bet · GC01UbU9 · 1988-12-31 00:00:00 — Uppläggningen av flera av de övriga utbildningslinjer som finnsinom det f.d. filosofiska fakultetsområdet, t.ex. samhällsvetarlinjen ochkulturvetarlinjen, ger också relativt goda möjligheter till individuella val. Utskottet anser emellerfid att möjligheterna tillindividuella val bör ökas ytteriigare. har fattat beslut (UbU1987/88:20, rskr. 1987/88:205) om att utbildningsplanerna för det storaflertalet utbildningslinjer i fortsättningen är en fråga för den enskildahögskoleenheten. Det är således i hög grad de enskilda högskoleenheternasansvar att enskilt eller samlat överväga vilka förändringar som lämpligen börgöras inom det nuvarande linjesystemet för att detta bättre skall tillgodosesådana önskemål som framförs i de aktuella motionerna. UHÄ bör enligtutskottets mening stimulera enheterna till att ta initiativ till översyner avde humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena. Det förändringsarbete somnyligen gjorts inom det matematiskt-naturvetenskapliga ämnesområdet börhärvidlag kunna vara en utgångspunkt. I sammanhanget måste också frågan ominformation till blivande studerande om vilka valmöjligheterna som finns inomolika utbildningsområden uppmärksammas. Vidare anser utskottet att frågan om vetenskapliggrundkurs eller motsvarande inslag i grundutbildningen bör övervägas närmareav den högskolepedagogiska utredning som filisatts (Dir. 1989:7). Vad utskottet anfört med anledning av motionerna1987/88:Ub806 yrkande 28,1988/89:Ub538,1988/89:Ub610 yrkande 3,1988/89Ub712yrkande 16, 1988/89:Ub728 yrkandena 28 och 29 samt 1988/89:Ub806 yrkande 25 omöversyn av vissa utbildningslinjer och om frågan om vetenskaplig grundkurs m.m.bör som sin mening ge regeringen till känna. revisorer har granskat kostnaderna för sexallmänna utbildningslinjer vid 24 högskoleenheter (rapport /87:3). Medanledning av genomförd granskning konstaterar revisorerna i förslag 1987/88:22,som överlämnats till , att de nuvarande formerna för anslag fillhögskoleutbildningen och återredovisningen till beslutande centrala organ avgenomförd utbildning inte ger en fullgod bild av de egentliga kostnaderna förutbildningen. Därför förordar revisorerna att redovisningen av utbildningskostnadernagörs entydig och att den i huvudsak skall ske i form av kostnader perutbildningsplats. Vid en sådan redovisning skall kostnaderna avse den faktiskaresursförbrukningen och antalet utbildningsplatser avse det antal studerandesom faktiskt deltagit i utbildningen. formerna för planering ochfinansiering av den grundläggande högskoleut- 1988/89:UbU9 bildningenskyndsamt ses över liksom de ekonomiadministrativa rutinerna. Dessutom börintresset för ekonomisk uppföljning av verksamheten inom . Revisorernasrapport belyser vilka faktorer som kan leda fill att kostnadsskillnaderuppstår för likartade utbildningar lokaliserade till olika högskoleenheter. Irapporten redovisas följande orsaker till olikheter i kostnadsbilden: högskoleenhetens strukturoch verksamhetens omfattning - kostnader för gemensammafaktorer (central administration, bibliotek och gemensam service) - rutiner för att fördela kostnader - utbildningens innehåll ochuppläggning balansen mellan oUkakostnadsslag (löner, driftkostnader m.m.) - sättet att beräkna och redovisakostnader. Syftetmed rapporten har inte varit att bedöma om de kostnader som redovisats ärrimhga. Det vidare målet för revisorernas granskning har varit att på siktskapa en tydligare bild av kostnadsstrukturen inom högskolan och att anvisamöjliga vägar att ge de kostnadsuppgifter om olika utbildningsprogram somhögskoleenheterna skall redovisa en entydig innebörd. I ettdecentraliserat system är det, enligt revisorernas bedömning, nödvändigt attinformation också återförs till central nivå (riksdag, regering,universitets-och högskoleämbetet). Utskottetinstämmer i revisorernas uppfattning att vid kostnadsuppföljning bör normaltpercapitakostnaden anges som faktisk kostnad per utnyttjad