bet · GC01BoU10 · 1988-12-31 00:00:00 — Motionärerna i motion Bo4 (c) kan acceptera att bostadslånfinansierade över statsbudgeten vid överlåtelse täcks av SBAB-lån förutsatt attdetta inte försämrar finansieringen för den nye ägaren. I anslutning härtillunderstryks att skall ha en skyldighet att konvertera lån även i de falllånen inte är förenade med räntesubventioner. I motionens yrkande 1 begärs ettriksdagens tillkännagivande härom. I den under allmänna motionstiden väckta motionen Bo247(c) anförs att det med den goda tillgång på lån som finns på den öppnakreditmarknaden endast krävs små insatser i marknadsföring och stimulansbidragför att huvuddelen av de statliga bostadslån som betalats ut skalllösas in. Genom stimulanser, som ränterabatter, och genom ökad information kostnad av 100 milj. kr. bedömer motionärerna att en förtida inlösen av 1100 milj. kr. kan komma till stånd. Med hänvisning härtill föreslås i motionensyrkande 6 att sammanlagt 100 milj. kr. skall anslås till stimulansåtgärder avdetta slag. Förslaget om övertagande av äldre lån finansierade överstatsbudgeten accepteras genomgående av remissinstanserna. SBC, ochSABO förutsätter dock att förslaget inte skall medföra några, försämringar, SBCförutsätter vidare att låntagarna efter ett övertagande skall lämnas räntebidragpå oförändrade villkor. Även anför att räntebidrag självklart skall kunnaföras över till de nya lånen liksom att andra med lånen förknippade villkorskall finnas kvar efter ett övertagande. Frerf/f, och SvenskFastighetskredit framhåller vikten av att även andra långivare än fårinformation om lån som kan komma i fråga för inlösen. De två förstnämnda avdessa remissinstanser uttrycker dessutom uppfattningen att ocksåbottenlåneinstituten bör kunna överta lån förenade med räntesubventioner. Utskottet konstaterar att det råder en bred enighet omvärdet av att äldre statsfinansierade bostadslån avlastas statsbudgeten. Såväl i motioner som remissyttranden ges också uttryck för denna uppfattning. Det frågan närmast gäller är på vilket sätt detta skall ske. /, ; . Regeringens förslag innebär att de äldre statsfinansieradelånen skall lösas in i samband med bl.a. förvärv och ombyggnad. 1 dessa fallställs sålunda krav på obligatorisk inlösen. För att låntagaren härvid inte skallkomma i en situation där denne saknar medel för inlösen, innebär förslaget attersättningslån skall erbjudas av länsbostadsnämnden. Skyldigheten attfinansiera dessa lån föreslås åvila . 1 de fall det äldre lånet är förenatmed subventioner föreslås dessa kvarstå på i huvudsak oförändrade villkor.Detta gäller dock endast ersättningslån som beslutas av lånemyndigheterna, dvs.SBAB-lån. Förslaget i denna del innebär dessutom att den regel som innebär attden räntebidragsberättigade delen av bostadslånet skall minskas med 15 000 kr.vid ägarbyte skall tillämpas även fortsättningsvis. Enligt vad utskotteterfarit skall dock den aktuella regeln, liksom , endast avse ' småhusmed äganderätt. kan ansluta sig till regeringens förslagi nu aktuell del. Det ligger, som framhålls i regeringsförslaget, i sakensnatur att endast lån som beslutas av lånemyndigheterna kan förenas medräntesubventioner. De särskilda uppgifter som tilldelats och deskyldigheter bolaget givits i samband med inlösen av äldre statsfinansieradelån utgör enligt utskottets mening ytterligare motiv för den föreslagnaordningen. Utskottet vill för sin del också framhålla att det står låntagarenfritt att vid inlösen av lån som inte är förenade med räntesubventioner väljaandra lån än SBAB-lån. Detsamma gäller naturligtvis också om låntagaren ärvillig avstå från de subventioner som är förknippade med det ursprungligalånet. Skyldigheten för att konvertera lån somlånemyndigheten beslutat skall bytas ut gäller även lån som inte är förenade med räntesubventioner. Vad som i motion Bo4 (c) yrkande 1 förordats om att skall ges en sådan konverteringsskyldighet kommer därför att tillgodoses utan någon ytterligare åtgärd. Regeringsförslaget