bet · GC01UbU22 · 1988-12-31 00:00:00 — Krav meddenna innebörd framförs i motionerna 1988/89:Ub529 (m), 1988/89:Ub589 (vpk)yrkande 13, 1988/89:Ub591 (m), 1988/89:Ub594 (s), 1988/89:Ub603 (s) yrkande 1,1988/89:Ub615 (c) yrkande 4, 1988/89:Ub626 (fp) yrkande 3, 1988/89:Ub644 (m),1988/89:Ub670 (s), 1988/89:Ub673 (m) yrkande 10, 1988/89:Ub676 (c) yrkande 1,1988/89:Ub704 (c) yrkandena 1 och 2,1988/89:Ub712 (fp) yrkande 10,1988/89:Ub724(mp), 1988/89:Ub728 (c) yrkande 20,1988/89:Ub744 (s,m,fp,c) yrkandena 1 och2,1988/89:Ub801 (c) yrkande 8,1988/89:Ub824(mp) yrkande 10 delvis och1988/89:Ub834(m) yrkande 43. Utskottetvill med anledning av proposidonen och motionsyrkandena anföra följande. Nären ny utbildning introduceras är det svårt att rekrytera studerandetill den. Detta brukar dock vara ett övergående problem. Detårliga antalet pensionsavgångar inom klasslärarkåren har under det senastedecenniet varit ca 400. ökar pensionstalentill ca 1 000 . Enligt UHÄ kommer pensiontalen under större delen av2000-talets att ytterligare öka till närmare 2 000 ,dvs. ett flerdubbelt antal jämfört med situationen . Motbakgrund härav och UHÄ:s redovisade förslag dll dimensione ring av denna lärarutbildning anser utskottet att planeringsramen för grundskollärarlinjens gren för utbildning av lärare för årskurserna 1-7 av bör ökas med 360 till 1 980 nybörjarplatser för nästa budgetår och att antagning till denna utbildning bör ske fr.o.m. samma tidpunkt vid i samt högskolorna i och . Utskottet föreslår att med bifall till motionerna 1988/89:Ub529, 1988/89:Ub589 yrkande 13, 1988/89:Ub591, 1988/89:Ub615 yrkande 4, 1988/89:Ub626 yrkande 3, 1988/89:Ub644, 1988/89:Ub670, 1988/89:Ub673 yrkande 10, 1988/89:Ub676 yrkande 1, 1988/89:Ub704 yrkandena 1 och 2, 1988/89:Ub712 yrkande 10, 1988/89:Ub724, 1988/89:Ub728 yrkande 20, 1988/89:Ub744 yrkande 1, 1988/89:Ub801 yrkande 8,1988/89:Ub824 yrkan de 10 delvis, 1988/89:Ub834 yrkande 43, med anledning av modonerna 1988/89:Ub594,1988/89:Ub603 yrkande 1 och med avslag på proposition 1988/89:UbU221988/89:100 och motion 1988/89:Ub744 yrkande 2 fastställer planeringramar ienlighet med vad utskottet förordat och som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om högskoleenheter som skall anordna utbildningenfr.o.m. Utskottet erinrar i detta sammanhang om att behörighetsvillkorenför tillträde till grundskollärarlinjen är ett uttryck för vad som krävs föratt en studerande skall klara av utbildningen i fråga. Utskottet utgår från attUHÄ i enlighet härmed utfärdar riktlinjer för behörighet och dispens vid lokal antagninginför /90. Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslagtill dimensionering av grundskollärarlinjens gren för utbildning av lärare förårskurserna 4-9 av , nämligen 972 nybörjarplatser. Grundskollärarlinjens gren för utbildning av lärare förårskurserna 4-9 och då dess specialisering mot naturorienterande ämnen föreslåsi motion 1988/89:Ub522 (fp) inrättad vid högskolan i . Enligt utskottets mening är det angeläget attbasorganisationen blir så stabil som möjligt för ifrågavarande lärarutbildningpå de sju orter, där utbildningen enligt riksdagsbeslut skall anordnas(prop. 1985/ 86:113, UbU 1985/86:27, rskr. 1985/86:356). Men hänvisning härtillavstyrks motion 1988/89:Ub522. Utskottet anser att på samma grund bör avslåmotion 1988/ 89:Ub618, som avser utbildning av lärare för årskurserna 4-9 vidhögskolan i . I detta sammanhang