bet · GC01JoU14 · 1988-12-31 00:00:00 — Medel bör avsättasför en komplett inventering av vattenkvaliteten i bmnnar vars vattenanvänds för matlagning, som dryck etc. (Jo886 (mp) yrkande 3). Regeringenbör enligt vpk utarbeta förslag i syfte att förbjuda användningen avaluminiumsulfat och av aluminium som vattenkemikalie. En tjugoårigavvecklingsplan bör utarbetas för halogenering av dricksvattnet (Jo521yrkandena 2 och 6). Motionärernai motion Jo27 yrkande 14 (mp) vill införa för kommunerna bindande gränsvärdenför dricksvattnet och enligt motion Jo511 yrkande 1 (mp) bör bidrag förkalkning utgå till dem som är drabbade av försurat bmnnsvatten.Medelstilldelningen skall vara så stor att huvuddelen av de försurade bmnnamakan vara åtgärdade (yrkande 2). Inledningsvisvill utskottet erinra om att dricksvattiiet som är vårt kanske viktigastelivsmedel omfattas av de kvalitetskrav som uppställs för övriga livsmedel i 5§ livsmedelslagen. Utskottetvill även erinra om de kraftfulla åtgärder som pågår på de jordbmks- ochmiljöpolitiska områdena för att bl.a. avsevärt minska användningen avbekämpningsmedel. Som exempel kan nämnas det särskilda handlingsprogram somhar utarbetats i syfte att minska hälso- och miljöriskema vid användningen avbekämpningsmedel i jordbmket och där ett av delmålen är att från år1985 åstadkomma en halvering av bekämpningsmedelsanvändningen. Målsättningenhar emellertid skärpts ytterligare. Enligt vad utskottet erfarit fick berörda myndigheteri regeringens uppdrag att överväga fömtsättningama för ocheffektema av en ytterligare halvering, alternativt ett avskaffande avanvändningen av bekämpningsmedel i jordbmket. Även resultatet av den forskningsom pågår om bl. a. altemativa produktionsformer syftar till att minskaanvändningen av bekämpningsmedel och andra för människor och miljö negativaprodukter. Ocksåpå flera andra områden pågår arbete med att förbättra dricksvattenkvaliteten.Livsmedelsverket har t; ex. utarbetat förslag till nydricksvattenkungörelse som kommer att ersätta nu gällande kungörelse från år1983. Förslaget har tillkommit efter samråd med ochnaturvårdsverket och innehåller bl.a. skärpta bedömningsnormer, mer specifikakrav på egenkontroll i vattenverken och krav på vamingssystem. Förslagetgenomgår remissbehandling och förväntas fastställas i september1989. som i årets budgetproposition föreslås få en för stärkning med . för dricksvattenfrågor kommer att anställa två tjänstemän för arbetet med dessa frågor och planerar att inleda ett projekt för att klarlägga mikroorganismemas förekomst i ledningsnätet. Inom kemikalieinspektionen pågår en undersökning av bekämpningsme- 20 delsförekomsten i yt- ochgmndvatten, och myndigheten har beslu- 1988/89: JoU 14 tat att från den1 maj förbjuda fyra bekämpningsmedel mot ogräs på gmsytor. Inspektionenhar också för avsikt att ändra användningsvillkoren för ett antal andra medel.I samarbete med styrelsen för teknisk utveckling har skogs- och jordbmketsforskningsråd () utarbetat ett forskningsprogram om dricksvattenfrågoma.Samarbete pågår även med kemikalieinspektionen om effektema av bl. Rådet har uttalat en positiv inställning tillforskningsprojekt om vattenfrågor och har beviljat medel för ett flertalprojekt. Sedanår 1982 bedriver en försöksverksamhet med inriktning påinventering och kartläggning av försurat gmndvatten, dess inverkan på ledningaroch markförlagda konstmktioner samt utprovning av metoder för åtgärder mot surtgmndvatten i vattentäkter. Verksamheten beräknas vara avslutad . Dettorde kunna konstateras att vattnet i de stora vattenverken generellt sett ärav bra kvalitet medan bristerna står att finna i de små och medelstora verken.Vid utskottets offentliga utfrågning bekräftades att anläggningarnas ålder,ett ålderdomligt och bristfälligt underhållet ledningssystem samt otillräckligaresurser för personal och utbildning utgör några av de främsta hindrenför en god dricksvattenkvalitet. Förbättrade metoder för undersökning avledningsnätet har emellertid utarbetats, och