innebär vidare att frivillig inlösen avanslagsfinansiera- 1988/89:BoU10 de lån skall stimuleras. Som bostadsministernanför är dock en förutsättning härför att ersättningslånet har bättrelånevillkor än det gamla lånet och att eventuella räntebidrag inte förloras.Förslaget tillstyrks även i denna del. Av de ovan angivna skälen bör också idetta fall endast lån beslutade av lånemyndigheterna, dvs. SBAB-lån, kunnaförenas med räntesubventioner. För att inlösenverksamheten skall få den avseddaomfattningen får det enligt utskottets mening förutsättas att den sker i förlåntagaren administrativt enkla former och till låga kostnader. I den månolika lånetekniska lösningar m.m. kan bidra till att stimulera en ökad inlösenbör även sådana kunna erbjudas. Naturligtvis måste godtagbar säkerhet alltidfinnas för lånen. De av utskottet nu tillstyrkta förslagen om obligatoriskresp. frivillig inlösen av äldre statsfinansierade bostadslån beräknas ge enökad inlösen på . Syftet med förslaget i motion Bo247(c) yrkande 6 - att genom stimulanser m.m. åstadkomma en nettoinlösen avstatsfinansierade lån på - kommer därmed att tillgodoses. Enligt bostadsministern är en förutsättning för att SBABskall kunna ge ersättningslån i den utsträckning som föreslagits att bolagetsupplåningsrätt utvidgas. För att möjliggöra en ökad upplåning föreslås därföratt statens garantiförbindelse för skall utökas från 1 000 milj. kr. till1 500 milj. kr. Frågan om en utökad statlig garantiförbindelse för SBABhar endast behandlats av PKkredit, som förklarat sig inte ha något att invändamot förslaget i denna del. Förslaget om en utökad statlig garantiförbindelse för SBABhar inte mött några invändningar vare sig i motioner eller remissyttranden. Föratt skall kunna svara för den ökade utlåning som genom de nu behandladeförslagen kommer att åläggas bolaget måste naturligtvis bolagettillförsäkras en motsvarande ökad upplåningsrätt. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag i denna del. Ändringav principerna för beräkning av den ränta som 1988/89:BoU10 Räntebidrag lämnas till kostnader för ränta på bostadslånoch underliggande kredit (bottenlån) till den del lånen belöper pålåneunderlaget för bostäder. Bidrag lämnas med ett belopp som motsvarar denfaktiska räntekostnaden för lånen minskad med en på visst sätt bestämdgaranterad ränta. I fråga öm räntebidrag till ränta på bottenlån gäller dockatt bidrag inte lämnas till den del räntan överstiger en högsta ränta, den s.k.takräntan. Takräntan fastställs med ledning av räntorna på denallmänna lånemarknaden. Räntetaket tillämpas på nya bottenlån och bestäms medledning av marknadsräntorna för femåriga bostadsobligationer- detta motbakgrund av att räntorna på bottenlån enligt nybyggnadslåneförordningen skallvara bundna . I fråga om äldre bottenlån, dvs. sådana lån som betalatsut före det att räntesättningen var reglerad, grundas räntebidraget i huvudsakpå de faktiska räntorna. Räntetaket har enligt bostadsministern kommit att styraräntesättningen på nya bottenlån. Alla bottenlångivare lämnarräntebidragsberättigade lån till räntor som stämmer helt överens med deträntetak som gäller vid lånets utbetalning. Konkurrenssituationen medför enligtbostadsministern att låntagarna inte behöver acceptera räntor som överstigerräntetaket. saknar enligt hans mening både långivare och låntagareskäl att ordna finansiering till räntor som understiger räntetaket, eftersomräntebidraget grundas på den faktiska räntan. Låntagarens räntekostnaderminskas således inte av att den avtalade räntan är lägre än räntetaket. Mot bakgrund härav och med hänsyn till behovet av att istörsta möjliga utsträckning förenkla låne- och bidragsbestämmelserna anserbostadsministern att principen för räntetak och räntebidragsberäkning börändras. När räntebidrag för nya bostadslån och bottenlån skallbestämmas bör enligt bostadsministerns mening utgångspunkten alltid vara deträntetak som gäller vid lånens utbetalning. Räntetaket föreslås sålunda liggatill grund för