årsstudieplats.Dessutom bör kostnaden per helårsprestation (studieresultatet 40 poäng perläsår) vara ett vikdgt komplement. Utskottetvill tillägga att kostnaden per tillhandahållen årsstudieplats självfallet ärav intresse framför allt i planeringsskedet men även som en jämförelse mednyssnämnda percapitakostnader vid uppföljning. Kostnaden per tillhandahållenårsstudieplats har som regel framräknats utifrån en beräkning av kostnadernaför en undervisningsgrupp. Utskottet vill stryka under det angelägna i attsådana former för medelsberäkningar för grundläggande högskoleutbildningutvecklas att dimensioneringsbeslut kan kopplas till resurstilldelning på ettbättre sätt än . Utskottetgör bedömningen att de förändringar som föreslagits i proposition 1988/89:65beträffande formerna för planering och finansiering av den grundläggandehögskoleutbildningen kommer att ställa ökade krav på uppföljning i ekonomiskaavseenden men också underlätta denna ekonomiska uppföljning. Enligtpropositionen skall UHÄ i samarbete med statskontoret och riksrevisionsverketförbereda övergången till det nya anslagssystemet. Ett viktigt inslag i det arbetetskall vara att utforma ett nytt redovisningssystem. Imotion 1988/89:Ubl (m) yrkande 3 tas frågan om redovisning av uppdragsutbildning och uppdragsforskning upp. Motionärerna anser att det är ett oavvisligt krav att dessa verksamheter särredovisas samt att de bedrivsi ., former som stödjerhögskolans ordinarie verksamhet och inte utarmar den. Utskottetvill inledningsvis erinra om att det enligt gällande förordning 1988/89:UbU9(UHÄ-FS 1982:113, ändrad senast 1988:28) om externt finansierad verksamhetåligger högskolestyrelsen att särskilt tillse att en ändamålsenlig redovisningkommer dll stånd avseende externfinansierad verksamhet (mom. 5). Vidare sägs iförordningen att full kostnadstäckning skall redovisas (mom. 6). Utskottetkonstaterar således att det inte råder någon oklarhet om vilka principer somgäller för redovisningen av externfinansierad verksamhet. Utskottet är dockmedvetet om att tillämpningen av gällande bestämmelser har lett till vissaproblem. Utskottet vill därför erinra om den samlade utvärdering avuppdragsutbildningen inom högskolan som begärt ddigare under dettariksmöte (bet. 1988/89:UbU5 s. 10-12, rskr. 1988/ 89:41). anfört om redovisning av utbildningskostnader inom högskolan samtmedelsberäkningar för grundläggande högskoleutbildning med anledning avriksdagens revisorers förslag 1987/88:22 bör som sin mening geregeringen till känna. Motion 1988/89:Ubl yrkande 3 bör avslås med hänvisningtill nyssnämnda utvärdering av uppdragsutbildningen. Utskottethar inga invändningar mot förslaget i propositionen att vart och ett avuniversiteten och de högskolor som har fakultetsorganisation fr.o.m. budgetåret1993/94 tilldelas ett anslag för forskning och forskarutbildning. Under varjeanslag skall anges anslagsposter för vart och ett av de fakultetsområden somfinns vid högskoleenheten i fråga. Anslagen kommer att vara s.k. ramanslag,dvs. ge möjligheter till såväl anslagssparande som anslagskredit. Iproposititionen föreslås att varje högskoleenhet fr.o.m. /91tilldelas ett anslag för lokalkostnader. För att möjliggöra ett bättreutnyttjande av de totala resurserna föreslås att enheterna skall få möjlighetatt använda även anslagen för utbildning och forskning dll lokalkostnader.Därmed avses såväl hyreskostnader som kostnader för mindre investeringar medåtföljande driftskostnader. Även inkomster från externfinansierad verksamhetskall få användas till lokalkostnader efter lokala beslut. Vadgäller anslaget till inredning och utrustning lämnas inga förslag tillförändringar i den aktuella propositionen. I proposition 1988/89:100 bil. 10 s.483-484 anmäls däremot att den reguljära ersättningsanskaffningen av utrustningredan fr.o.m. /90 i huvudsak bör tillgodoses vid de lokalafördelningarna av resurserna för utbildning och forskning undergrundutbildnings- och fakultetsanslag. Den s.k. UHÄ-ramen skulle