bet · GC01UU11 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 UUll Idetta betänkande behandlas dels svenska delegations berättelseangående dess verksamhet sedan rådets trettiofemte session t.o.m. trettiosjättesessionen (redog. 1988/89:4), dels mofionerna 1987/ 88:U537 och 1987/88:U538 omvissa aspekter av det nordiska samarbetet. tretfiosjätte session ägde rum i det norska den 7-11 mars1988. Till ny president för rådet valdes stortingsrepresentant . Syse förfiden fram fill trettiosjunde sessionen. Påsessionens saklista fanns 10 ministerrådsförslag, 40 medlemsförslag och 31frågor. 70 talare var anmälda i de två första dagarnas generaldebatt. Generaldebattenpräglades till stor del av en stark medvetenhet om de nya utmaningar som detnordiska samarbetet står inför i förhållande fill den europeiska integrationen,när EG:s beslut om att skapa en inre marknad före utgången av år 1992förverkligas. Regeringarna i de nordiska EFTA-länderna har tidigare enats omatt använda EFTA som förhandlingsinstrument i förhållande fill EG. Det råddedock enighet om att det även i det nordiska samarbetet finns behov av attdiskutera och samordna ståndpunkter på olika fackområden, särskilt sådana därresultatet av det nordiska samarbetet med fördel kan utnyttjas för att påverkautvecklingen inom EG. Områden som särskilt nämndes var miljö, arbetsmiljö,konsumentskydd och fri rörlighet för människor och kapital. Det uttrycktes idebatten krav på betydligt större resurser till det nordiska samarbetet för attNorden skall kunna uppträda mest möjligt samlat, för att de nordiskavärderingarna och prioriteringarna skall kunna få den polifiska tyngd deförtjänar och för att undvika att blir en passiv åskådare tillutvecklingen av EG:s inre marknad. som filisatt och som har ordförande bedömdes kunna få stor betydelse för hur det nordiska samarbetetskall finna sin plats i en alltmer internationaliserad värld och i detsamarbete som växer fram i . Som ett positivt bidrag nämndes även besöketav presidium hos EFTA, och har genom sina ämbetsmannakommittéer låtit göra enförsta kartläggning av konsekvenser- 1Riksdagen 1988/89. na förNordens del av EG:s beslut om en inre marknad och en identifiering av 1988/89:UU11 de förslagrörande den inre marknaden som är av samnordiskt intresse. Nordensförhållande till EG och den framväxande inre marknaden var även utgångspunktenför den svenska delegationens initiativ till överläggningar den 26 maj1988 med EFTA:s padamentarikerkommittés svenska delega- Viss krifik framfördes av parlamentariker i rådet mot attarbetet med avveckling av handelshindren går långsamt och att frågan omkoncernfackligt samarbete över gränserna inte kommit närmare en lösning. Än mera kritik framfördes mot Nordiska ministerrådets lågaambitionsnivå på miljöområdet. Besvikelse uttalades över att ministerrådetinte kunde presentera ett enda inifiativ på detta område där parlamentarikernaskrav, i form av medlemsförslag och uttalanden, varit såväl många somvittomfattande. Samnordiska insatser på miljöområdet, både på nordiskhemmaplan och i det vidare internationella arbetet, värderas som en av de mestangelägna och akuta samarbetsfrågorna. Parlamentarikernas otålighet tog undersessionen sitt uttryck hos mittenparfierna i form av en hemställan fill rådetspresidium att hålla en extra session för att skynda påministerrådets arbete. Sedermera har presidium och beslutat om en sådan extra session, vilken ägde rum i november1988. har även beslutat att genomföra eninternationell konferens om havsföroreningar med dehagare från 18 europeiskaländers parlament. Arbetet i juridbka utskottet har i första hand inriktatspå det nordiska lagstiftningsprogrammet och möjligheterna fill en moderniseringav detta. Flyktingfrågorna har liksom närmast föregående år i höggrad engagerat utskottet. Ett seminarium om flykting- och invandrarpoUtik iNorden anordnades i . Arbetet i kulturutskottet har dominerats avmediafrågor och uppföljning av den rådsrekommendation om en handlingsplan förutveckling av det nordiska kuhursamarbetet som antogs . Utskottet haräven haft kontakter med internationella organisationer, särskilt Europarådetoch , kommer utskottet att arrangera ett seminarium omden europeiska dimensionen i det nordiska samarbetet när det gäller den högreutbildningen. Miljövårdsfrågorna har upptagit en stor del av social- ochmiljöutskottets arbete . Frågan om ett nytt samarbetsprogram påmiljövårdsområdet, om en ny handUngsplan för