räntebidragsberäkningen oavsett om låntagarens faktiska räntorär högre eller lägre än räntetaket. Också vid konvertering föreslås sammaprinciper och räntetak gälla. En konsekvens av bostadsministerns förslag blir atträntetaket - i motsats till vad som gällt - även kommer att gällaSBAB-lån. Det är enligt bostadsministerns mening därför naturligt att fårmöjlighet att i fråga om nya lån tillämpa samma räntebetalningsterminer som bottenlångivarna.Bottenlångivarna aviserar räntorna . Enligt bostadsministernsmening bör med hänvisning härtill också räntebidragen för nya bostadslånaviseras med samma intervall. De förordade principerna för räntetak bör enligt bostadsministernkunna tillämpas även vid räntejustering av bottenlån och SBAB-lån. Detsammaföreslås också gälla när anslagsfinansierade bostadslån har fördjupats. Enligt förslaget skall de nya grunderna för beräkning avden räntekostnad som berättigar till räntebidrag tillämpas fr.o.m. den 1 juli1989. Förslag i motion 1988/89:BoU10 Förslagetom att räntetaket skall vara avgörande för utgående räntebidrag innebär enligtmotion Bo4 (c) väsentliga förenklingar och bör enligt motionärerna minska deadministrativa kostnaderna, vilket i och för sig anges vara positivt. Enligtmotionärerna ger det föreslagna systemet möjligheter för en eftertraktadlåntagare att skaffa sig fördelar genom lån med ränta under räntetaket.Samtidigt är risken enligt deras mening uppenbar att bankerna i ett någotkärvare kreditläge kommer att kräva räntor över räntetaket, speciellt omräntetaket sätts snävt. Särskilt anges detta kunna drabba de små låntagarna.Med hänvisning härtill begärs i motionens yrkande 2 ett riksdagenstillkännagivande som torde syfta till att värna de små låntagarnas ställning påmarknaden. Förslagetom att räntebidraget för underliggande kredit skall bestämmas med ledning avett räntetak accepteras i sina huvuddrag av remissinstanserna. HSB förutsätterdock att statsmakterna följer utvecklingen på kreditmarknaden m.m. SBC liksomSABO framhåller att de små låntagarna måste ägnas särskild uppmärksamhet,Enligt är förslaget bra under förutsättning att lån kan erhållastill en ränta som inte överstiger räntetaket. De tre bottenlåneinstituten,PKkredit, och Svensk Fastighets-kredd, förordar en senareläggningav införandet av de nya reglerna. Bl.a. sker detta med hänvisning till de nyareglernas effekter på kreditmarknaden. Detnu behandlade förslaget ingår som en del i strävandena att förenkla ocheffektivisera låne- och bidragsförvaltningen - strävanden som utskottetnaturligtvis stöder. Enligt utskottets mening bör ett genomförande av förslagetkunna leda till väsentliga rationaliseringar i hanteringen av lån och bidrag.Samtidigt innebär de förordade reglerna att en ny konkurrenssituation uppstårvid långivningen. Det förhållandet att räntebidraget bestäms av ett lånetak ochinte av den faktiska räntan innebär naturligtvis att låntagaren får ettstarkare intresse av att erhålla lån till räntor som ligger under räntetaket. förhandlingssituation som härvid kommer att uppstå mellan låntagare ochlångivare kan det enligt utskottets mening inte uteslutas att vissa låntagare ikraft av sin storlek kan komma att få en mera gynnad situation än andra mindrelåntagare. Utskottetdelar mot bakgrund av det ovan sagda vad som i motion Bo4 (c) yrkande 2 och av några av remissyttrandena har anförts om att de mindre låntagarnas situation måste ges särskild uppmärksamhet. är det naturligtvis en regeringens uppgift att fortlöpande följa utvecklingen på kreditmarknaden och då också effekterna av de nu föreliggande förslagen. Det får enligt utskottets mening med hänvisning härtill förutsättas att också de små låntagarnas ställning kommer att ges särskild uppmärksamhet utan någon särskilda begäran härom. I den mån utvecklingen så motiverar bör det ankomma på regeringen att för redovisa eventuella negativa konsekvenser för de små låntagarna. bedömas omytterligare åtgärder erfordras för att värna dessa låntagares 