bet · GC01JoU16 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande ett 20-tal motionerfrän allmänna motionstiden . I motioner (m, fp, c) framförs förslag om ändringar iskogspolitiken i förenklande syfte. Bestämmelser i skogsvårdslagen om skärptavverkningsplikt m.m. bör enligt dessa motioner undanröjas. I motioner (fp, c,vpk, mp) yrkas på ökad betoning av naturvårdshänsynen i skogsbruket, och imotioner (fp, c) begärs införande av konsekvensbeskrivningar för vissaskogsbmksmetoder. Enligt en motion (vpk) bör skog och jordbruksmark ilagstiftningen beskrivas som mångsidiga naturresurser. I en mofion (mp) framförs förslag om begränsning avmöjligheterna att fillämpa vissa skogsbruksmetoder som gödsling,helträdsutnyttjande m.m., och i motioner (c, mp) föreslås övergång till miljö-och arbetsmiljövänliga oljor i skogsbmket. I någramotioner (mp, fp) föreslås ändringar i ädellövskogslagen. Ett antal motioner från samtliga partier behandlarskogsbruket i de Jjällnära skogarna. I en motion (s) yrkas på fortsatt aktivtskogsbruk i dessa skogar. I motioner (s, m, fp, c, vpk, mp) betonasnaturvårdshänsynen. En naturvårdsgräns bör enligt mofioner (s, fp, c, vpk, mp)upprättas, ovanför vilken storskaligt skogsbruk ej får bedrivas. I väntan härpåföreslås från ett par partiers sida (vpk, mp) moratorium för avverkning i defjällnära områdena. Det småskaliga skogsbmket bör enligt flera motioner (s, c)uppmuntras i fjällnära skog. Enligt en motion (m) bör enskilda ägare övertastatsägd skog. Regeringen har uppdragit åtskogsstyrelsen att göra en allsidig utvärdering av effekterna av de åtgärdersom vidtagits beträffande det fjällnära skogsbruket med anledning avriksdagsuttalanden m.m. Uppdraget skall vara slutfört den 1juni 1989. Med hänvisning till att frågan således utreds avstyrker utskottetmotionerna om det fjällnära skogsbmket. Utskottet avstyrker även övriga motioner. Utskotteterinrar om vikten av att skogspolitiken i sina huvuddrag ligger fast.Skogsstyrelsen har ansvaret för att följa skogspolidkens effekter och attföreslå eller själv vidta de ändringar som behövs. När det gäller oljornasroll i skogsbruket hänvisar utskottet till att försök ochutvecklingsverksamhet pågår för att fä fram miljö-och arbetsmiljövänliga oljor.Motionerna om ädellövskogslagen avstyrks I 1988/89. med hänsyntill att en utvärdering av denna lags effekter görs inom ramen 1988/89:JoU16 för pågående översyn av naturvårdslagen. 1 ärendet redovisas 17 reservationer (m, fp, c, vpk ochmp) samt ett särskilt yttrande (mp). l988/89:Jo301 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enöversyn av skogsvårdslagen med avseende på naturvårdshänsynen. 1988/89:Jo304 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom angelägenheten att bedriva aktivt och ansvarsfullt skogsbruk i fjällnäraskog. 1988/89:Jo309 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar om en lag om moratorium för avverkning av fjällnära barrskog ienlighet med vad i motionen anförs, 2. att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en utredning i enlighet med vad i motionenanförts med uppgift att lämna förslag till naturvårdsgräns, ovan vilkenstorskaligt skogsbruk ej får bedrivas. l988/89:Jo310 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en samladöversyn av skogspolitiken, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enreformering av skogsvårdslagen i enlighet med de riktlinjer som anges imotionen, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådana ändringar i skogsvårdslagen attmöjligheterna att frivilligt ta större naturvårdshänsyn än lagen kräver ökar ienlighet med vad som anförts i motionen, 4. att riksdagenbeslutar avskaffa kravet på obligatoriska skogsbruksplaner. l988/89:Jo3l2 av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att en naturvårdsgräns grundad på SNF:s arbetsmaterial införs inomett år från i motionen angivet datum, 2. att riksdagenbeslutar att ett avverkningsstopp skall införas i all skog ovanförden gamla skogsodlingsgränsen i fjällnära skogar fill dess attnaturvårdsgränsen träder i kraft. l988/89:Jo3l6 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att beslutar att det skogspolitiska målet fördet årliga virkes uttaget av vedråvara ska sänkas , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att skogsvårdslagen bör ses överenligt vad som angivits i motionen, 3. att riksdagenförbjuder användningen av kemiska bekämpningsmedel i skogsbruket. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen 1988/89 :JoU 16anförs om hälso- och miljövänliga motorsågsbränslen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hälso- ochmiljövänligare smörj- och hydrauloljor, 4. att riksdagenförbjuder konstgödning med kvävegödsel av naturmark, 5. att riksdageninför ett förbud mot avverkning av fjällnära skog ovanför dentidigare skogsodlingsgränsen i avvaktan på att en naturvårdsgräns införs förstorskaligt skogsbmk, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en naturvårdsgräns införs förfjällnära skogar enligt vad som anförs i motionen, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ädellövskogslagen ska ses överenligt vad som angivits i mofionen, 10. att beslutar att 5 :e paragrafen 3 :estycket i skogsvårdslagen stryks, 12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av nu gällande skogsvårdslag, 15. att som sin mening gerregeringen till känna att naturvårdshänsynen i skogsbruket måste ges enstarkare ställning i lagsfiftningen och myndigheternas föreskrifter m.m. enligtvad som anförts i motionen, 16. att som sin mening gerregeringen till känna att domänverket omgående skall få direktiv att inteanlägga vägar eller avverka i de fjällnära skogarna, dvs. i skogar ovanför dengamla skogsodlingsgränsen, 22. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om begränsning avhyggesstorleken, 23. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om helträdsutnyttjande ochhyggesplöjning. l988/89:Jo317 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till förändringar i skogsvårdslagen med deninriktning som anges i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulansoch rådgivning inom skogsbruket, 3. att riksdagenbeslutar att ändra skötsellagen så att plantering av skog på kan skeutan särskilt tillstånd, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överförandetav fjällnära skogar till enskilda skogsägare eller gemensamhetsskogar. 1988/89:Jo318 av och (båda mp) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar om sådan ändring i ädellövskogslagen att pre-skriptionsfiden för brottmot lagen ökas till , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att byta utskogsvårdsstyrelserna möt länsstyrelserna som beslutande myndighet, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring i ädellövskogslagen attbestånden klart kan definieras enligt de kriterier som i motionen anförts, 3 4. att beslutar om sådan ändring iädellövskogslagen att klibb- 1988/89:JoU 16 al skall räknas som ädellövträd, då den förekommer i anslutning till övrig 1988/89:Jo319 av och (båda mp)vari yrkas att antar det lagförslag beträffande fjällnära skogar sompresenterats i motionen. 1988/89:Jo32l av m.fl. (vpk) vari yrkas 2. att beslutar förbjuda fortsatt planteringav contorta, 5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den lokala genefiska variationen måste behållas. 1988/89:Jo322 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skogen . 1988/89 :Jo323 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om naturvårdsgräns och skydd för den fjällnära skogen. l988/89:Jo324 av m.fl. (c) vari yrkas I. att hos regeringen begär en utredning om enöversyn av skogsvårdslagen i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommiljökonsekvensbeskrivningar för olika skogsbmksmetoder, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etinförande av en naturvårdsgräns i de fjällnära skogarna baserad på biologiskagmnder, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de fjällnäraskogarna, 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stimulering av omarrondering. 