bekämpande av havs- ochkustförore ningar i och en handlingsplan mot luftföroreningar harbehandlats. arbete har under periodendominerats av frågor rörande trafiksäkerhet. Ekonombka utskottets arbete har framförallt inriktats på frågor rörande näringspolitik, bistånd och energipohfik. Enviktig del i utskottets arbete har dessutom varit att följa upp den gällandeekonomiska handlingsplanen och planerna på den kommande ekonomiska handlingsplanen. Budget-och kontrollutskottets arbete har till stor del präglats av diskussio- ner om dennordiska budgeten . Utskottets kontrollerande 1988/89:UU11verksamhet har främst omfattat det nordiska skolsamarbete som bedrivs iministerrådets regi. Budgeten för Nordiska ministerrådets verksamhet 1988 harfastställts till . Enligt gällandefördelningsnyckel fördelas kostnaderna enligt följande: 20,, Finland20,, 0,9%>, 21,och 37,3%.Planeringsförutsättningarna utgår från en real fillväxt på 3%per år. 1987/88:U537 av m.fl. (c,m,fp,vpk) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att Nordiska ministerrådetshandlingsprogram för förbättrad språkförståelse i ges ökad tyngd, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att radiobolagen i allt störreomfattning skall låta intervjuer och andra liknande inslag på ettgrannlandsspråk gå ut i etern in extenso på respekfive språk utan att tona neddessa till förmån för översättning eller referat, 3. att begär att regeringenskall verka för att TV-bolagen i , och i försökssyfteinför egenspråkstextning sålunda att grannlandsprogram och intervjuer fråndessa länder textas på danska, norska och svenska i stället för att översättas, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ett effektivt rabattsystem påde internordiska flyglinjerna, 5. att begär att regeringenpå internafionellt plan verkar för ändringar i tullnomenklaturen, så att olikakategorier av konst behandlas på lika grunder, 6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att tillsammans med övriganordiska länder arbeta för en revidering av källskattesystemen vid olika typerav artistframträdanden, 7. att hos regeringen begären harmonisering av åldersgränsen för film i de nordiska länderna för attunderlätta utväxling av främst barn- och ungdomsfilm mellan länderna, 8. att hos regeringen begären översyn av Nordvisionstarifferna, 9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en harmonisering av principernaför förmedling av grannlandsprogram i kabelnät, sålunda att sådana programomfattas av den s.k. Must carry-principen, 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att i samarbete med övriganordiska länder verka för en harmonisering av bestämmelserna om bussarsaxeltryck, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om förenkling av administrationenav den nordiska utväxlingen av teatergästspel, 12. att hos regeringen begäratt en förteckning över utställningsarrangörer och utställningslokaler i denordiska länderna utarbetas. 13. att hos regeringen begär att en översynav statuterna /89:UU11 kommittén för översättning av grannlandslitteratur kommer till stånd enligt deriktlinjer som anförts i motionen, 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att nordisk film bör noterassärskilt i de offentliga stödordningarna för film som de offentligastödordningarna för import av utomnordisk kvalitetsfilm samordnas, 15. att som sin mening gerregeringen fill känna vad i övrigt anförts i motionen i syfte att göra Nordentill en kulturell hemmamarknad. 1987/88:U538 av andre vice talman ()vari yrkas att begär att regeringen tar inifiativ fill inrättande aven "Nordisk ombudsman". De nära kontakterna mellan de nordiska länderna är påmånga sätt något unikt i världen. På praktiskt taget alla samhällsområden i defem länderna -offentliga såväl som privata - finns det också ett nordisktsamarbete. Detta samarbete har i de flesta fall växt fram långsamt och med småsteg - mera sällan har det kommit till stånd genom storstilade politiskabeslut. Vid ett par fillfällen har det dragits upp ambitiösa planer på ettlångtgående samarbete, men de har av olika skäl inte förverkligats. I berättelsen redovisas hur samarbetet fortskridit ochvilka nya initiativ som tagits inom de sex utskottens och redaktionskommitténsarbetsfält. Utskottet vill särskilt fästa uppmärksamheten vid de övervägandensom redovisas beträffande de nordiska ländernas möjligheter att uppträdagemensamt i kontakterna med de Europeiska gemenskaperna (EG). En grupp