1988/89'BoUlOställning. Ett bifall till förslaget i motion Bo4 (c) bör enligt utskottetsmening mot bakgrund härav nu kunna undvaras. Motionens yrkande 2 avstyrks. Utskottet tillstyrker med hänvisning till det nu anfördaregeringens förslag om ändring av principerna för beräkning av den ränta somberättigar till räntebidrag. Ändrade villkor för räntebidrag Förslaget om införandet av fasta amorteringsplaner föräldre bostadslån innebär att amortering för dessa lån i fortsättningen alltidskall påbörjas och pågå . Detta förslag gäller även omräntebidrag upphör att utgå före 25-årstidens utgång. I konsekvens härmedförordar bostadsministern att räntebidrag fortsättningsvis inte skall lämnasunder än . Förslaget innebär att räntesubventioner inte längre skalllämnas för tid efter det att förflutit från husets färdigställande. Förvissa lån till studentbostäder föreslås dock att 25-årstiden skall räknas frånden tidpunkt när lånen gjordes räntebärande. Även för vissa äldre tilläggslåntill kulturhistoriskt värdefull bebyggelse föreslås beräknad påsamma sätt. Det är enligt motion Bo4 (c) svårt att överblickakonsekvenserna av ett generellt beslut om att inga räntebidrag skall utgå efter25 år. Frågan är enligt motionärerna om det är rimligt att nu låsersig för regeringsförslaget. Vid ett stigande ränteläge skulle den ipropositionen föreslagna ordningen enligt deras mening få avsevärda konsekvenserför boendekostnaderna. Förslaget anges därför vara rimligt endast underförutsättning av att det drivs en ekonomisk politik som säkerställer atträntenivån inte väsentligt överstiger . Enligt motionsförslaget bör målsättningen vara atträntebidraget skall kunna upphöra och att generellaupptrappningsregler därför i mån av behov kombineras med beslut om särskildaupptrappningar i syfte att undvika orimliga tröskeleffekter vidtidsperiodens slut. Ett rimligt alternativ anges vara att ha en generell årligupptrappning om kombinerad med en ekonomisk politik somstimulerar ett ökat sparande och begränsar inflationen. En sådan politikminskar enligt motionärernas mening den nuvarande ryckigheten i bostadspolitikenoch ger därmed berörda fastighetsägare möjligheter till en bättre ekonomiskplanering. Med hänvisning till det anförda föreslås i motionensyrkande 3 att regeringens förslag i vad avser ändrade villkor för räntebidrag skall avslås. I yrkandet begärs också ett tillkännagivande om vad som i motionen anförts om målsättningen för räntebidrag skall utgå m.m. j4 Remissyttranden >' 1988/89:BoU10 Med två undantag tillstyrker de remissinstanser som yttratsig i frågan förslaget om att räntebidrag skall utgå under högst frånhusets färdigställande. Förslaget avvisas av medhänvisning till att det medför kostnadsökningar för hyresgästkollektivet. SABOanför att förslaget inte kan accepteras om konsekvensen blir att hus som äräldre än och som byggts om inte kan få räntebidrag. Dessutom anges detmed nuvarande ränteläge medföra en alltför kraftig höjning av räntekostnadenvid 25-årsperiodens utgång. Förslaget om en begränsning av den tid under vilkenräntebidrag kan utgå till är direkt knutet till förslaget om att fastaamorteringsplaner skall införas för äldre bostadslån - amorteringsplaner sombl.a. innebär att amortering för dessa lån i fortsättningen alltid skallpåbörjas . Genom förslaget samordnas sålunda tidpunkten föramorteringarnas påbörjande med den tidpunkt när räntesubventionerna upphör.Härigenom underlättas bl.a. en omläggning av de äldre statsfinansierade lånentill den reguljära kreditmarknaden. Enligt vad som framgår ovan innebär förslaget attamorteringen av lån till såväl ny- som ombyggnad skall påbörjas efterhusets färdigställande. Som ett förtydligande vill utskottet framhålla att med"färdigställande" i detta sammanhang åsyftas, beroende på om det ärfråga om ett nybyggnads-eller ombyggnadslån, det år under vilket ett nytt hushar färdigställts eller ett befintligt hus färdigställts efter ombyggnad. Enligt utskottets mening innebär det nu aktuella förslagetsåväl