bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Sådana skattehöjningarmåste emellertid kombineras med andra åtgärder. Att föreslå en indragning avmedel genom höjningar av indirekta skatter och avgifter av storleksordningen 30miljarder kronor till staten genom en höjning av och införande av nya indirektaskatter är enligt utskottet inte möjligt om effekterna av sådanaskattehöjningar inte är klargjorda. Utskottet avstyrker med det anfördamiljöpartiets förslag i motion Ei64 (mp) yrkandena 1 och 32 till inriktning avden ekonomiska politiken. Utskottet vill i dettasammanhang nämna att med 54 uppdrag att utreda denindirekta beskattningens omfattning och utform- 1988/89: FiU30 ning hartill uppgift att behandla vissa av de frågor som tas upp i motion Ei64 (mp).Utskottet återkommer senare i betänkandet till en mer utförlig behandling av deförslag till skattehöjningar som redovisas i motionen. Stabiliseringspolitiska åtgärder Höjning av mervärdeskatten Isyfte att minska överefterfrågan på varor och tjänster och strama åt ekonominför att dämpa tendensema till överhettning föreslås i propositionen entidsbegränsad höjning av mervärdeskatten. Förslaget innebär att mervärdeskattenhöjs fr. o. m. den t.o.m. den31 . Samtligaoppositionspartier motsätter sig denna höjning av mervärdeskatten. Degmndläggande invändningar som i motionema har riktats mot förslaget består iatt den föreslagna höjningen av mervärdeskatten leder till höjd inflation, höjtskattetryck och en felaktig fördelning. 1 en del av motionerna framhålls atten åtstramning eller andra åtgärder mot överhettningen i svensk ekonomi böråstadkommas på annat sätt. Med anledning av den kritik som samtligaoppositionspartier från sina utgångspunkter har riktat mot förslaget har iskatteutskottets jttrande företrädama från regeringspartiet inte motsatt sigatt propositionen avslås i denna del. Finansutskottetanser sig mot denna bakgmnd inte kunna göra annat än att tillstyrkaavslagsyrkandena i de nämnda motionema och avstyrka propositionen i berörddel. De här aktuella avslagsyrkandena återfinns i motionema Fi60 av . (m) yrkande 11, Fi61 av m.fl. (fp) yrkande 5, Fi62 avOlof m.fl. (c) yrkande 9 i berörd del, Fi63 av (vpk)yrkande 9 och Fi64 äV m. fl. (mp) yrkande 2. Itvå motioner har förslag lagts fram om ett obligatoriskt sparande. Syftet äratt uppnå en eftersträvad åtstramning av ekonomin på ett från fördelningssynpunktfördelaktigt sätt. 1motion Fi59 av m. fl. (s) föreslås att ett tillfälligtobligatoriskt sparande införs fr. o. m. september t. o. m. utgången av år1990. Enligt motionen bör sparandet uppgå till av den preliminära skattenoch knytas till den preliminära skatteuppbörden. I samband med det slutligafastställandet av skatten bör också det belopp fastställas söm rätteligen skallsparas. Vidare bör föreskrivas att felande belopp skall betalas in i sambandmed fyllnadsinbetalning och att kvarskatteavgift annars påförs. Ränta bör utgåpå sparat belopp och sparbeloppen bör vara bundna i två till . Imotion Fi62 av m. fl. (c), yrkande 9 i berörd del, läggs också fram ett förslag till obligatoriskt sparande men med en något annor- 55 Enligtden motionen bör sparandet uppgå till av 1988/89: FiU30 bmttolönen eller om den skattskyldige är rörelseidkare av rörelseinkomsten. För löntagarebör gälla att arbetsgivaren drar hälften från löntagarens bmttolön och andrahälften betalar arbetsgivaren själv. Den sistnämnda delen utgör en avdragsgillkostnad i rörelsen men bör inte belastas med sociala avgifter. De som betalarB-skatt betalar av inkomst av rörelse, varav hälften utgör avdragsgillkostnad i rörelsen. Betalningen samordnas med preliminärskatteinbetalningen.Ränta skall utgå på sparat belopp. eller, efter bemyndigande avriksdagen, regeringen beslutar om frisläpp av sparat belopp. Vid uttag skalldet uttagna beloppet beskattas enligt en särskild skala. Äveni motion Fi92 av m. fl. (s) föreslås att ett temporärt obligatorisktsparande införs. Utskottethar i det föregående konstaterat