behandlar utskottet även motionerna1988/89:Ub806 (m) yrkande 36 och 1988/89:Ub832 (m,fp), som tar upp frågan om rekryteringenttll lärarutbildningen. Dagens beslutsfattare på skolområdet måste inse, heterdet, att de ungdomar som funderar på läraryrket vill fullgöra sin yrkesuppgifti undervisningens tjänst och inte som poliser m.m. Om man vill öka ungdomarnasintresse för läraryrket är det nödvändigt att se över arbetsformerna igrundskolan. Även utformningen av lärarutbildningen har enligt motionärernauppenbara brister. Den behöver därför övervägas ytterligare. I den förstnämndamotionen föreslås att en parlamentarisk arbetsgrupp tillsätts för ändamålet. Utskottet hänvisar till beslut beträffandeskolans utveckling och styrning (1988/89:UbU7, rskr. 1988/89:95). vilketinnefattar även frågor om arbetsformerna i . När det gällerutformningen av den nya lärarutbildningen för anser utskottet, atterfarenheterna av densamma bör avvaktas innan slutsatser dras om behovet avförändringar. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub806 yrkande 36 och 1988/89:Ub832. I motion 1988/89:Ub611 (c) yrkande 5 begärs att riksdagenmed ändring av tidigare beslut som sin mening ger regeringen till kännaatt ämneslärarutbild- \2 ningenför gymnasielärare även fortsättningsvis skall anordnas vid högskolan 1988/89: UbU22 i . Utskottet vill erinra om att harbeslutat att utbildning av lärare för dels tidigare årskurser,dels senare årskurser skall förläggas till . Utbildning avgymnasielärare på ämneslärarlinje skall enligt samma beslut endast ske på desex universitetsorterna (prop. 1985/86:113, UbU 1985/86:27, rskr. 1985/86:356).Utskottet vill vidare påpeka att praktisk-pedagogisk utbildning av ämneslärareförlades till då den årliga intagningskapaciteten iriket för utbildning av ämneslärare var ca 2 300 platser, dvs. mycket större äni dag. För nästa budgetår föreslås en planeringsram om dels 212 platser förämneslärarlinjen, dels 150 platser för den avslutande praktisk-pedagogiskautbildningen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1988/89:Ub611 yrkande 5. Utskottet behandlar i det följande lektorsutbildning m.m.för gymnasieskolan. 1 modon 1988/89:Ub817 (fp) yrkande 32 framhålls attlektorstjänsterna i gymnasieskolan har stor betydelse för att upprätthålla enhög standard på ämnesundervisningen. Det är viktigt att undervisningen där fårforskningsanknytning och att lektoraten i allmänna ämnen besätts medbefattningshavare som är behöriga, dvs. har avlagt doktorsexamen. Enligtmotion 1988/89:Ub210 (fp) bör behörighetskraven för ifrågavarandelektorstjänster sänkas. Tjänsterna bör under vissa förutsättningar kunnabesättas med personer med den nya licentiatexamen, motsvarande första hälftenav utbildningen för doktorsexamen. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Uppställande av doktorsexamen som behörighetsvillkor förvissa tjänster i samhället har stor betydelse för rekryteringen av ungaforskare. Härdll kommer att gymnasielektorer med doktorsexamen - i första handi de allmänna ämnena på de treåriga teoretiska linjerna - genom sitt ämneskunnandeoch vetenskapliga synsätt har betytt och betyder mycket för att hos elever igymnasieskolan väcka intresse för fortsatta studier. Som utskottet tidigareframhållit (UbU 1986/87:26, s. 30) finns det anledning att slå vakt om dennaämnesmässiga kompetens för gymnasieskolans del. Av det följande framgår attförslag lagts fram