1988/89:Jo709 av och iBengtsfors (båda c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen fillkänna vad i motionen anförts om övergång från användande av mineralolja tillvegetabilisk olja inom skogsbruket. 1988/89:Jo736 av m.fl. (fp) vari yrkas 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvärderingav beslut om de fjällnära skogarna, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om ettförstärkt skydd för värdefulla fjällnära barrskogar bl.a. innebärande inrättandeav en naturvårdsgräns för storskaligt skogsbruk, att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motio nen anförts om gmndliga miljökonsekvensanalysér vid införande av nya starkt omvandlande bmkningsmetoder och främmande trädslag, 15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i mofio nen anförts om bättre övervakning av hur skogsvårdslagens hänsynsregler efterlevs. 1988/89:Jo744av () vari yrkas att som sin mening 1988/89 :JoU16 ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn och förbättringav ädellövskogen. l988/89;Jo755 av och (båda fp)vari yrkas 2. att riksdagenhos regeringen begär en kartläggning av hur skogsvårdslagen tillämpas vadgäller naturvårdshänsyn, 3. att riksdagenhos regeringen begär att domänverket och skogsföretag inom näringsliv ochsamhälle uppmärksammas på skogsvårdslagens lydelse avseendenaturvårdshänsyn. 1988/89:Jo796 av m.fl. (m) vari yrkas 21. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om skogsvårdslagens regler, 22. att som sin mening gerregeringen fill känna vad i motionen anförts om överlåtande av fjällnäraskogar till enskilda eller samfällda ägare, 23. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om återhållsamhet med avverkningi de fjällnära skogarna, 24. att hos regeringen begären utredning om skogsbruket i de fjällnära skogarna. l988/89:Jo797 av m.fl. (c) vari yrkas 34. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om naturvård i skogsbmket, 35. att hos regeringen begären parlamentarisk utredning om naturvårdsgräns i enlighet med motionen. 1988/89:Jo860 av m.fl. (mp) vari yrkas 20. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att en naturvårdsgräns för attskydda fjällnära skog införs i skogsvårdslagen, 21. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att 5 § tredje stycket iskogsvårdslagen avskaffas. l988/89:Jo862 av och (båda fp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ständortsanpassat skogsbruk. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:A455. 1988/89 :Jo875 av och (båda mp) variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handhavande,kontroll och registrering av hydrauloljor, 2. att riksdagenbegär en utredning hos kemikalieinspekfionen med anledning av ovanståendeproblem med hydrauloljor. 1988/89:Jo963 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag till enändring av portalpa ragraferna i skogsvårdslagen och lagen om skötsel av jordbruksmark i en- 5 lighet medvad som anförts i motionen, i syfte att beskriva skogen och 1988/89:JoU16jordbruksmarken som mångsidiga naturresurser, 5. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att se över 21 § skogsvårdslagen. Utskottet har under beredningen av de motioner som rörfjällnära skog uppvaktats av företrädare för , , ochSorsele kommuner, av renskötare och skogsägare m.fl. i och ,av Skogsägarnas riksförbunds inlandsråd, av landshövdingen i länjämte medarbetare samt av representanter för Fjäll nära urskogarsräddningsaktion (FURA). I samband med uppvaktningarna har en omfattandeskriftlig dokumentation överlämnats. Skrivelser om skogsbruket i fjällnära skoghar inkommit från i och från m.fl. I betänkandet behandlas skogspolitiska frågor medutgångspunkt i motioner som framlagts under allmänna motionstiden i januari1989. Skogen dominerar naturen i . Ungefär 23,7 milj.hektar eller av landarealen är skogsmark som är lämpad förskogsproduktion. Därtill kommer vissa arealer barrskog och lövskog ifjällområdena samt natur-skyddade skogsområden m.m. Totalt omfattar skogarnasåledes av landets yta. Skogen har stor betydelse för livet på jorden. Den utgören mångsidig resurs. Många växter och djur är för sin överlevnad beroende avskogen som biotop. För samhällets invånare tjänar skogen som en viktig ochvarierande rekreationskälla. Den rymmer också väsentliga ekonomiska värden vidsidan av skogsnäringen. Skogsnäringen, dvs. skogsbruket och skogsindustrin, ärviktig för vårt lands ekonomi och för sysselsättningen. För bytesbalansen medutlandet spelar den en mycket stor roll. Skogsvårdslagen (1979:429; SVL) antogs av våren1979 och ersatte då den tidigare skogsvårdslagen . Som skäl tillinförandet av en ny lag angav utskottet bl.a. skogsindustrins expansion,förändrade skötsel- och avverkningsmetoder i skogsbruket samt inte minst demotsättningar mellan naturvärdens och skogsbrukets intressen som under senareår blivit alltmer vanliga. framhölls nödvändigheten av attskogs-polifiken ges en långsiktig inriktning. Med en sådan inriktning följeratt politikens mål inte en gång för alla kan ges en konkret beskrivning i formav avverkningsnivå, återväxtåtgärder, skogsbmksmetoder, hänsyn till motstå- Även om det övergripande målet för skogspolitiken i 1988/89 :JoU16 huvudsak kan stå fast måste vissa delmål omprövas fortlöpande med hänsyntill bl.a. samhällsutvecklingen och forskningens rön. Vad beträffar fråganvilken årlig avverkning den fastlagda skogspolitiken medger framhölls ibeslutet att det inte är meningsfullt att lägga fast ett närmare preciseratlångsiktigt skogsproduktionsprogram för det svenska skogsbruket (prop.1978/79:110, JoU30). Skogsvårdslagen är en ramlag. Den innehåller dels allmännaoch grundläggande bestämmelser om samhällets minimikrav på skogsvården, delsbemyndiganden för regeringen eller att meddela mera detaljeradeföreskrifter. I anslutning därtill har regeringen utfärdat en skogsvårdsförordning(1979:791). Detaljbestämmelserna återfinns i föreskrifter(vilka är bindande) och allmänna råd (vilka endast har vägledande karaktär) dllskogsvårdslagen (SKES 1986:6 och 1987:3). Som övergripande mål för skogsbmket gäller enligt SVL attskogsmark med dess skog genom lämpligt utnyttjande av markensvirkesproducerande förmåga skall skötas så att den varakfigt ger en hög ochvärdefull virkesavkastning. Vid skötseln skall hänsyn tas till naturvårdensoch andra allmänna intressen (1 §). Naturvårdshänsynen regleras närmare i 21 §skogsvårdslagen. Enligt denna får regeringen eller vederbörande myndighet (dvs.skogsstyrelsen) meddela föreskrifter om den hänsyn som skall tas tillnaturvårdens intressen vid skötseln av skog, såsom i fråga om hyggens storlekoch utläggning, beståndsanläggning, kvarlämnande av trädsamlingar ochskogsbilvägars sträckning. Föreskrifterna får dock inte vara så ingripande attpågående markanvändning avsevärt försvåras. återfinns iskogsstyrelsens föreskrifter om allmänna råd. Under det decennium som gått sedan skogsvårdslagen antogshar olika justeringar av skogspolifiken gjorts. antog ett femtonårsprogram för attersätta glesa skogar enligt 5 § 3 skogsvärdslagen med produktiv skog (prop.1981/ 82:30, JoU8). infördes regler i skogsvårdslagen omslutavverkningsskyldig-het och gallringsskyldighet i syfte att förmå de passivaskogsägarna att avverka. Då gjordes även skogsbruksplaner obligatoriska. har frågan om naturvårdshänsyn iskogsbruket fått allt större uppmärksamhet. uttalade att detfinns anledning att iaktta stor återhållsamhet med bedrivande av skogsbruk ide s.k. fjällnära skogarna (JoU 1984/85:20). uttalade attalla skogsvägar som byggs i områden med svårföryngrad skog bör underkastasvillkor om hänsyn till naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen (JoU1986/87:16 s. 38, rskr 252). Statsmakterna har även uppmärksammat risken att värdefullabiotoper för djur och växter kan försvinna genom att radikala storskaliga skogs bruksmetoder tillämpas. Sedan kreatursbetningen upphört har det tradifio- nella kulturlandskapet av hagmarkstyp förbuskats och vuxit igen. Program met för avveckling av glesa skogar har mot den bakgrunden skurits ner och särskilda medel har anslagits till bevarande av kulturlandskapet. Motionerna 1988/89:JoU16 I motion Jo310 (fp) begärs en samlad översyn avskogspolitiken (yrkande 1). Motionärerna framhåller att skogens roll som råvaraför den traditionella skogsnäringen inte får skymma det faktum att också deövriga nyttigheter den producerar har stor betydelse för samhället. Då intressestår mot intresse måste en sammanjämkning ske och skötselmetoderna modifieras.En reformering av skogsvårdslagen bör göras i samband med översynen avskogspolitiken (yrkande 2). Den bör syfta till förenklad lagstiftning, begränsadbyråkrati och ett mer ständortsanpassat skogsbmk. Vidare begär motionärernaförslag till sådana ändringar i skogsvårdslagen att möjligheterna att tastörre naturvårdshänsyn än lagen kräver ökar (yrkande 3). Slutligen bör kravetpå obligatoriska skogsbmksplaner avskaffas (yrkande 4). I motion Jo736 (fp)yrkas att gmndliga miljökonsekvensanalyser skall göras vid införande av nyastarkt omvandlande brukningsmetoder och främmande trädslag (yrkande II). Vidare krävs en bättre övervakningav hur skogsvårdslagens hänsynsregler efterlevs (yrkande 15). Enligt motionenhar en undersökning visat att det inte tas några naturvårdshänsyn på omkring entredjedel av hyggena. En bättre efterlevnad av hänsynsreglerna krävs även imotion Jo755 (fp) yrkandena 2 och 3. I motion Jo862 (fp) återkommer kravet påett ständortsanpassat skogsbmk. Förslag till förändringar i skogsvårdslagen begärs även imotion Jo3l7 (m). Kraven på avverkning och ransonering bör enligt motionenavskaffas och lagstiftningen bör inriktas på att vägleda skogsägaren till godskogsvård (yrkande 1). Detaljregleringen bör ersättas med stimulans ochrådgivning inom skogsbmket (yrkande 2). Statens åtgärder bör även inriktas påatt underlätta skogsplantering på som tas ur direkt jordbruksproduktion.Skötsellagen bör därför ändras så att den medger att plantering av skog pååkermark kan ske utan särskilt tillstånd (yrkande 3). Enligt motion Jo796 (m)yrkande 21 bör skogsvårdslagens regler ändras så att större inslag av lövtolereras i barrskogar. I motion Jo324 (c) framhålls att skogsvårdslag ärallmänt hållen och ger utrymme för betydande tolkningsfrihet. De nyabestämmelser som tillfördeslagen har dock tillsammans medskogsstyrelsens föreskrifter gjort lagen svårtolkad, anser motionärerna.Riksdagen bör därför besluta att en ny skogsvårdslag utarbetas. Arbetet börutgå från att i lagen klart skall anges samhällets minimikrav när det gällerskogens skötsel. Lagen skall ange de ramar som skogsägare är skyldiga att hållasig inom. Större miljöhänsyn bör ligga till grund för utformningen av en nylagstiftning (yrkande 1). Miljökonsekvensbeskrivningar bör göras för olikaskogsbruksmetoder som hyggesplöjningar, stubbrytning, dikning, inplantering avfrämmande trädslag samt för skogsplantering på jordbruksmark (yrkande 3).Omarrondering bör stimuleras (yrkande 10). I motion Jo963 (vpk) framförs krav på att ändraportalparagraferna i skogsvårdslagen och lagen om skötsel av jordbruksmark isyfte att beskriva skogen och jordbruksmarken som mångsidiga naturresurser(yrkande 1). Enutredningbörtillsättasmeduppgift att seöver21 § skogsvårdslagenom den hänsyn som skall tas till naturvårdens intressen vid skötseln av skog (yrkande5). Förslag