att den ekonomiska utvecklingen är oroandeoch att risken för en fortsatt försämring av vår intemationellakonkurrenskraft är uppenbar. Utskottet anser därför att åtgärder nu bör vidtasför att minska överhettningen. Det har också understmkits att åtgärderna bör haen tidsbegränsad karaktär. En allmän och kännbar åtstramning skall sänka den höga temperaturen utan att långsiktigt minskatillväxten av produktion och sysselsättning. Somett altemativ till regeringens förslag till tillfällig höjning avmervärdeskatten har i de två motionerna Fi59 (s) och Ei62 (c) föreslagits olikaformer för ett tillfälligt obligatoriskt sparande. Som påtalas i motionemaskulle en påtaglig ökning av sparandet minska utrymmet för konsumtion ochdämpa tendensema till en ökad inflation. Jämfört med en höjning avmervärdeskatten har ett tillfälligt sparande den fördelen att det inte driverupp inflationen. Den i kompletteringspropositionen antagna prisökningen underloppet av 1989 på skulle om en momshöjning inte vidtas begränsas tillknappt . Ettuttalat krav på de nödvändiga ätstramningsåtgärderna är att de måste fåomedelbar effekt på ekonomin. Vid sidan av skattehöjningar av olika slag tordeett obligatoriskt sparande vara den mest effektiva åtgärden i detta hänseende.Ett tillfälligt sparande innebär inte heller att skattetrycket höjs. Medlenkommer att återbetalas till sparama. Utskottet delaruppfattningen i motionerna Fi59 (s) och Ei62 (c) att ett tillfälligtobligatoriskt sparande bör införas. Föratt ge en tillräcklig effekt och vara så fördelningspolitiskt neutrala sommöjligt bör undantagen från sparkravet vara få, såväl fysiska som juridiskapersoner bör därför omfattas av åtgärderna. Utskottetanser i likhet med vad som anförs såväl i motionema som i skatteutskottetsyttrande att det förefaller naturligt att knyta sparandet till uppbördssystemetför skatt. Vadgäller sparkravets omfattning kan konstateras att man i motion Ei59 (s) utgårfrån den preliminära skatten som underlag för att beräkna sparandet medan man imotion Ei62 (c) utgår från bmttolönesumman. Genom att utgå från bmttolönesummanundgår andra inkomstslag, t.ex. kapitalinkomster,sparkravet. För att få ett sä brett underlag som möjligt 1988/89: FiU30 bördärför skatten utgöra underlaget för att bestämma sparkravet. Vadgäller sparkravets omfattning säger skatteutskottet att man biträder tanken imotionema Fi59 och Ei62. Det får ankomma på finansutskottet att slutligtfastställa vilken nivå på sparandet som bör föreslås och även iövrigt den exakta utformningen av förslaget. På sparat belopp bör en ränta pålämplig nivå utgå, anför skatteutskottet. Finansutskottetvill med anledning av dessa frågor anföra följande. I centermotionen angessparkravet för den enskilda spararen till I % av bmttolönen vilket räknat somandel av skatt i genomsnitt torde utgöra mer än det dubbla. Det fömtsätts attarbetsgivaren dessutom tillskjuter ett lika stort belopp. I motion Fi59 (s)anges sparkravet för den enskilde som av skatten. Utskottet vill för sindel förorda ett sparkrav som ligger mellan dessa båda förslag. Sparkravet böruppgå till av skatten. Vadgäller ränta på sparat belopp anser utskottet i likhet med vad som anförs imotion Ei62 (c) att räntan bör vara skattefri och utgå med en lägre procentsatspå större sparbelopp. bör räntan vara ochpå belopp däröver . Utskottet fömtsätter att systemet med sparavdrag kanvara i kraft fr. o. m. september månad 1989. yttrande sägs också att man bedömer det lagförslag som lagtsfram i motion Fi59 som genomförbart. Finansutskottethar mot denna bakgmnd utgått från det nämnda lagförslaget och även låtitlagrådet granska förslaget. Lagrådets yttrande framgår av bilaga 2 tillutskottets betänkande. Under ärendets beredning har yttrande även inhämtatsfrån (). Utskottethar således med utgångspunkt i lagförslaget i motion Ei59 (s) och med beaktandeav vad lagrådet oeh anfört i sina yttranden utformat ettförslag till lag om tillfälligt sparande. Motionenslagförslag har