om en särskild praktisk-pedagogisk utbildning för dem somhar ämnesteoretisk behörighet till lektorstjänst i gymnasieskolan. Med det anförda anser utskottet att yrkande 32 i motion1988/89:Ub817 är tillgodosett, varför det avstyrks. Motion 1988/89:Ub210 börlikaledes avslås av . UHÄ har på regeringens uppdrag lagt fram förslag om enpraktisk- pedagogisk utbildning för personer som är ämnesteoretiskt behöriga till lektörstjänst i allmänna ämnen i gymnasieskolan eller har grundläggande ekonomisk eller teknisk utbildning m.m. Bakgrunden till uppdraget är uttalande med anledning av forskningspro- i-. positionom nödvändigheten av att finna former för en fungerande 1988/89:UbU22praktisk-pedagogisk utbildning för dem som avlagt doktorsexamen i sådana ämnensom är lämpliga för lektorstjänster i gymnasieskolan (UbU 1986/ 87:26, rskr.1986/87:282). Vidare har departementschefen i budgetproposi-donen 1985/86:100bil. 10 uttalat att det bör anordnas en avkortad praktisk-pedagogisk utbildningför innehavare av extra ordinarie lektorstjänst i tekniska ämnen. Detgrundläggande motivet för uppdraget har i båda fallen varit att stimulerarekryteringen till lektorstjänsterna i gymnasieskolan. Av UHÄ:s skrivelse till regeringen framgår att dehittillsvarande svårigheterna att rekrytera till den praktisk-pedagogiskautbildningen dll stor del har studiefinansiella orsaker, särskilt för dem somslutfört sin doktorsexamen med utbildningsbidrag eller på assistenttjänster.För sådana personer är det svårt eller föga lockande att genomgå enpraktisk-pedagogisk utbildning med enbart studiemedel. UHÄ föreslår därför attolika modeller utformas för den prakdsk-pedagogiska utbildningen, bl.a. treterminers studier på halvfart kombinerade med två tredjedels tjänstgöring medanställning och lön för i första hand lärare i tekniskaoch ekonomiska ämnen samt - för i första hand blivande lektorer i allmännaämnen (svenska, samhällskunskap m.fl. ämnen) - dels en variant av reguljärpraktisk-pedagogisk utbildning om 20 poäng med ersättning motsvarande lön somlektor samt två tredjedels tjänstgöring under en termin kombinerad med studier,dels en variant av reguljär praktisk-pedagogisk utbildning om 20-40 poäng medersättning motsvarande utbildningsbidrag för doktorand. Utbildningen skall ivissa fall kunna avkortas. Enligt UHÄ behövs det en årlig nyrekrytering av ca 120lektorer. För nästa budgetår föreslår ämbetet 90 utbildningsplatser för den nyautbildningen. Föredragande statsrådet föreslår för nästa budgetår 15utbildningsplatser för lektorer inom nuvarande planeringsram förämneslärarlinjen. Av UHÄ:s utbildningsmodeller föreslås den modell prövas, sominnebär tre terminers studier och praktiktjänstgöring med nedsättning avundervisningsskyldigheten med en tredjedel. Kostnader för vikarier /90 belastar gymnasieskolanslaget med 1,5 milj. kr. (jfr prop.1988/89:100 bil. 10, s. 113). 1 motion 1988/89:Ub830 (m,fp,c,mp) hävdas att föreslagetantal utbildningsplatser är för litet med tanke på den stora bristen pålektorer i riket. Det antal sökande med doktorsexamen som anmäler sig dll utbildningbör beredas plats. Utrymme härför bör åstadkommas genom att den tre terminerlånga utbildningen kan avkortas (yrkandena 3 och 4). Vidare bör kravet påämnesteoretisk utbildning för annat i tjänsten ingående skolämne än det varidoktorsexamen avlagts enligt motionärerna övergångsvis inte sättas högre än detsom gällde före ämneslärarlinjens reformering . De som ärfärdiga med sin doktorsexamen har vid slutförandet av sin grundläggandehögskoleutbildning inte känt dll diissa nya förutsättningar. Slutligen begärsåtgärder för en bättre lönesättning av nyanställd gymnasielektor (yrkandena 1och 2). Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. När detgäller kravet på ämnesteoretisk utbildning för annat i lektorstjänst ingåendeskolämne än det, vari doktorsexamen avlagts, har utskottet inhämtat att regeringeninte har för avsikt att skärpa kraven beträffande 1988/89:UbU22 behörighetför nyssnämnt skolämne i lektorstjänst. Vidare hänvisar utskottet dll vadutskottet under föregående anförde om dispensmöjligheter (UbU1987/88:25). Mot denna bakgrund avstyrks yrkande 1 i motion 1988/89:Ub830. Likaså avstyrker utskottet yrkande 2 i samma modon med hänvisning tillaft det är som har arbetsgivaransvaret när det gällerfrågan om en adekvat lönesättning för gymnasielektorer. Utskottetuppfattar det nu framlagda utbildningsförslaget som ett första försök att finnaformer för en fungerande praktisk-pedagogisk utbildning för bhvande innehavareav lektorstjänster. Utskottet konstaterar dock att den för /90valda utbildningsmodellen om tre terminer är längre än den reguljäraprakdsk-pedagogiska utbildningen på ämneslärarlinjen. Den är vidare längre ände andra utbildningsmodeller som UHÄ föreslagit för i första hand blivandelektorer i allmänna ämnen (svenska, samhällskunskap m.fl. ämnen). Motbakgrund av behovet av ett utökat antal utbildningsplatser för blivandelektorer utgår utskottet från att UHÄ:s två huvudförslag när det gällerutbildning för blivande lektorer i allmänna ämnen prövas fr.o.m. budgetåret1990/91 och då i avkortad form om en termin för bl.a. dem som har vissundervisningserfarenhet från högskolan eller skolväsendet eller annanyrkesverksamhet av betydelse för tjänsten. Sådan utbildning om en termin börkunna komma i fråga även för den som har ämnesteoretisk lektorsbehörighet iendast ett undervisningsämne, om detta har en sådan omfattning på olika Unjer igymnasieskolan att det ger erforderligt tjänsteunderlag också vid mindregymnasieskolor. Om bristen på lektorer skall kunna hävas, måste utbildningen -som framhölls i proposition 1985/86:100 bil. 10 -ha avkortad form. Det är ocksåvikdgt att det på högskolans olika ämnesinstitutioner lämnas information omdels att utbildningen finns, dels att gymnasieskolan erbjuder en alternativarbetsmarknad för dem som avlagt doktorsexamen i ämne för lektorstjänst ellerinom angränsande ämnesområden (jfr föreskrifter om examenför behörighet till tjänst som lektor, lärare 152). uppfattning bör utbildningen under nästa budgetår omfatta minst 23utbildningsplatser, dvs. så många som de för /90 beräknademedlen för vikariekostnader medger (prop. s. 113). Meddet anförda föreslår utskottet att med anledning av yrkandena 3 och 4i modon 1988/89:Ub830 som sin mening ger regeringen dll känna vad utskottetanfört om omfattning och utformning av lektorsutbildning. Utskottet vill dlläggaföljande. Rekryteringenav lektorer dll gymnasieskolan är i mycket beroende av hur attraktivaarbetsuppgifterna som gymnasielektor är för personer med doktorsexamen. Vidmånga högskolor, kanske främst de mindre, finns behov av deltidstjänstgörandelärare inom olika ämnesområden. Därför är det - som UHÄ framhållit - angelägetatt när så är lämpligt utnyttja möjligheterna att kombinera tjänstgöring