bet · GC01LU24 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 LU24 Ibetänkandet behandlar utskottet en motion om införande av en möjlighet attinteckna bostadsrätt. Utskottet avstyrker bifall till motionen. 1988/89;L505av m.fl. (m) vari med hänvisning till vad som anförts i motion1988/89:Bo417 yrkas att hos regeringen begär förslag tillförfattningsändring så att inteckning av bostadsrätt möjliggörs. Ibostadsrättslagen (1971:479) saknas särskilda bestämmelser om pantsättning avbostadsrätt. Bestämmelserna i lagen tar nämligen i huvudsak sikte på attreglera rättsförhållandet mellan bostadsrättsföreningen ochbostadsrätts-havaren. Förhållandet mellan bostadsrättshavaren och tredje manfår därför bedömas efter allmänna civilrättsliga bestämmelser. Trotsavsaknaden av bestämmelser om pantsättning av bostadsrätt har bostadsrätt sedanlänge utnyttjats som pantobjekt. Det som då pantsätts kan sägas vara detekonomiska värde som bostadsrätten representerar. Pantsättningen sker genomavtal om pantförskrivning. Några särskilda formföreskrifter för själva avtaletfinns inte, men regelmässigt torde ett sådant avtal upprättas skriftligen. Vidbedömandet av hur en pantsättning bör vara beskaffad för att vara giltig motbostadsrättshavarens övriga borgenärer har i viss utsträckning reglerna omenkla skuldebrev i lagen (1936:81) om skuldebrev fått en analog tillämpning.Det innebär att pantsättningen inte anses giltig förrän bostadsrättsföreningenunderrättats om åtgärden. Underrättelsen skall enligt 49 § bostadsrättslagenantecknas i lägenhetsförteckningen. Föreningen har skyldighet att på begäranav bostadsrättshavaren lämna utdrag ur förteckningen beträffande lägenheten (50§). Sådant utdrag skall innehålla bl.a. uppgift om anteckning om pantsättning. Enpantsatt bostadsrätt kan alltid utmätas för panthavarens fordran (5 kap. 1 och13 §§ utsökningsbalken). Panthavaren har också enligt 4 § första stycket 2.förmånsrättslagen (1970:979) s.k. särskild förmånsrätt för sin fordran vidutmätning eller konkurs. 1Riksdagen 1988/89. Isyfte att stärka pantens värde som säkerhet har i 37 § bostadsrättslagen1988/89:LU24 tagits in bestämmelser om skyldighet för bostadsrättsföreningenatt underrätta panthavaren när bostadsrättshavare häftar i skuld tillföreningen. I paragrafen föreskrivs (tredje stycket) att om enbostadsrättsförening har underrättats om pantsättningen av en bostadsrätt såskall föreningen i sin tur underrätta panthavaren så snart bostadsrättshavarenhar obetalda avgifter till föreningen som överstiger en månadsavgift ochbostadsrättshavaren dröjer med betalningen . sin underrättelseskyldighet har föreningen vid en försäljning påoffentlig auktion företräde till betalning före panthavaren endast i fråga ombelopp som skulle ha betalats innan underrättelse skulle ha skett. Motiveringentill yrkandet i motion L505 av m.fl. (m) finns i motionl988/89:Bo417. I den sistnämnda motionen framhålls att det, till skillnad frånvad som gäller beträffande egnahem, inte är möjligt att intecknabostadsrätt. För att underlätta bostadsrättsbildande och övergång frånhyresrätt till bostadsrätt borde en sådan möjlighet införas. Det skulle enligtmotionärerna leda till en förstärkning av bostadsrättens värde somkreditsäkerhet och därmed till lägre kreditkostnader och möjlighet för flermänniskor att bo i bostadsrätt. Med hänvisning till det anförda begärmotionärerna förslag till författningsändring så att inteckning av bostadsrättmöjliggörs. Fråganom införande av en möjlighet att inteckna bostadsrätt har åtskilliga gångerprövats av , (se LU 1987/88:29), med anledning avmotioner. På hemställan av utskottet har motionerna avslagits av riksdagen.Beträffande de närmare skälen till ställningstagandena i övrigt hänvisas tillLU 1983/84:4, LU 1983/84:16, LU 1985/86:20, LU 1986/87:17 och LU 1987/88:29. År1986 tillkallades en utredare med uppgift att se över bostadsrättslagen.Utredaren lade fram betänkandet Översyn av bostadsrättslagenm.m. (SOU 1988:14). I betänkandet lämnas förslag till en ny bostadsrättslagsamt föreslås bl.a. vissa ändringar i lagen (1982:352) om rätt fillfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt. Vidare föreslås att vissaäldre bostadsföreningar genom en särskild lag ges möjlighet att omregistre-rastill bostadsrättsförening. I enlighet med vad som anfördes i direktiven (Dir.1986:5) har utredaren däremot inte tagit upp sådana frågor