bet · GC01KU5 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 KU5 Utskottetbehandlar i betänkandet fyra under den allmänna motionstiden väcktamotioner, i vilka hemställs om lagsfiftning mot kollektivanslutning resp.organisafionsanslutning till politiskt parti. Utskottet avstyrker motionerna. reservafion (m, fp, c, mp) hemställs bl.a. att skall anta en lagom formerna för kollektivanslutning fill politiskt parti. Till betänkandet haräven fogats ett särskilt yttrande (vpk). 1987/88:K206av (), vari yrkas atf hos regeringen begär förslag tilllag mot påtvingad, presumtiv, anslutning fill politiskt parti. 1987/88:K214av och i (båda m), vari yrkas atfriksdagen beslutar att endast fysiska personer skall kunna anslutas till ettpolifiskt parfi. 1987/88;K223av m.fl. (c, m, fp), vari yrkas att beslutar antaföljande förslag till lag om formerna för anslutning fill polifiskt parfi. Lag om formerna för anslutning till politiskt parti Enskildperson får antas som medlem i politisk sammanslutning endast om han genom egenansökan gett till känna atf han önskar inträda i sammanslutningen. Antas någonsom medlem utan sådan ansökan, saknar def rättsverkan. Dennalag träder i kraft . 1987/88:K224av i och (båda c), vari yrkas 1.att beträffande kollektivanslutningen fill polifiskt parfi beslutarom lag i enlighet med i motionen framlagt förslag till lag om formerna föranslutning till politiskt parfi av samma innehåll som i motion 1987/88:K223, 1 1988/89. 2. atf som sin mening ger regeringen till kännaatt fristående 1988/89 organisation inte må anslutas till politiskt parti. Frågan om kollektivanslutning fill polifiskt parti har vidett flertal fillfällen behandlats av , bl.a. i samband med beslutetrörande författning. Grundlagberedningens majoritet fog avstånd fråntanken aft i grundlagen införa förbud mot kollektivanslutning fill polifisktparti. Samma ståndpunkt infogs i grundlagspropositionen samt avkonsfitufionsutskoftefs majoritet (KU 1973:26). I en reservafion (m) föreslogsett grundlagsstadgande om förbud mot kollektivanslutning. 1 en annanreservafion (c, fp) förordades ett uttalande av av innebörd attkollekfivanslutning infe borde förekomma men atf frågan inte i första handborde lösas genom lagstiftning utan genom åtgärder från partiernas sida i formav opinionsbildning mot kollektivanslutning. Även vid riksdag bifölls ett motionsyrkande avmotsvarande innebörd (KU 1974:54). Fri- och räftighetsutredningen, som presenterade sittbetänkande (SOU 1975:75), föreslog inte något grundlagsförbud motkollektivanslutning. I en reservation (m) yrkades aft en sådan bestämmelseskulle införas medan en annan reservation (c, fp) gav uttryck för samma uppfattningsom tidigare ställt sig bakom. I proposifionen om fri- och rättigheter i grundlag(1975/76:209) infog den dåvarande regeringen samma ståndpunkt som fri- ochrättighetsutredningen i kollektivanslutningsfrågan. (KU1975/76:56) anslöt sig till propositionen i denna del. Även i detta sammanhangförelåg en reservation (c, fp) av samma innebörd som tidigare, nämligen attfrågan i första hand borde lösas genom åtgärder från de politiska partiernassida. Denna reservation bifölls av . I en annan reservation (m) hadeyrkats lagstiftning mot kollektivanslutning. behandlade en motion (m)i vilken begärdes lagstiftningsåtgärder om förbud mot kollekfivanslutning.Utskotfsmajorifefen (KU 1976/77:27) erinrade i sitt yttrande över mofionen omatt ställt sig bakom uttalanden avinnebörd atf kollekfivanslutning till politiskt parti inte borde förekomma menatt frågan inte i första hand borde lösas genom lagstiftning utan genomåtgärder från partiernas sida. Vidare framhölls atf den debatt om kollektivanslutningensberäffigande som förekommit , bl.a. inom det socialdemokrafiskapartiet och den fackliga rörelsen, gjorde aft utskottet hyste starkaförhoppningar om att frågan kunde komma att lösas inom en nära framtid.Utskottet avstyrkte därför motionens yrkande om lagstiftningsåtgärder. I enreservation (s) anfördes bl.a. att det måste fillkomma fackliga organisationeraft besluta i egna angelägenheter. I ett särskilt yttrande (m) uttalades att omkollekfivanslutningssystemef inte bringades aft upphöra inom en nära framfidborde frågan lösas genom lagsfiftning. 