medel kommer att avsättas för bl.a. forskning på området. Det framhölls från berörda parter som mycket angelägetatt arbetet med kartläggning och renovering av ledningsnätet kan inledassnarast möjligt. Meddet anförda anser utskottet syftet med motionerna Jo24 yrkande 19, Jo25 yrkande7, Jo224 yrkandena 7 och 8, Jo504, Jo521 yrkande 3, Jo525 och Jo799 yrkande 14i allt väsentiigt tillgodosett. Motionema påkallar ingen vidare åtgärd frånriksdagens sida. På samma gmnd avstyrkerutskottet motion Jo796 yrkande 12. Medvad utskottet anfört ovan om bl. a. en ny dricksvattenkungörelse avstyrksmotion Jo27 yrkande 14. På samma gmnd avstyrksäven motion Jo521 yrkande 2. Dricksvattenkloreras i de fall risk kan anses föreligga att råvattnet skulle vara förorenatav mikrober på ett sätt som skulle kunna orsaka främst mag- ochtarminfektioner. För ytvattentäkter bedöms riskema för infektioner i allmänhetstörre än för gmndvattentäkter. Frågan om klorering av vattnet avgörs från falltill fall. Enligt vad utskottet erfarit saknas altemativ till kloreringom man vill undvika hälsorisker för konsumenten. Det förtjänar påpekas atttillsats med andra halogener än klor inte förekommer. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Jo521 yrkande 6. Vadgäller yrkandena i motion Jo511 (mp) om bidrag till dem som drabbats av försurat gmndvatten hänvisas till redogörelsen ovan om na turvårdsverkets försöksverksamhet på området. Verket har dessutom ad ministrerat viss bidragsverksamhet för åtgärder mot surt vatten i enskilda vattentäkter. Utskottet vill även erinra om vad som anfördes i samband med utskottets behandling av årets budgetproposition. Utskottet upprepa de sin tidigare uttryckta inställning att verksamheten även bör inriktas på fortsatta försök samt kartläggning av gmndvattenförsumingen 21 och behovet av åtgärder. Iavvaktan på att dessa försök och kartläggnings- 1988/89: JoU 14 arbetenavslutas var utskottet inte berett att tillstyrka en eventuell bidragsverksamhetför åtgärder mot surt grundvatten (1988/89:JoU 13). Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Jo511 och Jo886 yrkande 3. Gränsvärden m. m. Sänkningav gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester, nitrat och kvicksilver ilivsmedel, liksom kontinuerlig mätning av yt- och gmndvatten begärs i motionJo523 (s) yrkandena 1 och 3. Motionärerna i motion Jo539 (s) påtalar behovet aven utredning för att klariägga sambandet mellan försurning och jordbruksmetoderå ena sidan och livsmedlens mineralämnesbalans och dennas inverkan påmänniskors hälsa å den andra. Enligt motion Jo505 (mp) skall myndigheternalämna redogörelser för hur gränsvärdena sätts och för de värderingar som liggerbakom detta arbete (yrkande 1), och listor publiceras på aktuella gränsvärdenför livsmedel och för vilken befolkningsgrupp de gäller (yrkande 2). Befintligagränsvärden skall användas så att de aktivt bidrar till att främja vår hälsa(yrkande 4). Enkartläggning av dioxinförekomsten i fisk längs begärs imotionerna Jo502 (s) och Jo546 (vpk). Enligt mp-motionen Jo429 bör man sänkagränsvärdet för kvicksilver i fisk från till (yrkande 1), få tillstånd en övergripande kartläggning av metaller, cesium och dioxin i fisk iGävleborgs län (yrkande 2) samt svartlista Vätternrödingen till dess degenomsnittliga värdena för dioxiner understiger 5 pikogram dioxin () pergram fisk (Jo5l2 (mp) yrkande 1). Fiskarena runt skall hållasekonomiskt skadeslösa av förorenaren, och de tre senaste årens normala fångsterskall utgöra underlaget för beräkning äv ersättningen (yrkande 2). Slutligenyrkas att livsmedelsverket skall utöka kontrollen av och upprätta gränsvärdenför gifter i fisk (Jo429 yrkande 3). Inledningsvisvill utskottet i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på den missuppfattning och felaktiga information som vidlåder begreppet "giftfria" livsmedel. Enligt utskottets mening är begreppet så oklartatt det knappast kan gagna en vederhäftig konsumentupplysning. Bekämpnings medel och andra främmande ämnen