därför kompletterats och förtydligats på flera punkter. På enpunkt har en betydelsefull ändring föreslagits av utskottet, nämligen vad avserspamttaget för december för A-skattema och tidennovember 1989januari 1990 för B-skatterna. görs spamttagetmed av den preliminära skatten. Detta spamttag är definitivt, dvs. någotsparande skall inte påföras vid den slutliga debiteringen av skatt . För1990 följer utskottets förslag motsvarande förslag i motionen, dvs. sparkravetutgår först för den preliminära skatten och fastställs definitivt i samband medatt den slutliga skatten påförs. Utskottetövergår nu till att kommentera själva lagförslaget. Innebörden av vad utskottetanfört är att två olika system kommer att användas för sparandet, ett och ett delvis annat . Att olika system kommer atttillämpas innebär dock inte att det blir någon nämnvärd skillnad i fråga omvilka som skall vara sparskyldiga. För båda åren skall sparskyldigheten gälladen för vilken avdrag för preliminär A-skatt skall göras och den som skallbetala preliminär B-skatt. blir även den sparskyldig som påförsslutlig skatt för inkomståret. Genomatt knyta sparandet till uppbördssystemet och till den prelimi nära A-skatten omfattar sparskyldigheten även den som skall vidkännas 57 skatteavdrag enligtsärskilda förordnanden därom. Sparandet kommer 1988/89: FiU30 alltså att gällaockså i fråga om skatteavdrag enligt kungörelsen (1968:97) om skatteavdrag ivissa fall från folkpension m.m., kungörelsen (1973:1125) om skatteavdrag frånsjukpenning m.m. och kungörelsen (1969:5) om skatteavdrag i vissa fall frånartistersättning. Däremot skall något sparbelopp inte beräknas i samband medatt avdrag görs på uppdragsersättningar enligt lagen (1982:1006) om avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar. Detkan i detta sammanhang nämnas att för pensionärer med endast folkpension ochpensionstillskott utgår inte skatt eftersom extra avdrag medges upp tillskattefrihet. Det innebär att dessa pensionärer inte kommer att påföras någotsparande. Medanledning av lagrådets påpekande bör klargöras att stat, kommuner och landstingskall undantas från sparskyldigheten. Förår 1989 kopplas sparandet samman enbart med uppbördslagens regler om betalningav preliminär skatt. Sparbeloppen bestäms på gmndval av den preliminära skattenoch skall uppgå till av denna. För löntagare och andra som betalarpreliminär A-skatt sker sparandet genom att huvudarbetsgivaren ellermotsvarande får göra ett förhöjt skatteavdrag. Enligt vad riksskatteverketanför i sitt yttrande torde några nya preliminärskattetabeller inte behövautfärdas på gmnd av detta. I den kontrolluppgift som skall lämnas i januari1990 bör arbetsgivaren ange även hur stort avdrag som gjorts för sparandet. Densom betalar preliminär B-skatt skall erlägga sparbelopp enligt vad som följerav beslut om debitering av den lokala skattemyndigheten på samma sätt somgäller för den preliminära skatten. anknyts, som nämnts, sparandet även till den slutligaskatten. Koppling kommer också att finnas till den preliminära skatten ihuvudsak på samma sätt som . kan dock de skattetabellersom normalt används för att bestämma hur stort skatteavdrag som skall görasbeakta också sparandet. Vidare behöver i den kontrolluppgift som skall lämnas ijanuari 1991 inte anges något om sparbeloppen. För den som betalar B-skatt blirhanteringen i princip densamma som . Anknytningentill den slutliga skatten innebär att det sparbelopp som erläggs i samband medatt preliminär skatt betalas kan anses som preliminärt. Vid debiteringen avslutlig skatt i december året efter inkomståret bestäms nämligen definitivt hurmycket som skall sparas. Det belopp som erlagts preliminärt avräknas då mot vadsom bestäms vid debiteringen av slutlig skatt. För den som betalar preliminärB-skatt uppkommer också den olikheten att sparandet för kommer attgmndas endast på statlig och inkomstskatt samt förmögenhetsskatt. Dåkommer alltså - i motsats till för - inte bl. a. fastighetsskatt,vinstdelningsskatt