1978 framlagda betänkandet avrätfighetsskyddsufredningen (SOU 1988/89 1978:34) berördes infe frågan om kollektivanslutning till polifiskt parfi. Konstitutionsutskoftet har praktiskt tagetårligen behandlat motioner i kollektivanslutningsfrågan (KU 1978/79:11,1979/80:10, 1980/ 81:3, 1981/82:10, 1982/83:9, 1983/84:8, 1984/85:30,1986/87:12 och 1987/ 88:12). Ufskottsmajoriteten har avstyrkt motionerna, framt.o.m. /85, med hänvisning till atf det måste ankomma på defackliga organisationerna atf själva fatta beslut i sina egna angelägenheter.Riksdagen har dock bifallit ett uttalande av sammainnebörd som ställde sig bakom vid 1976/. Åren1982-1983 och 1985-1987 har däremot ställt sig bakomutskoftsmajoritetens yttrande. Vid utskottsbehandlingen hade utskottetatf ta ställning fill ett antal motioner, vari hemställdes om lagstiftning motkollektivanslutning till politiskt parfi. I en av motionerna, 1983/84:335 (c),fanns intaget ett förslag fill lag om formerna för anslutning till politisktparti. Anslutning fill politiskt parti på annat sätt än genom personlig anmälanfrån den som önskar inträda i parfiet skulle enligt förslaget saknarättsverkan. På utskottets begäran granskade lagrådet hur lagförslaget förhöllsig bl.a. till regeringsformens regler om föreningsfriheten och om denföreslagna lagen fått en sådan utformning att syftet med den kunde antas blitillgodosett. Lagrådet hade från dessa utgångspunkter inte något att erinra motlagförslaget. Viss ytterligare remissbehandling förekom. Som ovan nämntsvidhöll utskoffsma-joriteten sitt tidigare ställningstagande i frågan (KU1984/85:30). I en reservafion (m, c, fp) yrkades atf skulle anta detav lagrådet granskade lagförslaget och i en annan reservation (vpk) gjordes ettuttalande mot kollektivanslutning till politiskt parti. Vid 1986/behandlade konstitutionsutskottetfre under den allmänna motionstiden väckta mofioner, i vilka hemställts omlagstiftning mot kollektivanslutning till politiskt parti. Utskoffsmajoritefen(s, vpk) avstyrkte mofionerna med hänvisning till bl.a. atf densocialdemokratiska partistyrelsen beslutat atf till partikongressen 1987 läggafram ett förslag om avskaffandet av kollektivanslutningen till detsocialdemokrafiska partiet och att anledning saknades atf stifta lag (KU1986/87:12). Förslaget innebar atf medlemskap i partiet endast skulle kunnagrundas på enskild anslutning. En övergång till enskild anslutning skulle varagenomförd . I ett särskilt yftrande (vpk) uttaladesbl.a. att frågan infe i första hand borde lösas genom lagstiftning utan genomåtgärder från partiernas egen sida. I en reservation (m, fp, c) uttalades bl.a.att def infe fanns några garantier för att partikongressen skulle komma atfbiträda partistyrelsens förslag. Dessutom innebar partistyrelsens förslagenligt reservationen aft en övergång till enskild anslutning skulle ske underflera år. En lagstiftning mot kollektivanslutning var därför ofrånkomlig.Reservanter- ~ -na ansåg lagstiftning vara motiverad också för att förhindraatt samma företeelse återkommer . Frågan om lagstiftning mot kollektivanslutning behandladesäven vid förra (KU 1987/88:12). Utskottets majoritet (s, vpk)avstyrkte två motioner i denna fråga med hänvisning bl.a. till atf densocialdemokrafiska partikongressendårhera fattat beslut om avskaffande av kollekfivanslutning- 1988/89 en ienlighet med partistyrelsens förslag och att anledning saknades att sfifta KU5lag i ärendet. Vidare framhölls atf en lagstiftning som den föreslagna skulleleda fill negafiva verkningar på det föreningsrätfsliga området. 