används av olika skäl i delar av livsmedelsprocessen. I livsmedlen förekommer emellertid också ämnen som härrör sig från sådana verksamheter utanför livsmedelsprocessen som negativt påverkar miljön, liksom naturliga men icke desto mindre skadliga ämnen såsom t.ex. solanin i potatis. Avgörande för bedömningen av livsmedlens tjänlighet måste i samtliga fall givetvis vara ämnenas eventu ella förekomst och skadeverkan i den slutliga produkten. För detta fast ställs gränsvärden som måste sättas med största restriktivitet: I de fall det visar sig omöjligt eller förenat med stora svårigheter att fastställa gränsvär- 22 den är det särskiltviktigt att konsumenterna erhåller goda kostråd och 1988/89: JoU 14vederhäftig information. Utvecklingen av analysmetoder och andra kontrollformermåste fortsätta så att konsumenterna erbjuds så säkra livsmedel som möjligt. Ökaderesurser har avsatts för det arbete med kartläggning ochanalys av miljögifter i våra livsmedel som pågår på flera områden. /88 förstärktes resurser för analys avmiljögifter, bl. a. gifter i våra vatten och i fisk främst dioxin , och förverksamheten anslås mer än 7 milj. kr. För innevarandebudgetår har anvisats 1 milj. kr. för livsmedelsverkets undersökningar avmiljögifter i livsmedel. Enligt vad utskottet erfarit är dioxin-halten ilivsmedel ett av verket prioriterat område där utvecklingen nogsamt kommer attbevakas. Det kan tilläggas att livsmedelsverket gett ut ett temanummerom dioxiner i . Även kemikalieinspektionen, som ärcentral myndighet för kemikalieanvändningen, kommer att för nästa budgetår tillförasen betydande resursförstärkning. Enligtvad utskottet erfarit pågår både inom livsmedelsverket och i nordisk regiöversyn av gränsvärdena i syfte att skärpa nuvarande bestämmelser. Bådaarbetena är omfattande och avser fömtom bekämpningsmedel bl. a. metalleroch mögelgifter. Ett nordiskt förslag beträffande bekämpningsmedel i spannmåloch potatis har antagits av livsmedelsverket. Arbete pågår även medatt framlägga förslag om ändrade bestämmelser om främmande ämneni frukt och grönsaker. Den svenska översynen bedrivs jämsides med den nordiska.Vissa beslut om skärpta gränsvärden för bl. a. vissa svampmedel har redan underdetta år fattats i . Meddet anförda får syftet med motion Jo523 yrkande 1 anses tillgodosett. Motionenpåkallar ingen vidare åtgärd från sida. Kontrollenav främmande ämnen i fisk måste av naturliga skäl åstadkommas med delvis andramedel än kontrollen av de flesta andra livsmedel. Fastställda gränsvärden fåri stor utsträckning ersättas med rekommendationer om begränsning avkonsumtionen och förbud mot försäljning av fisk från s. k. svartlistade sjöaroch Qärdar. Fastställande av gränsvärden i traditionell bemärkelse skullestöta på så gott som oöverstigliga praktiska problem i kontrollhänseende,' isynnerhet vad gäller fångsterna från våra hav som landas i ett otal hamnar. Utskottetavstyrker motionerna Jo429 yrkandena 1 och 3, Jo502 och Jo546 i den mån de intekan anses tillgodosedda med vad utskottet anfört. mån motion Jo429 yrkande 2 om vissa åtgärder i inte kananses tillgodosedd med vad utskottet anfört ovan avstyrks motionen medhänvisning till vad som uttalades i liknande frågor i samband med utskottetsbehandling av bilagorna 11 och 16 i årets budgetproposition (JoU 12 och 13). Medanledning av motion Jo512 yrkande 1 om svartlistning,av rödingen har utskottet inhämtat att livsmedelsverket gjort en undersökning av dioxinhalten i fångad vid olika platser i . Verkets rekommendation, som grundade sig på riskbedömningar gjorda 23 av en gmpp nordiskatoxikologer, innebar en begränsning av konsumtio- 1988/89: JoU 14 nen till igenomsnitt . Enligt verket torde detta inte innebära någoninskränkning av nuvarande konsumtionsvanor. Även om det tolerabla veckointagetskulle överskridas någon enstaka gång anser livsmedelsverket detta inteinnebära någon hälsorisk. Härmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottethar i annat sammanhang avstyrkt en motion om ersättning