ett steg i en förenklad låne- och bidragshantering som en del isträvandena att avlasta statsbudgeten äldre bostadslån. De farhågor som bl.a. imotion Bo4 (c) rests beträffande förslagets effekt på räntekostnaderna vid25-årsperiodens utgång grundar sig på antaganden om ränteläget och dengaranterade räntan . Antaganden av denna typ är naturligtvisalltid svåra att göra, inte minst gäller det över den förhållandevis långatidsperiod som det här är fråga om. Det är sålunda endast under de avmotionärerna specifikt angivna förutsättningarna som den beskrivna situationenkan uppkomma. Det finns enligt utskottets mening mot bakgrund av det nuanförda inte någon möjlighet att göra en rimlig bedömning av utvecklingen i nuaktuella avseenden. Det får dock förutsättas att regeringen noga följerutvecklingen och om denna så motiverar vidtar erforderliga åtgärder. Samtidigtvill utskottet, liksom motionärerna, framhålla den betydelse som den ekonomiskapolitiken i stort har för utvecklingen i nu aktuellt avseende. Det får närmastanses som en självklarhet att regeringens strävanden är att föra en ekonomiskpolitik med den inriktning som motionärerna efterlyser. Medhänvisning till det nu anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag i vad avserändrade villkor för räntebidrag. 'Motion Bo4 (e) yrkande 3 avstyrks. Bokföringav vissa bostadslån m.m. 1988/89:BoU10 Avslutningsvisbehandlar utskottet i detta betänkande frågan om bokföring av vissa bostadslån- en fråga som inte berörs i det nu aktuella regeringsförslaget, men somtagits upp i ett av remissyttrandena. Debostadsföretag som har beviljats bostadslån för vissa ändamål har rätt att somen särskild tillgångspost i balansräkningen ta upp ett belopp som motsvarar detutestående lånebeloppet. Syftet härmed är att förhindra att bostadsföretagentvingas avstå från vissa lån helt eller delvis därför att de till följd avaktiebolagslagens bestämmelser om likvidationsskyldighet inte kan öka sinalåneskulder ytterligare. De närmare bestämmelserna härom lämnas i lagen (1972;175) med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m.m. Bl.a. omfattas deskuldökningar som uppstår för paritets- resp. räntelån av bestämmelserna. Närett paritets- eller räntelån löses in och ersätts med ett icke statsfinansieratlån skall den balanspost som motsvarar skuldökningen för det ersatta lånetskrivas ned. Som framhålls i ;s remissyttrande påverkar denna avskrivningföretagets resultat det år lånet inlöses. Det kan till följd härav vara svårtför företagen att lösa in dessa lån. För att inte strävan att åstadkomma enökad inlösen av statsfinansierade bostadslån skall motverkas av de nu beskrivnareglerna bör enligt utskottets mening övervägas i vilken utsträckning ändringarkan erfordras. Det bör ankomniia på regeringen att göra dessa överväganden ochom så anses lämpligt återkomma till med förslag. Vad utskottet nu medutnyttjande av sin initiativrätt anfört om bokföring av vissa bostadslån m.m.bör som sin mening ge regeringen till känna. 1. beträffandeändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m. att medanledning av regeringens förslag i proposition 1988/89:89 och motionerna1988/89;Bo4 yrkande 4 samt 1988/89:Bo6 och med avslag på motion 1988/89:Bo5 a) antar förslaget till lag omändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m. i den lydelse somi bilaga 1 till detta betänkande betecknats som utskottets förslag, b) som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om ersättningslån m.m., 2. beträffandeövertagande av bostadslån som finansierats över statsbudgeten m.m. att bifallerregeringens förslag i proposition 1988/89:89 och avslår motionerna 1988/89:Bo4yrkande 1 samt 1988/89;Bo247 yrkande 6, 3. beträffandevidgad garantiförbindelse för att bifallerregeringens förslag i proposition 1988/89:89, 16 i'.l.:. :4:bettäffändé'änärihg äv 'principerna för beräkning av den ränta '1988/89;BoU10 som beräuigar tid räritébidräg'rn:'rh:''''>'' ' - i . ' attriksdagen bifäller-régéringenS-föfslägi proposition 1988/89:89 och '''- -. . . avslårmotion 1988/89:Bo4 yrkande 2,:''-:- U. 5. beträffande äridfääé villkor för räntebidrag! ' att bifäHéfregeririgenS förslag i proposition1988/89:89 och ' ' i avslår motion 1988/89:BÖ4 yrkande3, '- : :. 