därmed i alltväsentligt användas till centralt beslutade, riktade utrustningssatsningar. Itvå motioner, nämligen 1988/89:Ubl3 (vpk) yrkande 1 och 1988/89:Ubl4 (fp)yrkandena 2 och 3, behandlas lokalkostnadsfrågor. I den förstnämnda motionenhävdas att förslaget att högskoleenheterna skall få använda anslagen förutbildning och forskning till lokalkostnader inte kommer att leda till ett bättreutnyttjande av de totala resurserna. I stället, hävdar 1988/89:UbU9motionärerna, kommer sammanblandningen av anslagen att innebära attpolitikernas ansvarstagande för högskolans olika resurser försvåras. Motionärernaanser att det klart bör framgå vilka resurser som anslås dll utbildning,forskning, lokaler resp. utrustning. I den sistnämnda motionen hävdas attförändringarna beträffande lokalkostnadsanslaget inte bör genomföras förränfr.o.m. /94 därför att en längre förberedelsetid krävs (yrkande2), bl.a. bör roll övervägas (yrkande 3). Utskottetkonstaterar att lokalkostnaderna med det framlagda förslaget alltjämt kommeratt hanteras för sig under ett särskilt anslag skiljt från grundutbildnings-och fakultetsanslag. De möjligheter som anges i propositionen att även belastaanslagen för utbildning och forskning med vissa lokalkostnader bör tillstyrkasdå de ger enheterna en större rörelsefrihet. Vissa mindre lokalproblem kommerdärmed att kunna lösas utan att frågorna behöver tas upp i anslagsframställningeller i särskild framställning från till regeringen.Utskottet anser för sin del inte att roll behöver utredasytterligare utöver de utredningar som gjorts . Frågor om merflexibla samarbetsformer mellan och olika lokalutnyttjare harbl.a. behandlats i lokalförsörjningsutredningens rapport (Ds C 1986:3) och i betänkandet Statliga lokalkostnader (Ds Fi1986:28). Meddet anförda föreslår utskottet att med avslag på motionerna 1988/89:Ubl3yrkande 1 samt 1988/89:Ubl4 yrkandena 2 och 3 godkänner vad som anförts ipropositionen om anslag för lokalkostnader m.m. Universitets- och högskoleämbetets roll Ipropositionen föreslås att universitets- och högskoleämbetets roll bör förtydHgasgenom att ökade krav ställs på verket såväl inom planering, uppföljning ochutvärdering som i arbetet som tillsynsmyndighet för högskolan. Imotion 1988/89:Ubl5 (mp) yrkande 6 efteriyses en klarare definiering av UHÄ:suppgifter, främst vad gäller utvärdering. Denna precisering av arbetsuppgifterbör, enligt motionärerna, ske genom att UHÄ analyserar sin egen framtida roll. Utskottetredovisade vid föregående (UbU 1987/88:20 s. 5-8) dels vissasynpunkter på utvärderingsverksamheten, dels det omfattande arbete som UHÄ justhade initierat beträffande sina nya arbetsuppgifter. Enligt vad utskotteterfarit har detta arbete slutförts inom UHÄ och resulterat i ettförslag till en ny organisadon fr.o.m. . Med hänvisning till detanförda anser utskottet att motion 1988/89:Ubl5 yrkande 6 bör avslås och attvad som anförs i propositionen om UHÄ:s framtida roll bör godkännas avriksdagen. Imotion 1988/89:Ubl5 (mp) yrkande 2 hävdas att vad som sägs i propositio nen under avsnitt 1.5 om att både utbildning och forskning skall uppfylla internationellakvalitetsnormerleder till kulturell konformism. Motionärerna 1988/89:UbU9anser att detta innebär stora risker då forskningen måste bedrivas utifrån enkritisk inställning till etablerade begrepp och konventioner. Utskottetinstämmer i den beskrivning av kvalitetskraven på högre utbildning ochforskning som ges i propositionen. Normsystemet för vetenskapssamhället är ochbör vara internationellt. Kritisk debatt utgör, enligt utskottets uppfattning,grunden för det internationella vetenskapssamhället. Med det anförda anserutskottet att motion 1988/89:Ubl5 yrkande 2 bör avslås. Enligtmotion 1988/89:Ubl5 (mp) är det av vikt att högskolestyrelsernas sammansättningändras i samband med att styrelserna ges ökat inflytande över fördelningen avmedel till grundutbildning. I yrkande 3 föreslås att högskolestyrelsernakompletteras med företrädare för