urmiljöskadeförsäkringen till yrkesfiskare som tvingas upphöra med sitt fiske pågmnd av miljöfarliga utsläpp. Utskottet uttryckte förståelse för motionenssyfte men ansåg att en utvidgning av miljöskadeförsäkringen i den riktning somförordades av motionärema skulle innebära väsentliga och oönskade ändringar avförsäkringsvillkoren (prop. 1987/88:85, JoU23, rskr. Utskottet gör sammabedömning med avseende på motion Jo512 yrkande 2 om ekonomisk ersättning tillfiskarena mnt och vill betona risken för att med ett avsevärtutvidgat ansvarsområde konstmktionen med en försäkring skulle kunnaäventyras. En sådan utgång skulle inte gynna vare sig yrkesfiskarena ellerandra som drabbas av miljöskador. Isin egenskap av beslutsfattande myndighet i fråga om gränsvärden lämnarlivsmedelsverket information om gällande gränsvärden dels i verketskungörelser om främmande ämnen och tillsatser, dels i den av verket . I den mån motionären med motion Jo505 ävenavser för konsumenten något mer lättillgänglig information vill utskottethänvisa till vad som sägs i detta betänkande under avsnittet om information ochrådgivning. Yrkandena 1 och 2 i motionen avstyrks med hänvisning härtill. Ianslutning till yrkande 4 i motion Jo505 vill utskottet framhålla attgränsvärden för främmande ämnen m. m. i livsmedel givetvis bör bestämmas såatt eventuella hälsorisker m.m. minimeras. Det torde dock ligga i sakens naturatt gränsvärden inte ens om gränsvärdet sätts till noll aldrig kan, sommotionären yrkat, "aktivt bidra" till att främja folkhälsan. Motionenavstyrks i denna del. Utskottethar erfarit att regeringen till följd av beslut om miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket, m.m. (prop. 1987/88:128, JoU24, rskr. 374) haruppdragit åt livsmedelsverket att i samråd med lantbmksstyrelsen och Sverigeslantbruksuniversitet utreda om försurningen av medför hälsoriskergenom ökad upptagning av kadmium i grödan. Även effekterna av ökat upptag avandra tungmetaller bör utredas. Uppdraget skall redovisas senast den 1 oktober1989.1 avvaktan härpå avstyrks motionerna Jo523 yrkande 3 och Jo539. Tillsatser m. m. och okänd livsmedelstillverkning med "falska" livsmedel och nä ringsfattiga tillsatser framställda på syntetisk väg måste enligt vpk:s parti motion Jo24 yrkande I även den omfattas av livsmedelskontrollen. urspmngliga metodema förlivsmedelstillverkning måste bevaras och an- 1988/89: JoU 14 vändas. Enligtmotion Jo526 (s) bör livsmedelslagen ändras så att viss mat bl. "fuskmat" inte får saluföras. Användningenav konserveringsmedel i livsmedel bör minska och alla onödiga tillsatser slopasenligt motion Jo523 (s) yrkande 2. Naturfrämmande konserveringsmedel bör varaförbjudna (Jo27 (mp) yrkande 15). I motion Jo530 delvis (fp)framhålls att beteckningen "berikningsmedel" är inadekvat och bör ilivsmedelslagstiftningen därför ersättas av t. ex."näringstillsats". Utskottetdelar visserligen i allt väsentligt motionäremas syn på det slag av livsmedelsom beskrivs i motionema Jo24, Jo526 och Jo530 i aktuell del men anser attsyftet med motionerna bättre uppnås genom utnyttjande av de möjliglietermärkningssystemet ger. Deklaration av olika slag av tillsatser ochberikningsmedel är svårförståelig för konsumenten. Genomatt tillsatserna i stället deklareras med det gmppnamn som bäst beskriverfunktionen, följt av antingen E-nummer eller vedertaget namn, ökar konsumentensmöjlighet att bedöma tillsatsen. För att underlätta för konsumenten att förståvad ett berikningsmedel består av bör vilket också föreslås avjordbmksministem - dessa medel deklareras med namnen på motsvarandenäringsämnen. Över huvud taget sätter utskottet stor tilltro till den betydelseett tydligt och välutvecklat märkningssystem kan få för konsumentensmöjligheter att medvetet välja vissa typer av livsmedel, 1 sammanhanget villutskottet erinra om den betydligt strängare syn på redligheten ilivsmedelshanteringen som präglar regeringens förslag. Med det anförda finnerutskottet syftet med motionema Jo24 yrkande 1, Jo526 och Jo530 delvis i alltväsentligt tillgodosett. Enligtvad utskottet erfarit har livsmedelsverket beslutat ta initiativet till enundersökning om i vilken utsträckning konserveringsmedel används i onödigomfattning i vissa livsmedel. 