1 enreservation (m, fp, c) uttalades bl.a. att en lagsfiftning mot kollektivanslutningär ofrånkomlig redan av det skälet att kollektivanslutna medlemmar skullefinnas kvar i det socialdemokrafiska parfiet . Även omkollektivanslutningen inom det socialdemokratiska partiet skulle komma aftupphöra var en lagstiftning enligt reservationen motiverad ocksåför att förhindra att samma företeelse återkommer . I ett särskiltyftrande (vpk) anfördes atf den socialdemokratiska partikongressens beslut atfavskaffa kollekfivanslutning och att medlemskap i partiet endast skall kunnagrundas på enskild anslutning bl.a. svarar mot upprepade uttalandeni frågan. Emellertid ifrågasattes starkt det beslut om organisationsanslutningsom partikongressen också fattade. Def förhållandet att facklig organisationenligt denna form skulle kunna anslutas till def socialdemokrafiska parfietkunde enligt det särskilda yttrandet komma atf skada sammanhållningen inomfackföreningsrörelsen. Frågan om organisafionsanslutning behandlades i riksdagenvid frågestund . Av justitieministerns svar på den fråga somställts framgår aft regeringen infe har för avsikt att lägga fram något förslagi organisationsanslutningsfrågan. Utskottet behandlar i detta betänkande fyra motioner varihemställs om lagstiftning mot kollektivanslutning resp. organisationsanslutningtill polifiskt parti. I motion K2C)6 av () yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till lag mot påtvingad, presumtiv, anslutning fillpolitiskt parti. I två mofioner, K223 och K224, läggs fram förslag till lag omformerna för anslutning fill politiskt parti. Motion K223 är väckt av OlofJohansson (c), () och (). 1 motion K224somväckts av i och (båda c) begärshärutöver ett fillkännagivande atf fristående organisation infe må anslutastill politiskt parti. Frågan om organisafionsanslutning fas också upp i mofionK214 av och i (båda m), som yrkar attriksdagen beslutar att endast fysiska personer skall kunna anslutas tillpolitiskt parti. Vid den socialdemokratiska partikongressen hösten 1987beslöts bl.a. att medlemskap endast kan grundas på individuell anslutning ochatt övergången från kollektiv fill individuell anslutning skall vara genomfördsenast . Utskottet får, liksom vid förra årets behandling avfrågan, konstatera att beslut nu har fattats om avskaffande avkollektivanslutning fill det socialdemokratiska partiet och att anledningsaknas att sfifta lag i ärendet. Mot bakgrund härav och med hänsyn till denegativa effekter föreslagen lagstiftning enligt utskottets mening skulle hainom det föreningsrätfsliga området avstvrker utskottet mofionerna. Hemställan 1988/89 1. beträffande kollektivanslutning aftriksdagen avslår motionerna 1987/88:K206, 1987/88:K223 och 1987/88:K224 yrkande1, atfriksdagen avslår motionerna 1987/88:K214 och 1987/88:K224 yrkande 2. Närvarande: (), (),(), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), (), (), (vpk), Hans Leghammar (mp), (), Rosa-LillWåhlstedt (s). (), () och (). (), (), Hans Nyhage(m), (), (), Hans Leghammar (mp). () och () anser dels atf den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet får" och slutar med "utskottet motionerna"bort ha följande lydelse: Enligt 2 kap. 2 § regeringsformen är varje medborgare gentemotdet allmänna skyddad mot tvång atf giva fill känna sin åskådning i politiskt,religiöst, kulturellt eller annat sådant avseende. I andra bestämmelser iregeringsformen och i vallagen skyddas valhemligheten både mot det allmänna ochmot enskilda. Detta är ett uttryck för grundläggande och självklaravärderingar i en politisk demokrati. Den enskilde skall själv och utan attbehöva uppge def för andra bestämma vilket polifiskt parti vederbörande villstödja i de allmänna valen. Lika självklart bör det i en demokrati vara att denenskilde själv genom en frivillig handling skall avgöra om hon eller han villansluta sig fill ett polifiskt parti och också avgöra vilket parti det skallgälla. Det socialdemokratiska parfiet har sedan lång tidfillämpat s.k. kollektivanslutning, vilket innebär att flertalet av dessmedlemmar inte själva har tagit ställning till sitt medlemskap. I stället harde registrerats som medlemmar genommajoritetsbeslut av fackliga organisationer. Därvid