kulturell verksamhet, skola och social omsorg.Dessutom anser motionärerna att styrelserna skall ha lika många representanterför lärare, studerande och allmänna intressen (yrkande 4). Riksdagenhar relativt med anledning av proposition 1986/87:127 om fortsattdecentralisering inom högskolan beslutat om ändrad sammansättning avhögskolestyrelserna, bl.a. mot bakgrund av nya och vidgade arbetsuppgifter fördessa (UbU 1987/88:1, rskr. 1987/88:1). Med hänvisning till vad utskottetanfört i betänkandet om högskolestyrelsernas sammansättning (s. 8-10) föreslårutskottet att avslår motion 1988/89:Ubl5 yrkandena 3 och 4. Slutligenkonstaterar utskottet att de motioner från allmänna motionstiden ,nämligen 1987/88:Ub565 (fp) yrkandena 16 och 17, 1987/88:Ub801 (c) yrkande 15delvis och 1987/88:Ub806 (m) yrkande 27 delvis, samt motion 1988/89:Ubl (m)yrkande 1 väckt med anledning av revisorers förslag,vilka samtliga innehåller önskemål om förslag rörande högskolans styr- ochanslagssystem får anses vara tillgodosedda i och med att sådana förslag harlämnats i föreliggande proposition. Utskottet föreslår därför att riksdagenavslår motionerna 1987/88:Ub565 yrkandena 16 och 17, 1987/88:Ub801 yrkande 15delvis, 1987/88:Ub806 yrkande 27 delvis och 1988/89:Ubl yrkande 1. 1. beträffandeinförande av treåriga budgetramar att med avslagpå modon 1988/89:Ubl5 yrkande 1 godkänner vad som förordats i proposition1988/89:65 om treåriga budgetramar för samtliga högskoleanslag /91, 2. beträffandeavslag på propositionen i övrigt samt begäran om en ny översyn att avslårmotionerna 1988/89:Ubl yrkande 2, 1988/ 89:Ubl2, 1988/89:Ubl6 samt1988/89:Ub806 yrkandena 23, 24 och 27, 3. beträffande anslag för grundläggande högskoleutbildning /89:UbU9 att godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:65 om attmedel för grundläggande högskoleutbildning fr.o.m. /94 anvisashögskolevis under ett samlat anslag, 4. beträffande resurser för lokala och individuellalinjer samt fristående kurser attriksdagen med avslag på motionerna 1988/89:Ubl4 yrkande 1 och 1988/89:Ubl5yrkande 5 godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:65, 5. beträffande dimensionering av grundläggandehögskoleutbildning att med avslag på modon 1988/89:Ubll godkänner vad som förordats i proposidon 1988/89:65, 6. beträffandehögskolans linjesystem m.m. attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Ub806 yrkande 28, 1988/89:Ub538,1988/89:Ub610 yrkande 3,1988/89:Ub712 yrkande 16, 1988/89:Ub728 yrkandena 28och 29 samt 1988/89:Ub806 yrkande 25 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, 7. beträffande redovisning av utbildningskostnader inomhögskolan, m.m. attriksdagen med anledning av revisorers förslag 1987/ 88:22 och medavslag på motion 1988/89:Ubl yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, 8. beträffandeanslag för forskning och forskarutbildning attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1987/88:65 om att medel förforskning och forskarutbildning fr.o.m. /94 anvisas fakultetsvisunder ett anslag till vart och ett av universiteten och de högskolor som harfakultetsorganisation, 9. beträffandeanslag för lokalkostnader m.m. attriksdagen med avslag på motionerna 1988/89:Ubl3 yrkande 1 samt 1988/89:Ubl4yrkandena 2 och 3 godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:65, 10. beträffandeuniversitets- och högskoleämbetets roll attriksdagen med avslag på motion 1988/89:Ubl5 yrkande 6 godkänner vad somförordats i proposition 1988/89:65, 11. beträffande internationella kvalitetsnormer förutbildning och forskning attriksdagen avslår motion 1988/89:Ubl5 yrkande 2, 12. beträffandehögskolestyrelsernas sammansättning attriksdagen avslår motion 1988/89:Ubl5 yrkandena 3 och 4, 13. beträffande övriga önskemål om förslag rörandehögskolans styr- och anslagssystem attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub565 yrkandena 16 och 17, 1987/88:Ub801yrkande 15 delvis, 1987/88:Ub806 yrkande 27 delvis och 1988/89:Ubl yrkande 1. Närvarande:Lars (), (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (),(), (), (), BirgerHagård (m), (), (), (vpk), (), () och My (). Avslag på propositionen i övrigt samt begäran om en nyöversyn (mom. 2) Ann-CathrineHaglund, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Utskottetfinner" och på s. 8 slutar med "24 och 27" bort ha följandelydelse: Denuvarande anslags- och styrsystemen för högre utbildning och forskning är iallt väsenfiigt en följd av 1975 och riksdagsbeslut om den s.k.högskolereformen. Kritiken mot systemen har varit kraftig, såvälinom som utom högskolan, mot centralism och byråkrati. När föredragande statsrådeti budgetproposition anmälde sin avsikt att se över anslagssystemet ochdärmed också formerna för medelstilldelning och styrning hälsades detta medtillfredsställelse. Den utlovade propositionen har trots utskottets uttalandehösten (UbU 1987/88:1 s. 5, rskr. 1987/88:1) inte anmälts förräninnevarande . Utskottet anser i likhet med motionärerna att de förslagsom nu lagts inte motsvarar de förväntningar som finns. I propositionen saknasanalys av erfarenheterna av det nuvarande systemet, liksom av den ökandeexternfinansieringens betydelse för högskolornas frihet och riksdagensstyrmöjligheter. De förslag som läggs innebär inte mer än en marginellförändring av nuvarande styr- och anslagssystem och är enligt utskottets meninghelt otillräckliga. Utskottetanser därför att frågan om en reformering av styr- och anslagssystemen för högskolan bör bh föremål för en parlamentarisk beredning. Tillkomsten av en sådan beredning bedöms inte påverka de i propositionen föreslagna tidpunkterna för förändringar i anslagssystemet. I likhet med vad som anförs i motionerna 1988/89:Ubl2 och 1988/89:Ub806 anser utskottet att den grundläggande frågan för beredningen bör vara avvägningen mellan ansvar och styrmöjligheter och högskolornas autonomi. Utgångspunkten bör därvid vara att högskoleenheterna själva - genom val av medel, organisation och resursfördelning - har de bästa förutsättningarna att tillgodose landets behov av kvalificerad utbildning och 16 Denparlamentariska beredningen bör enligt utskottet särskilt belysa 1988/89:UbU9 nedanstående frågor, vilka närmare utvecklas i motion 1988/89:Ubl2 - behovet av och formerna förriksdagens styrning av medelsfördelningen mellan grundutbildning och forskningom ett samlat anslag ges per högskoleenhet, - garantier för mindre ämnen, - dimensionering av grundläggandehögskoleutbildning på högskolenivå, - avveckling av linjesystemetinom det tidigare filosofiska fakultetsområdet, - indelningen avgrundutbildningen i yrkesutbildningssektorer, -' klarläggande av i vad mån kan och börstyra forskningen genom inrättande av tjänster som professor, - starka incitament för fullkostnadstäckning för den externfinansierade verksamheten, - ansvaret för högskolornaslokalförsörjning, - eventuell differentiering avstyr- och anslagssystemen, t.ex.för högskolor med resp. utan fastforskningsorganisation, - antalet centralahögskolemyndigheter och deras roller. Utskottetföreslår således att med bifall till motionerna 1988/ 89:Ubl yrkande2, 1988/89:Ubl2, 1988/89:Ubl6 yrkande 1 samt 1988/ 89:Ub806 yrkandena 23, 24och 27 samt med anledning av motion 1988/ 89:Ubl6 yrkande 2 - med undantag avförslaget om treåriga budgetramar -avslår propositionen och ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om en parlamentarisk översyn av högskolans styr- ochanslagssystem. delsatt moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 2.beträffande avslag på propositionen i övrigt samt begäran om en ny översyn att med bifalldll motionerna 1988/89:Ubl yrkande 2, 1988/89:Ubl2,1988/89:Ubl6 yrkande 1 samt1988/89:Ub806 yrkandena 23, 24 och 27, med anledning av modon 1988/89:Ubl6yrkande 2 och med avslag på proposition 1988/89:65 i denna del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om en parlamentarisk översyn avhögskolans styr- och anslagssystem, Avslag på propositionen i övrigt samt