1 avvaktan på resultatet av undersökningen ochmed hänvisning till vad utskottet anfört ovan om märkningssystemetsmöjligheter och om redligheten i livsmedelshanteringen avstyrker utskottetmotionema Jo27 yrkande 15 och Jo523 yrkande 2. Vpkanser i motion Jo24 yrkande 22 att regeringen bör ges i uppdrag att inbjuda till en internationell arbetsgmpp för frågor kring livsmedelskvali tet och kontroll. Enligt mp-motionen Jo27 skall inom verka för ett vidgat kvalitetsbegrepp där hänsyn tas även till miljön och till formerna för djurhållningen (yrkande 2). Regeringen bör med kraft verka 25 för att ändra deintemationella avtal som har ingått och som kan 1988/89: JoU 14utgöra hinder för ett importförbud för oacceptabelt producerade livsmedel(Jo534 (mp) yrkande 2). Utskottethar under andra avsnitt i detta betänkande redogjort för deltagande idet arbete som pågår på olika plan inom det intemationella området, bl. a.utbyte på myndighetsnivå av information och erfarenheter beträffandeimportkontrollen och gränsvärden för olika främmande ämnen i livsmedel. När detgäller det intemationella samarbetet vill utskottet särskilt peka på vad somutförs inom den nordiska gemenskapen och som på livsmedelsområdet baserar sigpå det nya samarbetsprogram som gäller . Satsningar kommer attunder planeringsperioden göras på kost- och näringsfrågor, samordning påmyndighetsområdet, toxikologi och riskvärdering samt livsmedelskontroll.Samarbetet omfattar även konsumentutbildning och konsumentinformation. Storvikt kommer att läggas vid arbetet med att söka överensstämmelse med bl. a. deregler man strävar mot inom EG. Utskottet vill i sammanhanget erinra omjordbmksministems förslag i bilaga 11 till årets budgetproposition attlivsmedelsverket bör tillföras en ökning med . för handläggning avinternationella livsmedelsfrågor (prop. 1988/89:100, JoU 12, rskr. Detfinns också skäl att påminna om det livliga intemationella samarbete somregelmässigt förekommer inom forskningens olika områden. Liksompå de flesta andra områden är även inom livsmedelskontrollen ökade kunskaper omfakta och företeelser i hög grad avhängiga av ett fmktbart internationelltsamarbete. I synnerhet är små nationer som beroende av vad som händerpå den intemationella arenan. Det är glädjande att kunna konstatera att vårtland i flera avseenden också kan bidra till utvecklingen med kunskaper ocherfarenheter. Avdet anförda torde framgå att utskottet fäster stor vikt vid deltagandei utvecklingen på det intemationella området. Utskottet är emellertid inteberett att tillmötesgå kravet i motion Jo24 yrkande 22 på inbjudantill en internationell arbetsgmpp för frågor kring livsmedelskvalitet ochkontroll. Motionen bör således inte medföra någon åtgärd. Detnordiska samarbetet har bl.a. lett till den gemensamma nordiska utgångpunkteninom att även andra än rent hälsomässiga skäl i vissa fall bör kunnaaccepteras i regelsystem. Frågor av etisk innebörd kommer att tas upp iGATT:s pågående handelsförhandling, den s. k. Umguay-mndan. Som tidigare nämntskan det gälla t. ex. förbud att saluhålla valkött, använda köttmjöl från sjukadjur eller utnyttja djur producerade med hjälp av genteknik liksom förbud motanvändandet av hormoner i tillväxtbefrämjande syfte. Meddet anförda anser utskottet syftet med motion Jo27 yrkande 2 i allt väsentligttillgodosett och avstyrker motionen. Medanledning av motion Jo534 om ändring av vissa intemationella avtal vill utskottet framhålla att den allmänt vedertagna principen att 26 ingångna avtal skallhållas givetvis också måste gälla i det internationella 1988/89: JoU 14samarbetet. Utskottet avstyrker motion Jo534 yrkande 2. Organisation av den allmänna offentligalivsmedelskontrollen Regeringenföreslår (s. 14 ff) att livsmedelslagen ändras för att göra det möjligt