och egenavgifter att utgöra underlag för beräkning avsparbeloppet. Vadgäller sparandet under skulle det på gmnd av anknytningentill den slutliga skatten i vissa fall kunna uppkomma att sparbeloppet bestämstill högre belopp än som avsetts. Detta skulle kunna bli fallet förnäringsidkare som vid taxering taxeras för ett beskattningsår somöverstiger . För att undvika sådana effekter bör sparbeloppet justeras såatt det motsvarar ett beskattningsår om tolv må- 1988/89: FiU30 nåder. Återbetalningav erlagda sparbelopp skall ske senast för sparande och senast för sparande under Om den sparskyldigehar avlidit bör ett erlagt sparbelopp kunna återbetalas tidigare. Därigenom försvåras inte avvecklingen av dödsboet. Återbetalningtidigare än normalt bör kunna ske även i vissa andra fall. En taxeringsprocesskan exempelvis innebära att det visar sig att den slutliga skattenfastställdes till för högt belopp vid den årliga debiteringen. Då kan även detsparbelopp som bestämdes vara för högt. I så fall bör det belopp som erlagtsför mycket kunna återfås. Det bör nämnas att det motsatta fallet, nämligen detatt ett beslut med anledning av en taxeringsprocess visar på att sparandetskulle ha uppgått till högre belopp, inte medför att något ytterligare sparandeskall förekomma. Beräkningenav ränta på sparandet bör på gmnd av att två olika uppbördstekniska systemanvänds ske efter två skilda modeller. Gemensamt kan dock vara att räntanför ett visst år betalas ut vid återbetalningen av sparbeloppet och att räntan,som bör vara årlig, differentieras. På sparbelopp för börräntan vara på den del av beloppet som inte överstiger I . Påöverskjutande del bör räntesatsen vara . Motsvarande bör gälla försparande . Den högre räntesatsen bör då gälla för sparbelopp sominte överstiger . med hänsyn till att sparandet avser tolvmånader att jämföras med fyra månaders sparande . Påsparandet bör räntan beräknas från årets utgång. bör ränteberäkningen ha en annan konstruktion. Beträffande detsparandet måste nämligen beaktas att anknytningen till den statliga skatten medföratt sparbelopp kommer att erläggas vid helt andra tillfallen, bl. a. i sambandmed att fyllnadsinbetalningar görs taxeringsåret och attkvarstående skatt betalas året efter taxeringsåret. Räntan påsparbelopp som avser bör därför beräknas från utgången avtaxeringsåret. För taxeringsåret, dvs. 1991, bör i ställetlämnas ränta som motsvarar ö-skatteräntan enligt upp bördslagen. I teknisk mening bör ett sparbelopp för likställas med skatt också på det sättet att en avgift motsvarande kvarskatteavgiften tas ut om beloppet erläggs som skulle ha föranlett kvarskatteav gift om det varit fråga om skatt. Med hänsyn till att kvarstående skatt skall betalas året efter taxeringsåret bör ränta på sparbelopp som erläggs efter denna tidpunkt beräknas från utgången av den månad då beloppet betalades. Vadgäller bestämmandet och uppbörden av sparbeloppen bör som an tytts bestämmelserna i uppbördslagen tillämpas i den mån inte särskilda regler ges i den föreslagna lagen. Särskilda regler bör som också nämnts ges främst i fråga om återbetalningen av sparbelopp. Regler bör vidare ges om förfoganderätten över sparmedlen (jfr 68 § 6 mom. uppbördslagen). En fordran på sparbelopp och ränta bör inte få överlåtas eller pantsättas innan beloppet får betalas ut. Beträffande sparbelopp som avser 1990 bör också ges en bestämmelse om att för det året erlagt belopp som i praktiken inte 59 kan särskiljas frånpreliminär eller kvarstående skatt skall i första hand /89: FiU30anses utgöra betalning av skatt . Den bestämmelsen bör kompletterasmed en regel om att ett erlagt sparbelopp inte får användas för kvittning motandra fordringar mot den skattskyldige som det allmänna kan ha än fordringarsom gäller . Tillsist bör nämnas att det förhållandet att ett erlagt sparbelopp inte kunnatdisponeras av den sparskyldige under inkomståret inte bör föranleda attmotsvarande inkomst skall anses ha upf)burits först ett senare