begäran om en nyöversyn (mom. 2) LarsLeijonborg och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Utskottetfinner" och på s. 8 slutar med "24 och 27" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att högskolan är i behov av organisatoriska förändringar av mergrundläggande slag. högskolereform hade många positiva inslag, menledde också dll en omfattande byråkrati. Vissa av dessa inslag, t.ex.regionstyrelserna, har avskaffats genom tidigare riksdagsbeslut. Närföredragande statsrådet budgetproposition anmälde sin avsikt att se över anslagssystemet och därmed också formerna för medelstill delning och styrning hälsades detta med tillfredsställelse. proposidonen har trotsutskottets uttalande (UbU 1987/88:1 s. 5, 1988/89:UbU9 1987/88:1) inteanmälts förrän innevarande . Utskottet anser, i likhet med motionärerna,att de förslag som lagts inte motsvarar de förväntningar som finns.Förutom att det saknas förslag i en rad viktiga avseenden bedömerutskottet att de konkreta resultaten av förändringarna skulle bli mycketbegränsade. Huvudinvändningen mot proposidonen är dock att den saknarproblemanalys. I motion 1988/89:Ubl6 ges en rad exempel på de problem somallmänt brukar sammanfattas i begrepp som "byråkrati" och"byråkratisering". Utskottet anser också att en brist i propositionen är att detsaknas en mer ingående diskussion om vilken roll skall ha i denframtida styrningsprocessen samt att den omfattande externfinansieradeverksamheten inte beaktats i förslaget. Utskottetanser att frågan om utformning av det framtida styr- och anslagssystemet bör bhföremål för ytteriigare överväganden. Regeringen bör förelägga ettnytt förslag under /91. Huruvida ett sådant förslag bör utarbetasunder parlamentarisk medverkan får avgöras av regeringen, dock får en sådaninte försena reformarbetet. Förden vidare beredningen av frågan bör enligt utskottets mening följanderiktlinjer gälla. - Ett nytt styr- ochanslagssystem behöver inte vara enhetligt för hela högskolan. - anvisar medel tillvarje högskoleenhet sektorsvis, gemensamt för grundutbildning och forskning. - styrning sker genomprestadonskrav, t.ex. förväntat antal examinerade inom en viss sektor ellerviss utbildning eller vilka forskningsfält som skall prioriteras. - Inom de angivna ramarna börhögskoleenheterna ha stor frihet att göra prioriteringar, t.ex. fördelningen avplatser på grundutbildningen, perca-pitatilldelningen till olika utbildningar,utformningen av antagningssystemet , inrättande av tjänster - även professurer- samt lokalförsörjningen. Utskottetföreslår således att med bifall fill motion 1988/ 89:Ubl6 samt medanledning av motionerna 1988/89:Ubl yrkande 2, 1988/89:Ubl2 samt 1988/89:Ub806yrkandena 23, 24 och 27 avslår propositionen i de delar som inte avsertreåriga budgetramar och ger regeringen till känna vad utskottet anfört om ettnytt förslag till styr- och anslagssystem för högskolan. delsatt moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 2.beträffande avslag på propositionen i övrigt samt begäran om en ny översyn att med bifalldll motion 1988/89:Ubl6, med anledning av modonerna 1988/89:Ubl yrkande 2,1988/89:Ubl2 samt 1988/ 89:Ub806 yrkandena 23, 24 och 27 samt med avslag påproposidon 1988/89:65 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om ett nytt förslag dll styr- och anslagssystem för högskolan. Resurserför lokala och individuella linjer samt fristående 1988/89:UbU9 kurser (mom. 4) MyGillberg (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "" och slutar med "1988/89:Ubl5 yrkande 5" bort haföljande lydelse: Utskottetanser det angeläget att öka de studerandes möjligheter att idka "friastudier", att välja en indiviuell studieväg. Sådana önskemål har framförtsi flera motioner, vilka behandlas senare i detta betänkande. Målet är ettutökat utbud av lokala och individuella linjer samt fristående kurser för attge högskolan möjlighet att erbjuda kunskap för kunskaps skull och inte baratillgodose ett yrkesinriktat utbildningsbehov.