inomgymnasieskola och högskola. Men också innehållet i engymnasielektorstjänst bör vara sådant att man 1 dllvaratar denforskarutbildades särskilda kompetens och stimulerar till har således i sin anslagsframställning 1988/89:UbU22 för /89 förklarat sig berett att närmare prövamöjligheterna att förena lektorstjänster med något slag av utvecklings- ochutvärderingsansvar för olika ämnen i gymnasieskolan. Utskottet utgår från atteventuella förslag med denna inriktning prövas i positiv anda av regeringen. Planeringsramen för vårdlärarlinjen är innevarandebudgetår 392 nybörjarplatser. Regeringen föreslår på grundval av UHÄ:sanslagsframställning att antalet nybörjarplatser skall minska med 30, varav 6vid högskolan för lärarutbildning i samt 6 vid vart och ett avuniversiteten i , , och . Den föreslagna minskningen om 30 platser avvisas imotionerna 1988/ 89:Ub526 (c), 1988/89:Ub673 (m) yrkande 11,1988/89:Ub676 (c)yrkande 2, 1988/89:Ub728 (c) yrkande 27, 1988/89:Ub837 (fp) yrkandena 10 och11, för del i motionerna 1988/89:Ub531 (c), 1988/89:Ub544 (m), 1988/89:Ub649 (vpk), 1988/89:Ub700 (fp) och 1988/89:Ub759 (c). Utskottet anser att vårdlärarlinjen, i avvaktan på att enmer ingående analys av de olika regionernas behov ochrekryteringsförutsättningar görs, bör ha oförändrad omfattning under nästabudgetår, dvs. en planeringsram om 392 nybörjarplatser. Utskottet föreslår attriksdagen med bifall till modonerna 1988/89: Ub526, 1988/89:Ub531,1988/89:Ub544, 1988/ 89:Ub649, 1988/89:Ub673 yrkande 11, 1988/89:Ub676 yrkande2, 1988/ 89:Ub700, 1988/89:Ub728 yrkande 27, 1988/89:Ub759 och 1988/89:Ub837yrkandena 10 och 11 fastställer planeringsramar i enlighet med vad utskottetförordat. En självständig högskola för fysisk fostran ochidrott i , m.m. omvandlades dåvarande gymnastiskacentralinstitutet till gymnastik- och () i Stockholm.Befintliga resurser för forskning i form av högre tjänster i fysiologi knötstill den nya högskolan. Innehavarna av dessa tjänster skulle svara förforskning m.m. på det fysiologiska ämnesområdet, medverka i den grundläggandehögskoleutbildningen och svara för forskningsanknytningen av gymnastik- ochidrottslärarutbildningen. Härtill kom att vidhögskolan svarade för informations- och kunskapsspridning inom dethumanbiologiska ämnesområdet och därmed var av riksintresse för bl.a.idrottsrörelsen och övriga i landet som var intresserade av fysisk fostran.Dessa forskares arbetsplats var knuten till gymnasdk- och idrottshögskolanslokaler i för att ge bästa möjliga villkor för dels överföring av praktiskerfarenhet från gymnastik, idrott och annan träning till forskarna, delsöverföring av ny vetenskaplig kunskap till lärare, studerande m.fl. vidgymnastik- och . Genom högskolereform inrättades den 1 juli 1977högskolan för lärarutbildning i (HLS). Gymnastik- och i 16 Stockholmblev en del av HLS ( utbildning).Gymnastik- och tre professurer i fysiologi 1988/89:UbU22fördes därvid över till (Kl). gav under /86 (UbU 1985/86:24,rskr. 1985/ 86:299) som sin mening regeringen till känna att de treprofessurerna i fysiologi - i kroppsövningarnas fysiologi (med numera ändradbenämning fysiologi, särskilt arbetsfysiologi), i tillämpad fysiologi resp. ifysiologi, särskilt kroppsövningarnas fysiologi - vid Kl fortsättningsvis skallvara knutna till forskning och utbildning som avser fysisk fostran och idrott. beslöt under föregående att ett centrumför idrottsforskning skulle inrättas