6. beträffandebdkföring-äv vissa bostadslån m:rh: '" '; -.i. ; attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet '-';-':;:;.;.,:...:i';-'. ;-;v..,-:. -.. : ;. '-!,;,...- '1989''-; ' '- ' : -i ' : .' På bostadsutskottets vägnar. . ' . : \- ji .''.:,. '' : ,- ; ' . . .; 1 - " .- .. > ..--. Närvarande; (), (), LennartNilsson (s), (), (), (),(), (), (), (), LeifOlsson (fp), (), (vpk), (), BerndtEkholm (s), () öch (). Ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslånm.m. och (båda fp) anser ' deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Som framgår" och på s. 8 slutar med "förordadetillägget" bort ha följande lydelse: Som framgår av regeringens förslag utfäster sig låntagarenvid utbetalningen av bostadslån i en särskild låneförbindelse bl.a. att betajatillbaka lånet enligt vissa angivna villkor. Genom låneförbindelsen uppkommersåledes ett rättsförhållande av civilrättslig art mellan låntagaren och staten.Ändringar i detta förhållande förutsätter i princip att parterna träffaröverenskommelse här. Enligt vad som redovisas i lagrådets yttrande kan dockunder vissa förutsättningar övervägas om avsteg från denna princip kan företasgenom att i lagens form införa en ny reglering. Enligt konstitutionell praxisär dock en huvudprincip att inte ny lagstiftning skall rubba bestående avtalsvillkor. Endast särskilda skäl - ofta tungt vägande sociala skäl - har ansettskunna föranleda avsteg från denna princip. Enligt utskottets mening föreligger inte i det nu aktuellafallet skäl av en sådan tyngd att ett ingrepp i ett rådande rättsförhållande kan motiveras. Som anförs i motion Bo5 (fp) måste i detta sammanhang också särskilt beaktas att 17 2 1988/89. statenfären,av parterna i det rådande,rättsförhållandet. I en situation där.. |9gg/g9.3oU10 staten somlagstiftare står i begrepp att vidta ändringar i ett avtalsförhållande där statendessutom är en av parterna måste naturligtvis en prövning aV: , . skälen härför göras med den största noggrannhet.. Den ay utskottet . genomfördaremissomgången - en remissomgång,som.borde kommit.till stånd redaninnan regeringen lade fram-sitt förslag-ger inte.heller entydigt vid handenatt inte någon låntagare skulle få försämringar till följd av det , ; Flera remissinstanser anför i,stället att det leder till. . . försämringarför vissa låntagare. . . , .. , ;..,, ... ,.. Sammanfattningsvisleder det nu anförda utskottet till slutsatsen att den av ,, . regeringenförordade generella ändringen av avtalsvillkoren inte bör genomföras.Samtidigt föreligger naturligtvis ett stort behov äv åtgärder som , medverkartill effektiv och rationell låneförvaltning. Låntagarna bör därför erbjudas attpå frivillig väg ansluta sig till de,nya arnorteringsvillkoren. Med hänvisning till det nu anförda bifaller utskottetförslaget i motion Bo5 (fp) om avslag på regeringsförslaget i vad avser ändradebetalningsvillkor för äldre bostadslån m.m. Utskottets ställningstagande i.denna del innebär att även motionerna Bo4 (c) yrkande 4 och Bo6 (m) avstyrks. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 1. beträffande ändrade betalningsvillkor för vissastatliga bostadslån m.m. . attriksdagen med bifall till motion 1988/89;Bo5 avslår regeringens förslag iproposition 1988/89:89 samt motionerna 1988/89:Bo4 yrkande 4 och 1988/89;Bo6, Övertagande av bostadslån som finansierats Överstatsbudgeten m.m. (mom. 2) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "kan" och på s. 11 slutar med "medräntesubventioner" bort ha följande lydelse; Som framgår ovan delar utskottet uppfattningen att det ärvärdefullt att avlasta statsbudgeten äldre bostadslån som finansierats överdenna. tvingas utskottet konstatera att regeringens förslag i vissaavseenden kan komma att motverka detta syfte.