkt på grundval av bolagets beslut. Att denavgiftsskyldige begärt omprövning eller överklagat ett omprövningsbesluthindrar inte verkställighet; kammarrätten kan dock förordna att vidareverkställighet inte skall ske. Däremot får exekutiva åtgärder inte vidtasförrän bolaget fullgjort sin skyldighet att sända ut betalningspåminnelse. Kritikmot den föreslagna ordningen att RIKAB :s beslut skall bli omedelbartverkställbara framställs i motion Kr2 (m). kan en sådan ordning integodtas av hänsyn fill den enskildes rättssäkerhet, 1988/89:KrU9 och deyrkar därför att lagförslaget ändras så att obetalda mottagaravgifter inte fårdrivas in utan föregående domstolsprövning. Fråganom verkställighet av avgiftsbeslut behandlades i samband med att år1987 fattade beslut om organisationen av avgiftsuppbörden. I proposition1986/87:100 bil. 10 (s. 501) anförde föredragande statsrådet att vissaförändringar i juridiskt avseende borde vidtas. Ändringarna hade samband medatt obetalda TV-avgifter inte enligt gällande regler kan drivas in utanföregående prövning av domstol. Statsrådet ansåg att mottagaravgif-ten i ochmed den nya ordningen normalt sett borde kunna drivas in och attdetta innebar att man kunde undvika att belasta domstolsväsendet med en radbeslut om obetalda avgiftsräkningar. Vad föredragande statsrådet anförde ibl.a. detta hänseende godkändes av (KrU 1986/87:11). Medanledning av vad mofionärerna anfört om rättssäkerhetsaspekterna pekarlagutskottet i sitt yttrande på att uppbörden av TV-avgifter utgör enförvaltningsuppgift och att enligt gällande rätt beslut i förvaltningsärenden,som medför förpliktelser för enskilda, i många fall kan verkställas utan attallmän domstol behöver fastställa förpliktelsen. Någonprincipiell nyhet innebär alltså inte propositionen. Att det är ett aktiebolagoch inte en myndighet som anförtros uppbörden av mottagar-avgiften bör inteutesluta att besluten i avgiftsärenden blir verkställbara isynnerhet som förvaltningslagen liksom andra regler som gäller vidmyndighetsutövning skall tillämpas när bolaget handlägger avgiftsärenden. Detsistnämnda innebär bl.a. att staten kan bli skadeståndsskyldig för fel ellerförsummelser i uppbördsverksamheten enligt de särsJcilda reglerna iskadeståndslagen (1972:207) om det allmännas skadeståndsansvar vidmyndighetsutövning. I sammanhanget bör också påpekas att det finnsregler som medger att olika privaträttsliga associationers beslut fårverkställas utan föregående domstolsprövning. Medhänsyn fill det anförda kan utskottet - till skillnad från mofionärerna -intefinna anledning för att nu frångå sin fidigare inställning tillfrågan om omedelbar verkställighet. När det gäller den närmare utformningen avde nya reglerna konstaterar utskottet att de bör ge goda förutsättningar föratt uppbördsverksamheten kan bedrivas rationellt. Önskvärdheten av effektiviteti verksamheten måste emellertid vägas mot de avgiftsskyldigas intresse av attinte bli utsatta för exekufiva åtgärder i andra fall än då det framstår somnödvändigt. Utskottet vill därför kraftigt stryka under att möjligheten tillomedelbar verkställighet måste utnyttjas med försiktighet och omdöme och i anspråk först sedan den avgiftsskyldige givits rimliga möjligheter attfullgöra sina förpliktelser. Vid tillämpningen av de nya reglerna bör därföriakttas att påminnelser om betalningsskyldighet inte bör sändas ut förrän denavgiftsskyldige i någon mer väsentlig mån dröjt med betalningen. Efter mönsterav bestämmelserna i inkassolagen (1974:182) bör den avgiftsskyldige ocksåalltid ges en skälig frist för betalning efter utsändandet av påminnelsen. Vidbestämmandet av betalningsfristen bör hänsyn tas till infallandesemesterperioder, och liknande omständigheter av betydelse. Sådanaomständigheter bör föranleda en mer generös frist än vad som normalt tillämpas.Vidare bör - utom i fall då den betalningsskyldigegenom upprepade försummelser visat sin betalningsovilja 1988/89:KrU9 -exekutiva åtgärder inledas först sedan det visat sig att den avgiftsskyldigeinte begärt omprövning inom den ovan berörda fyraveckorsfristen. Utskottet villäven framhålla att enstaka betalningsförsummelser inte bör få föranledaverkställighetsåtgärder. Som regel bör