i fr.o.m. /89(prop. 1987/88:100, UbU 1987/88:28, rskr. 1987/88:277). Detta utgör organisatoriskten särskild arbetsenhet gemensam för Kl, HLS och i . Viddetta centrum skall bedrivas forskning och forskarutbildning. Utöver deresurser som förs till centret finns ytterligare resurser inom området vidflera högskoleenheter, bl.a. nämnda tre professurer i fysiologi vid Kl och entjänst som professor i historia, särskilt idrottshistoria, vid iStockholm. Centret har i uppgift att arbeta för samverkan och samordning inomdet aktuella forskningsområdet i landet. Centret leds av en styrelse i vilken ingårföreträdare för Kl, HLS, i och andra högskoleenhetermed verksamhet inom området samt för idrottsrörelsen. Centret är anknutet tillhumanistisk, samhällsvetenskaplig och medicinsk fakultet i Stockholm.Innehavare av professurer knutna till centret ingår i den fakultet sommotsvarar den egna ämnesinriktningen. 1 motion 1988/89:Ub520 (m) anförs att det behövs ensjälvständig högskoleenhet för fysisk fostran och idrott. Omorganisationen avde olika enheterna i vid högskolereform utföll olyckligt förämnet idrott. Motionären nämner som en jämförelse att ochMusikhögskolan - som ämnesinstitutioner för bild resp. musik - behölls somsjälvständiga högskoleenheter som den del av deras verksamhet somutgjorde lärarutbildning anknöts till HLS. En liknande ordning efterlyses föridrottens del. Enligt motionären bör därför åtgärder vidtas för attåterge den förutvarande gymnastik- och i ensjälvständig ställning. Även i motion 1988/89:Ub802 (fp) yrkande 2 begärsförslag om en självständig högskoleenhet på idrottsområdet. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. finns såsom tidigare nämnts ettcentrum för idrottsforskning i . Utskottet anser i likhet medmotionärerna att det finns behov av en självständig högskoleenhet förgrundläggande högskole-utbUdning på idrottens område. En sådan enhet bör därförkomma till stånd i . Enligt utskottets mening är det därvid angelägetatt nyssnämnda centrum för idrottsforskning på lämpligt sätt samordnas meddenna nya enhet. Det bör ankomma på regeringen att förelägga förslagom en självständig högskoleenhet på idrottens område i , så att en ny utbildningsorganisationm.m. kan komma till stånd . Det är vidare nödvändigt attpå ett tidigt stadium bedöma det resursbehov som kan uppkomma förtreårsperioden /91-1992/93 med anledning av förslaget. Vad utskottet anförtom en självständig högskoleenhet för grundläggande högskoleutbildning påidrottens område i bör med bifall tillmotion 1988/89:Ub520 och med anledning av motion 1988/89:UbU221988/89:Ub802 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna. Imotion 1988/89:Ub639 (fp) och 1988/89:Ub669 (s) delvis framhålls som angelägetatt utbildningen på idrottens område, framför allt lärarutbildningen, utökasvid högskolan i och att utbildningsresurserna per capita återförs tillden högre nivå som tidigare fanns för denna utbildning vid högskolan. Frågorom en grundläggande utbildning i idrott har aktualiserats av bl.a. . Om en sådan utbildning byggs upp i olika delar av landet -som uppdragsutbildning eller på annat sätt-, bör det finnas goda fömtsättningarför utbildningens anordnande vid bl.a. högskolan i . Frågan omidrottslärarutbildningens framtida dimensionering är för tidigt väckt. Motdenna bakgrund anser utskottet att motionerna 1988/89:Ub639 och 1988/89:Ub669delvis inte bör föranleda någon åtgärd, varför