har beslut fattats 1988/89om anslutning ay hela medlemskåren, och ett mycket stort antal av de KU5anslutna medlemmarna vet infe ens om aft de blivit medlemmar. En orimlig effektav detta förfaringssätt är atf hundratusentals personer tvångsanslufs fill ettparfi som de inte röstar på i de allmänna valen och dessutom tvingas betalamedlemsavgifter till detta parfi. För dem som känner fill att de blivitmedlemmar finns en möjlighet att reservera sig och därigenom undgåmedlemskapet. En reservation innebär emellertid aft det finns en uppenbar riskför aft den som reserverar sig därigenom tvingas deklarera atf han eller honinfe vill vara med i det socialdemokrafiska parfiet. har fidigare under en följd av år uttalat sittogillande av kollektivanslutningen. Någon i sak betydelsefull förändring haremellertid inte genomförts. Enligt utskottets mening framstår därförlagstiftning som den enda säkra framkomliga vägen atf nå resultat på dettaområde. Den socialdemokratiska partikongressen 1987 beslöt om nyaanslutningsformer fill partiet. Kollektivanslutning skall emellerfid kunnatillämpas fram till . Dessutom införs helt nyaanslufningsbegrepp som starkt påminner om gamla anslutningsformer. Genom att enfacklig organisafion skall kunna vara medlem i SAP tvingas de fackligtanslutna atf kollektivt vara med och betala till det socialdemokratiskapartiet. Uppseendeväckande är också att avgiften för individuellt anslutenpartimedlem helt eller delvis skall kunna betalas av den fackligaorganisationen. Partikongressens beslut har därför karaktär av en kosmetiskåtgärd. Mot bakgrund av dessa förhållanden är en lagsfiftningenligt utskottets mening ofrånkomlig. Till detta kommer att en lagstiftning motkollekfivanslutning är motiverad också för att förhindra att samma företeelseåterkommer i framfiden. Atf en sådan lagstiftning med den föreslagnautformningen inte kränker regeringsformens regler om föreningsfrihet harklarlagts i samband med tidigare lagrådsgranskning. Utskottet förordar med tillstyrkande av det i mofionerna1987/88:K206, K223 och K224 yrkande 1 framställda kravet på lagstiftning motkollektivanslutning till polifiskt parfi aft antar det i mofionerna1987/88:K223 och K224 framlagda lagförslaget, dock med den ändringen att lagenbör träda i kraft . Vidare tillstyrker utskottet det imofionerna 1987/88:K214 och K224 yrkande 2 framställda kravet på åtgärder motorganisafionsanslutning. dels atf utskottets hemsfällan bort ha följande lydelse: aftriksdagen med bifall fill mofionerna 1987/88:K223 och 1987/ 88:K224 yrkande 1och med anledning av mofion 1987/88:K206 antar def genom motionerna1987/88:K223 och 1987/88:K224 yrkande 1 framlagda lagförslaget, dock med denändringen atf lagen skall träda i kraft , atfriksdagen med bifall fill motion 1987/88:K224 yrkande 2 och med anledning avmofion 1987/88:K214 som sin mening ger regeringen fill känna aft friståendeorganisation infe må anslutas till politiskt parti. Särskiltyttrande 1988/89 (vpk) anför: Inom arbetarrörelsen har det alltid funnits enighet omvikten av samverkan mellan rörelsens fackliga och politiska grenar.Kollektivanslutningen har dock ständigt stått under debatt inomarbetarrörelsen. Den socialdemokrafiska parfikongressens beslut aft avskaffakollekfivanslutningen genom atf medlemskap i partiet endast skall grundas påindividuell anslutning svarar mot allt starkare stämningar inomarbetarrörelsen. Beslutet står också i överensstämmelse med riksdagensupprepade uttalanden om att frågan inte i första hand bör lösas genomlagstiftning utan genom åtgärder från partiernas egen sida. Däremot kan partikongressens beslut om att fackligorganisafion skall kunna anslutas till det socialdemokrafiska partiet starktifrågasättas. Organi-sationsanslufningen kan komma att skada sammanhållningeninom fackföreningsrörelsen. Enligt kommunisternas mening börockså denna fråga lösas genom åtgärder inom arbetarrörelsen och inte genomlagstiftning. En lagstiftning skulle kunna leda fill ingrepp i def friaföreningslivet.