det krävas att den avgiftsskyldigeunderlåtit att betala två eller flera avgiftsposter innan ansökan om verkställighetgörs hos kronofogdemyndigheten. På de redovisade skälen anser sig lagutskottet kunna godtaförslaget i propositionen att beslut i ärenden om TV-avgifter skall få läggastill grund för verkställighet. Utskottet förordar således att motion Kr2yrkande 1 avstyrks. ansluter sig till den av lagutskottetgjorda bedömningen. Med avstyrkande av motionsyrkandet tillstyrker utskottetsåledes propositionen i motsvarande del. Försöksverksamhet med särskilt betalningssätt Det föreslås i propositionen att RIKAB skall få bedriva enförsöksverksamhet som innebär att den årliga TV-avgiften skall betalas i andraposter och än vad som anges i lagen. Där anges attavgiften skall betalas i fyra poster med an avgiftsperiod . Varjepost skall betalas senast sista vardagen före avgiftsperiodens början. Iförsöksverksamheten skall eljest föreskriven avisering inte ske. I detenskilda fallet skall bolaget få fatta beslut i enlighet med det sagda efteravtal med den avgiftsskyldige, öm ett sådant beslut fattats gäller intebestämmelserna om betalningspåminnelse, tilläggsavgift och direktverkställighet. De redovisade bestämmelserna föreslås bli intagna i 24 § av denföreslagna nya lagen. Eftersom det enligt utskottets mening är angeläget attbetalningen av TV-avgifterna kan ske till så låg kostnad som möjligt och på ettäven i övrigt rationellt sätt anser sig utskottet böra tillstyrka enförsöksverksamhet av ovan angivet slag. Föredragande statsrådet ser det som naturligt att RIKABinriktar försöksverksamheten på sådana betalningsskyldiga, vilkas vilja ochförmåga att betala TV-avgift inte behöver ifrågasättas. Till denna grupp hörsjälvfallet bl.a. statliga och kommunala myndigheter och många företag. Som framhålls i propositionen (s. 68) kan betalning iannan ordning än den ordinära visa sig vara ändamålsenlig och även önskvärd fört.ex. sådana betalningsskyldiga som önskar automatiska överföringar frånlönekonton eller andra bankkonton. Med den utformning som regeringsförslagetfått -nämligen att det alltid krävs ett avtal med den betalningsskyldige - kanutskottet tillstyrka att försöksverksamheten även får omfatta enskildaavgiftsskyldiga. Utskottet vill i sammanhanget understryka angelägenheten avatt bolaget - då frågan om ett avtal aktualiseras - på ett klart ochlättförståeligt sätt informerar den enskilde om vilka villkor som föreslåsgälla för den som ingår sådant avtal som avses i 24 §. Självfallet måste denbetalningsskyldige - likaväl som bolaget - snabbt kunna frånträda avtalet ochunderkasta sig det i lagen reglerade betalningssystemet. Detta står iöverensstämmelse med vad som anförs i propositionen. I enlighet med det anförda tillstyrker utskottet förslagettill 24 § i lagen om TV-avgift. övergångsbestämmelser 1988/89: KrU9 Enligtpropositionens förslag, till lag om TV-avgift skall TV-avgiften bli enhetligför färg-TV-mottagare och svartvita mottagare. På grund härav kommer de som betalar för enbart svartvit TV att få avgiften höjd till den nivå somgäller för färg-TV. Frågan om uttag för mars månad 1989 av det belopp somhöjningen uppgår fill - . - har inte reglerats i de framlagdalagförslagen. Utskottet anser det inte påkallat att i övergångsbestämmelserföreskriver att detta belopp skall krävas in av RIKAB och . Ändringar i sekretesslagen, m.m. Enligtett i propositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1988:836) omändring i sekretesslagen (1980:100) skall principen om allmänna handlingarsoffentlighet tillämpas hos RIKAB i bolagets ärenden om TV-avgifter,påminnelseavgifter och tilläggsavgifter. Sekretess skall dock - enligt ettförslag i proposifionen till lag om ändring i sekretesslagen (1988:100) - gällaför uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kanantas att denne eller någon honom närstående lider skada eller men om uppgiftenröjs. Utskottetbiträder en lagreglering av angivet innehåll. Eftersom lagen 1988:836 trätt ikraft bör dock förstnämnda lagförslag avslås och denföreslagna lagregleringen i dess helhet ske genom ändring i sekretesslagen.Regeringens förslag till ändring av denna lag bör jämkas i enlighet härmed.