de avstyrks. Närdet gäller önskemålet om viss utbildning om 120 poäng på idrottens område m.m.i , vilket framförs i motion 1988/89:Ub597 (s), avstyrker utskottetmotionen med hänvisning till att det är på lokal nivå som ställning tas tillvilka lokala linjer ;5om en högskoleenhet bör anordna. Medsamma motivering avstyrker utskottet ett antal motionsyrkanden omidrottsvetenskaplig utbildning m.m. vid högskolan i , nämligenmotionerna 1988/89:Ub662 (c) yrkandena 1 och 2, 1988/89:Ub728 (c) yrkande 25och 1988/89:Ub815 (c) yrkande 1. Riksdagenhar beslutat om en ny specialpedagogisk utbildning som skall börja budgetåret1990/91 (prop. 1988/89:4, 1988/89:UbU7, rskr. 1988/ 89:000). För läsåret1989/90 skall därför antagningen till den nuvarande specialläramtbildningenbegränsas. På UHÄ:s förslag förordar föredragande statsrådet att antagningenbegränsas till 90 nybörjarplatser (gren 1, fortsättningsdelen 210 poäng). Utskottetanser att bör bemyndiga regeringen att för nästa budgetår begränsaantagningen till speciallärarlinjen i enlighet med vad som har förordats ipropositionen. Imotion l988/89:Ub683 (c) krävs en specialpedagogisk utbildningslinje medinriktning pä elever med tal- och språksvårigheter. Enligt motionären finns enstark oro för att skolan genom den föreslagna nya speciallärarutbildningenkommer att förlora kompetensen att ta hand om elever med språkligafunktionshinder, om inte en specialpedagogisk utbildning med denna inriktningerbjuds de blivande spedallärarna. Vidsin behandling av den nya specialpedagogiska påbyggnadsutbildning en tidigare under detta konstaterade utskottet att det i förslagettill en ny specialpedagogisk påbyggnadsutbildning saknas en specialisering som finns i nuvarande utbildning, nämligen en särskild utbildning av lärare för elever med språk-, tal- och röststömingar. Utskottet utgick i sitt betänkande Ig 1988/89:UbU7 (s: 49) frånatt den påbyggnadsutbildning om 40/60 poäng, 1988/89:UbU22 som skallkomma till stånd för lärare för barn med komplicerad inlärningssituation,kommer att innehålla utbildningsmoment i logopedi och lingvistik av sådanomfattning att speciallärarna får erforderliga kunskaper för behandling av barnmed språk- och talsvårigheter. Medhänvisning till vad utskottet anfört i detta ärende avstyrks motion1988/89:Ub683. Imotion 1988/89:Ub569 (fp) begärs en ökad utbildning av flyglärare. Utskottetvill peka på att det i bilaga till budgetpropositionenanmäls att chefen för vid sin behandling avanslaget F 4. Civil trafikflygamtbildning har föreslagit att 800 000 kr.anvisas till högskolan för lärarutbildning i för utbildning avflyglärare. Medhänvisning till vad som anförts i budgetpropositionen avstyrks motion1988/89:Ub569. Imotionerna 1988/89:Ub506 (m) yrkandena 1 och 2 och 1988/89:Ub817 (fp) yrkande30 hävdas att det var ett misstag att ta bort de graderade betygen i lärarskicklighetoch i ämneskunskaper för blivande lärare. skall således bara gesbetyget Godkänd, resp. Icke godkänd. Modonärerna framhåller att studerande påt.ex. ämneslärarlinjerna och på fristående kurser undervisas gemensamt och attdet är orimligt att olika former för betygsättning förekommer för de olikastuderandekategorierna i samma utbildning, inte minst mot bakgrund av attbetygsättningen på denna nivå kan vara avgörande för antagning tillforskarutbildning. Eftersomdet nya betygssystemet har införts först fr.o.m. /89, börerfarenheterna av detta avvaktas.