förlivsmedelsverket att i högre grad än styra livsmedelskontrollen.För att livsmedelsverket skall kunna meddela styrande föreskrifter förtillsynen bör 28 § kompletteras med ett uttryckligt bemyndigande med dennainnebörd för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Verket gesockså ett större ansvar än för tillsyn av olikalivsmedelsanläggningar. För att kunna fullgöra uppgifterna bör verket tillförasytterligare livsmedelstekniker. Länsstyrelsemaföreslås även i fortsättningen fungera som stödjande och rådgivande organgentemot miljö- och hälsoskyddsnämnderna. Miljö-och hälsoskyddsnämndema skall enligt förslaget fortfarande ha ansvar förgodkännande av livsmedelslokaler och för den omedelbara tillsynen över efterlevnadenav livsmedelslagstiftningen, utom i de fall verksamheten står underlivsmedelsverkets direkta kontroll. I propositionen föreslås att 24 §livsmedelslagen ändras så att regeringen ges möjlighet att föreskriva avstegfrån huvudprincipen att miljö- och hälsoskyddsnämnden utövar den omedelbaratillsynen inom varje kommun. Detgörs en tydlig fördelning av ansvaret för tillsyn och godkännande avlivsmedelslokaler. Livsmedelsföretag där värdet av årsproduktionen överstiger150 milj. kr. bör i stor utsträckning falla under livsmedelsverketsansvarsområde. För företag med en årsproduktion mellan 50 och 150 milj. kr. börbranschtillhörighet i första hand vara avgörande för ansvarsfördelningen,medan företag med en årsproduktion lägre än 50 milj. kr normalt bör falla inommiljö- och hälsoskyddsnämndernas ansvarsområde. bör hamöjlighet att gör avsteg från dessa generella regler. Jordbmksministem avseratt senare förelägga regeringen ett förslag om hur ansvarsfördelningen mellanlivsmedelsverket och miljö- och hälsoskyddsnämnderna bör ske. Föreskrifterhärom bör kunna träda i kraft . Jordbmksministemanser det väsentligt att kommunernas kompetens på området upprätthålls ochförstärks och framhåller den möjlighet till förstärkning av tillsynen som kanuppnås genom möjligheten att genom ett formaliserat samarbete ordna kontrollengenom mellankommunal samverkan. Det bör även framhållas att livsmedelsverkethar rätt att enligt gällande bestämmelser i enskilda fall vid behov utförakontroll även av sådana anläggningar där miljö- och hälsoskyddsnämnden har detdirekta tillsynsansvaret. Enligt jordbruksministern bör denna möjlighet inte utnyttjasannat än i undantagsfall. bör ses över för att öka verkets möjlig- 27 heter att utföra kontrolloch stödja miljö- och hälsoskyddsnämndema i 1988/89: JoU 14 deraskontrollverksamhet. Översynen bör göras av verket självt. Bättresamordning mellan berörda myndigheter och en helhetssyn på myndighetemasåtgärder i fråga om kost och miljö är enligt motion 1987/88:Jo516 (fp)nödvändig. vill ge kommunerna möjlighet att överta ansvaret förtillsynen av de speciella anläggningama (Jo25 yrkande 2). Vpkbetonar i sin partimotion Jo24 risken för att livsmedelsföretag som har köptsupp av företag med annan produktion i stället för att investera i t. ex.forskning och utveckling överför vinstema till andra delar av före-tagsgmppen.Livsmedelskontrollen måste vara uppmärksam på dessa förhållanden (yrkande 2).Även vpk vill utöka kommunernas roll i kontrollorganisationen. Kommunema börha tillsyn också över större anläggningar och dessutom ansvara förlivsmedelskontrollen. Avslag yrkas därför på de förslag om ändring av 24 och 26§§ livsmedelslagen som syftar till att förstärka livsmedelsverkets styming avlivsmedelskontrollen (yrkande 3). roll som centraltillsynsmyndighet bör i stället förstärkas genom att verket ges möjlighet attt.ex. bistå kommunema med experthjälp, utbildning, konsulter m. m. (yrkande 4). Iavvaktan på åtempprättande av ett yrkas i motion Jo22(fp) att bör ha huvudansvaret för information och rådgivning omlivsmedel (yrkande 2). Enligtyrkande 11 i motion Jo27 bör länsstyrelsema tillföras 7,2 milj. kr. församordning av livsmedelskontrollen, och de ideella organisationema bör gesplats i livsmedelsverkets styrelse (yrkande 17).