år. Denmotsvarande inkomsten skall i stället tas upp till beskattning somsparandet avser. Enligt utskottets mening behöver detta inte föranleda någonjustering i kommunalskattelagen. nu anfört innebär att utskottet, i enlighet med vad skatteutskottetanfört i sitt yttrande (1988/89: SkU4y) till finansutskottet, föreslår attriksdagen med anledning av motionerna Ei59 (s) och Ei62 (c) yrkande 9 samtFi92 (s) i här berörd del antar till utskottets betänkande fogat förslag om lagom tillfälligt sparande (bilaga 4) samt som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om obligatoriskt tillfälligt sparande. Detåtstramningspaket som presenteras i propositionen innebär en inriktning på attbl. a. minska tillväxten i den privata konsumtionen och dämpa överhettningen iekonomin. Som ett led i denna politik föreslås i propositionen (bil. 6punkterna 4 och 6) att skatten på sprit, vin och starköl höjs så att prisernastiger med i genomsnitt . En sådan höjning är enligt propositionenmotiverad även av alkoholpolitiska skäl. Ökningen av skatteintäkterna förstatsverket på gmnd av höjningen är beräknad till 200 milj. kr. för helt årräknat. /motionerna Fi6I av m. fl. (fp) yrkande 7 och Sk674 av BengtWesterberg m.fl. (fp) yrkande 2 yrkas att skatten på alkoholdrycker höjs såatt priset stiger med . Ett liknande yrkande ställs i motion Fi62 avOlof m.fl. (c) yrkande 7. I motionerna Fi64 av m.fl.(mp) yrkande 16 i berörd del och Sk684 av () yrkandena 2 4yrkas att skatten höjs på sprit och på vin och starköl med 20 %.Genomgående åberopas alkoholpolitiska skäl. Utskottetdelar uppfattningen, som förts fram i skatteutskottets ytt rande, att en höjning av skatterna på alkohol bör ingå bland de åtgärder som lämpligen bör användas för aft uppnå en eftersträvad åtstramning av ekonomin. Utskottet vill dessutom betona att man av alkoholpolitiska skäl med återkommande skattehöjningar bör hålla tillbaka alkohol konsumtionen och få priset att följa den allmänna prisutvecklingen. Den i propositionen föreslagna höjningen förefaller enligt utskottet väl avvägd, och utskottet tillstyrker således propositionens förslag i bil. 6 punkterna 4 och 6 i berörd del. avstyrker utskottet beträffande alkoholskat ten motionerna Fi61 yrkande 7, Ei62 yrkande 7, Fi64 yrkande 16 i berörd del, Sk674 yrkande 2 och Sk684 yrkandena 2-4. Tobaksskatt 1988/89: FiU30 Medhänvisning till bl. a. behovet av en ekonomisk åtstramning föreslås också ipropositionen bil. 6 punkt 5 att skatten på cigaretter höjs med per styck,på röktobak med . p'er kg och på snus med . För cigaretterberäknas höjningen innebära att priset stiger med . Mer-intäkterna förstatsverket är beräknade till 500 milj. kr. Imotionerna Fi61 av m. fl. (fp) yrkande 6 och Sk653 av DanielTarschys m.fl. (fp) yrkas att skatten på tobaksvaror höjs så atteftersläpningen i prisutvecklingen hämtas in, 1 den förstnämndamotionen anges att detta innebär att skatten på cigaretter bör höjas så attpriset per paket stiger med . I motion Sk444 av m. fl. (vpk)yrkande 17 yrkas att skatten på tobaksvaror höjs så att priset stiger med 30 %och att höjningen också skall omfatta cigarrer och cigaril-ler. Slutligen yrkarmiljöpartiet i motion Fi64 av m.fl. (mp) yrkande 16 i berörddel och () i motion Sk684 yrkande I att skatten påtobaksvaror höjs så att priset stiger . Yrkandena motiverasgenomgående med tobaksbmkets skadeverkningar på folkhälsan. 