om förbud mot fortsatt plantering av contorta 1988/89:JoU16 framförs imotion Jo32l (vpk) med hänvisning till att man ännu vet mycket litet omvilka effekter ett byte av trädslag kan fä på markkemin och på skogensväxt- och djurliv. Vidare erinrar motionärerna om att contortan på senare årdrabbats hårt av svampangrepp (yrkande 2). måste denlokala genetiska variationen behällas (yrkande 5). En sänkning av det skogspolitiska avverkningsmålet för detårliga virkesuttaget av vedråvara till 65 milj. skogskubikmeter begärs imotion Jo316 (mp) yrkande I. Motionärerna yrkar även att skogsvårdslagen sesöver med utgångspunkt i Svenska lagförslag (yrkandena 2och 12) och att naturvårdshänsynen ges en starkare ställning (yrkande 15).Stadgandet i 5 § 3 skogsvärdslagen om skyldighet att anlägga ny skog påskogsmark om skogen är alltför gles m.m. bör upphävas (yrkande 10). Sammayrkande återfinns i motion Jo860 (mp) yrkande 21. En översyn av skogsvårdslagen med avseende pånaturvårdshänsyn begärs även i mofion Jo30l (s). Utskottet har vid olika fillfällen haft anledning attframhålla nödvändigheten av att skogspolitiken ges en långsikfig inriktning.Detta följer av att de insatser som görs i skogsbmket har mycket långsiktigkaraktär. är det nödvändigt att justeringar görs av skogspolitikensmedel i den mån forskningen eller utvecklingen i övrigt visar på behov avsådana. Som framgår av den inledande framställningen har också skildaändringar av mer eller mindre ingripande slag företagits i skogslagstiftningenunder den tid som gått sedan nuvarande skogsvårdslag antogs . Dessa hardels haft karaktären att främja ett akfivt skogsbruk och ökad avverkning, delssyftat till att skärpa naturvårdshänsynen. Enligt utskottets mening föreliggeräven i fortsättningen skäl att upprätthålla och öka avverkningstakten iskogsbruket. De regler som infördes genom lagändringen 1983 har varitverksamma i denna riktning och kommer även i fortsättningen att sä förbli. Närdet gäller de praktiska föreskrifterna och allmänna råden till skogsbruket fårutskottet framhålla att dessa undergår en kontinuerlig översyn avskogsstyrelsen. En omfattande informations- och rådgivningsverksamhet försiggåri regi av såväl skogsvårdsorganisationen som skogsvårdsförbundet, branschorganisationeroch forskningsinstitutioner. avser enligt vad utskottet erfaritatt göra en allmän översyn i bl.a. förenklande syfte av sina föreskrifter ochallmänna råd fill skogsvårdslagen. En allmän regel om naturvårdshänsyn infördes iskogsvårdslagen . I anslutning fill hänsynsregeln lag har utfärdat tämligen långtgående regler om naturvårdshänsyn i sina föreskrif ter och allmänna råd. Dessa regler har skärpts efter hand med anledning av uttalanden av regeringen och . Som framgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen för SVL får reglerna om naturvårdshänsyn dock inte gå så långt att pågående markanvändning avsevärt försvåras. Utskottet de lar den uppfattning som framförts i flera motioner att det på sina håll brister åtskilligt i efterlevnaden av reglerna om naturvårdshänsyn i skogsbruket. 1* 1988/89. 16 samt Nr 16 mening är det dock inte reglerna i sig som är alltför 1988/89:JoU16krångligt utformade. Snarare gäller det att utveckla kunskapen hos skogsägareoch skogshuggare om de biologiska och ekologiska förhållanden som utgör grundenför hänsynsreglerna. informations- och rådgivningsverksamhetför ett aktivare skogsbruk omfattar därför även ökat hänsynstagande tillnaturvårdens och andra allmänna intressen som friluftsliv, rekreation,bebyggelse och kulturminnen. I sammanhanget kan erinras om att utskottet ibudgetbehandlingen tillstyrkt regeringens förslag att tillföraskogsvårdsorganisationen 10 milj.kr. för utbildning av skogsbmkare i naturvårdoch ekologi. Utskottet avstyrker, med hänvisning till vad som anförts idet föregående, motion Jo3l6 (mp) yrkande 1 om att minska virkesmålet.