om bostadsrätt ivilka klara ställningstaganden gjorts av . Till dessa frågorhör bl.a. frågan om inteckning i bostadsrätt. Utskottet 1988/89:LU24 Ibetänkandet behandlar utskottet en motion om införande av en möjlighet attinteckna bostadsrätt. Förnärvarande saknas möjlighet för en bostadsrättsinnehavare att få inteckning ibostadsrätten. har bostadsrätter ändå utnyttjats som pantobjekt. Pantsättningensker genom avtal om pantförskrivning av bostadsrätten. Reglerna om enklaskuldebrev i lagen (1936:81) om skuldebrev tillämpas därvid i viss utsträckninganalogt. Detta innebär bl.a. att bostadsrättsföreningen måste underrättas ompantsättningen för att denna skall bli giltig mot pantsättarens borgenärer. Enpantsatt bostadsrätt kan utmätas för panthavarens fordran, och panthavaren harsärskild förmånsrätt för sin fordran enligt förmånsrättslagen (1970:979). Vidförsäljning på offentlig auktion som skall ske när bostadsrättshavaren skiltsfrån lägenheten belastas bostadsrätten emellertid i första hand avbostadsrättsföreningens eventuella fordringar på obetalda avgifter. Enpantsättning av bostadsrätten kan därför, såsom anförts i det ovan nämndabetänkandet Översyn av bostadsrättslagen m.m. (SOU 1988:14), beskrivas som enpantsättning av bostadsrättshavarens nettobehållning i förhållandet mellanhonom och föreningen. I syfte att motverka de olägenheter som denna ordning kanmedföra för panthavaren har i bostadsrättslagen (1971:479) införts bestämmelserom skyldighet för bostadsrättsförening att underrätta panthavaren så snartbostadsrättshavaren står i skuld till föreningen för obetalda avgifter av vissomfattning. Imotiveringen fill motion L505 av m.fl. (m) anförs att en möjlighetatt inteckna bostadsrätt bör införas i syfte att underlätta bostadsrättsbildandeoch övergång från hyresrätt till bostadsrätt. Det skulle enligt motionärernaleda till en förstärkning av bostadsrättens värde som kreditsäkerhet ochdärmed till lägre kreditkostnader och möjlighet för fler människor att bo ibostadsrätt. Mofionären hemställer om förslag till författningsändring ienlighet med vad som anförts i motionen. Utskotteterinrar om att motioner med liknande syfte som den nu aktuella åtskilligagånger tidigare behandlats av . På hemställan av lagutskottet harmotionerna avslagits. Som skäl för ställningstagandena har utskottet anfört attutvecklingen visat att bostadsrätt anses som en tämligen godsäkerhet för lån fill förvärv av bostadsrätt och att det inte synes föreligganågot behov av ytterligare möjligheter att belåna bostadsrätter. Sedan frågansenast prövades (LU 1987/88:29) har några nya omständigheter inte framkommitsom ger utskottet anledning att frångå sin tidigare inställning. Snarare harutvecklingen gått därhän att bostadsrätt numera betraktas som en god och avlångivarna allmänt accepterad säkerhet för lån till bostadsrättsinnehavare ochbostadsrättsköpare. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall till motionen. Hemställan 1988/89:LU24 att avslårmotion 1988/89:L505. Stockholmden På utskottets vägnar Närvarande:Rolf (), (), (). (), (), Marfin (), (), (),(), (), (), (), Sfina Ehasson (c), (vpk), (),() och (). RolfDahlberg (m), (), Marfin (), (), BengtHarding (), () och Chariotte () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "till motionen" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att upplåtelseformen bostadsrätt i likhet med småhusägan-det harbetydande fördelar från både samhällsekonomisk och familjeekonomisk synpunkt.Det är därför enligt utskottets mening rimligt att möjligheterna att få lånvid förvärv av bostadsrätt och småhus är likvärdiga, vilket de inte är . Ilikhet med mofionärerna anser utskottet att bostadsrättens värde somkreditsäkerhet bör stärkas. Ett sätt att åstadkomma detta är att införa enmöjlighet att inteckna bostadsrätt. Vid remissbehandling av en motionmed liknande syfte som den nu aktuella ställde sig också flera remissinstanserbakom mofionens syfte (se LU 1983/84:4). Pågrund av det anförda bör regeringen enligt utskottets mening lägga fram förslagtill författningsändring så att inteckning av bostadsrätt möjliggörs. Utskottettillstyrker följaktligen bifall till mofionen. delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: attriksdagen med bifall till motion 1988/89:L505 hos regeringen begär förslag tillförfattningsändring så att inteckning av bostadsrätt möjliggörs. gotab 88430, 1989