1likhet med vad utskottet anförde i anslutning till förslaget att höja alkoholskattenbör, som också framhålls av skatteutskottet, en höjning av skattema på alkohol-och tobaksvaror ingå bland de åtgärder som lämpligen bör användas för att uppnåen eftersträvad dämpning av konsumtionstillväxten. Utskottet vill dessutom,som framförs i skatteutskottets yttrande, betona att man allmänt avhälsopolitiska skäl med återkommande skattehöjningar bör hålla tillbakakonsumtionen. Den i propositionen föreslagna höjningen förefaller utskottetväl avvägd, och utskottet tillstyrker således propositionen i de aktuelladelarna. Vad utskottet här anfört innebär att motionerna Fiö 1 (fp) yrkande 6,Ei64 (mp) yrkande 16 i berörd del, Sk444 (vpk) yrkande 17, Sk653 (fp) och Sk684(mp) yrkande I avstyrks. Inågra motioner har yrkanden ställts som avser olika ändringar av energibeskattningen.Syftet är genomgående energipolitiskt och bl.a. vill man uppnå ett ökatenergisparande. Imotion f/62 av () yrkande 14 yrkas att be slutar om en likvärdig beskattning av fossila bränslen, oavsett om de an vänds för el- eller värmeproduktion. I motion Fi64 av () yrkandena 6, 7, 8, 9, 11,12 och 30 yrkas höjning av bensinskatten m. m., slopande av fordonsskatten och motsvarande höjning av bensinskatten, höjning av skatten på olja och kol, höjning av skatten på el, höjning av skatten på industrigasol, naturgas och fartygsbränsle, minskning av ener- giskattenedsättningen för energiintensiv industri och överföring av kilo meterskatten till en skatt på bränslet. m. fl. (mp) yrkar i motion Sk652 yrkande 3 en skatt på flygbränsle motsvarande . Även yrkande 19 i motion Fi64 av () och Fi93 av () yrkande 2 berör energiområdet. (1988/89:SkU4y) och näringsutskottet (1988/89:NU6y) ger i sina yttranden tillfinansutskottet en redovisning av energibeskattningen inom de i motionemanämnda områdena. Utskottetfinner det av bl. a. energipolitiska men också finanspolitiska skälmotiverat att i avvaktan på en genomgripande skatteomläggning höja elskattenmed . Höjningen bör vara generell och alltså omfatta allelektrisk kraft oberoende av nu gällande skattesats. Detkan här nämnas att den senaste elskattehöjningen trädde i kraft i december1984. Enligt () och (inkl. skatt och abonnemangsavgifter) i konsumentledet under tiden1984- 1988 ökat från /kWh till /kWh eller i genomsnitt perår. 1 råkraftsledet har priset ökat från /kWh till17,7 Öre/kWh. Vidareföreslår utskottet att skatten på olja höjs med /m. En motsvarandehöjning av skatten på kol, naturgas och gasol bör göras enligt tidigare praxisvid höjning av den allmänna energiskatten. Gasol som används för motordriftbör undantas från skattehöjningar. Denföreslagna energiskattehöjningen kan också ses som ett led i den för år 1990planerade skattesänkningen på arbete - genom t.ex. sänkta skattesatseroch/eller skattereduktion. Regeringenhar tidigare beslutat att den allmänna energiskatten för vidindustriell tillverkning skall begränsas så att den utgör högst av detillverkade produktemas försäljningsvärde fritt fabrik. Regeringen har ibesluten föreskrivit att av skatten på olja skall endast /m få inräknas inedsättningsunderlaget. Utskottet anser att de nu förordadeenergiskattehöjningarna, fömtom skatten på olja, inte bör slå igenom förföretag med industriell tillverkning. Regeringens beslut bör således inteändras på denna punkt. Finansutskottetbiträder de förslag till energiskattehöjningar som framförs i skatte- ochnäringsutskottets yttranden (lagförslagen framgår av bilaga 4). Skattehöjningarna fördelaspå olika energislag enligt följande tabell. Förslag till skattehöjningar fördelade på energislag El (normal) " (glesbygd) " (industri) 860+118:-'/m 960+118:-'/m' 400+ 10:-'/ton 450+10:-'/ton 308:-/1 000 m 42:-/1 000 m' 350:-/l 000 m' (ej motorgasol) ' Särskildskatt utgår på oljeprodukter och kol. Höjningarnabör träda i kraft . Utskottet beräknar att de tillsammans ger enökning av skatteintäktema med räknat för . Detanförda innebär att utskottet till en del tillgodoser kraven i motion 1988/89: FiU30 Ei64 yrkandena 8, 9 och 11. Utskottetinstämmer vidare i den uppfattning som framförs i motion Ei62 (c) yrkande 14att en ökad likformighet bör eftersträvas när det gäller beskattningen av elfrån kraftvärmeverk resp. kondenskraftverk. Ett första steg i den riktningenkan vara att spillvärmen från kondenskraftverk beskattas på samma sätt somvärmeproduktionen i kraftvärmeverk. Finansutskottetföreslår därför med anledning av motion Fi62 yrkande 14 att riksdagenhemställer att regeringen skyndsamt skall lägga fram förslag härom.