harunder ordförandeskap utrett de nordiskaländernas roll i det internationella samarbetet. Detta arbete kan leda tillinrättandet av ett permanent nordiskt utskott för internationella frågor. Som framgår av berättelsen har det på flera områdenutarbetats nordiska samarbetsprogram eller handUngsplaner. Sålunda finns det enekonomisk handlingsplan, vars rekommendationer till vissa delar ärförverkligade. En andra ekonomisk handlingsplan avseende tiden harnyligen presenterats. En central del av den ekonomiska handlingsplanen ärprogrammet för avveckling av handelshinder. har vidare antagitett program för nordiskt biståndssamarbete. framlade ettförslag till handlingsplan för det kulturella samarbetet. Den antogs vid dess session i . Handlingsplanen upptarföljande huvudområden: Internationaliseringen och det nordiska samarbetet.Ministerrådet uttalar bl.a. att man i strävandena att bygga ut kultursamarbeteti bör vara öppen för utvecklingen i det övriga . Nordiskt samarbetesyftar inte till att isolera , utan samarbetet skall bidra till att deenskilda länderna står starkare i samarbetet med länder utanför . Handlingsplanen innehåller förslag som 1988/89:UU11syftar till att etablera en gemensam nordisk utbildningsmarknad. Dessutomföreslås ett nordiskt utbytesprogram som ger lärare och studenter möjlighet attstudera i annat nordiskt land (NORDPLUS). som kulturell hemmamarknad. Målet skall nås genomatt länderna förmås avskaffa juridiska, ekonomiska och tekniska hinder för ettfritt kultursamarbete. Radio och TV-samarbetet föreslåsfå en mera framträdande roll i det nordiska kultursamarbetet. Vidare föreslåsökat Nordvisionssamarbete och ett fortsatt arbete kring frågan om en nordiskmediefond. önskar samordnahandlingsprogrammet för förbättrad språkförståelse i medkulturhandlingsplanen. Vidare föreslås stöd till utgivning av pedagogisktmaterial och utveck-Hngsarbete för att få bättre datatekniska och audiovisuellahjälpmedel i språkundervisningen. Huvudsyftet med forskningssamarbetet inomhandlingsplanens ram är att bistå de nordiska länderna i deras strävan attsäkra forskningens kvalitet, att bygga upp den vetenskapliga kompetensen, attgöra de nordiska ländernas forskning känd internationellt och att tillföra dennordiska forskningen nya impulser. Olika åtgärder föreslås vidtas för att byggaut kontakterna mellan forskarna och forskningsmiljöerna i . Decentralisering och nätverk. Ett viktigt led ihandlingsplanen är utbyggnaden av nätverkssamarbetet mellan utbildnings- ochforskningsinstitutioner. Samarbetet skall omfatta gemensammautbildningsprogram, undervisningsmaterial, kurser, gemensamt utnyttjande avstudieplatser, utbyte av studenter, lärare, forskare och annan personal samttentamens- och examensgil-fighet. Ny struktur för det officiella samarbetet. Handlingsplaneninnehåller förslag om en rationalisering och koncentration av samarbetsorganoch en större delegering av beslut från ministerrådet till de nyasamarbetsorganen som föreslås främst på det allmänkulturella området. Syftet med handlingsplanen är bl.a. att så långt det ärmöjligt göra till en "kulturell hemmamarknad". Som ett led idetta arbete har låtit göra en kartläggning av de förhållandenav juridisk, ekonomisk, prakfisk eller annan karaktär som hindrar ellerförsvårar utvecklingen mot detta mål. Mofion U537 (c, m, fp, vpk) skall ses mot denna bakgrund.Motionärerna tar sin utgångspunkt i denna kartläggning och gör ett stort antalav dess förslag till sina. Det gemensamma ändamålet för motionens yrkanden äratt medverka till att en del av de identifierade hindren för ett närmarekulturellt samarbete undanröjs eller minskas. Utskottet ställer sig bakom det allmänna syftet medmotionen. Det är självfallet angeläget att den aktivt verkarför att rekommendationerna i handlingsplanen för nordiskt kulturellt samarbete omsätts ipraktisk verklighet . Motion U537 väcktes . Utskottet kan medtillfredsställelse konstatera att några av motionärernas yrkanden sedan desstillgodosetts eller är på väg att tillgodoses. Det gäller exempelvis yrkande 11 angående handläggningenav teatergästspel, yrkande 13 angående reglerna för översättning avgrannlandslitteratur och yrkande 14 angående samordning av stödformerna förfilm. På dessa tre områden anvisar handlingsplanen åtgärder som bör kunna ledatill de av motionärerna önskade förbättringarna. Andra yrkanden är föremål för överväganden,samfidigt som det måste konstateras att en ur nordisk synvinkeltillfredsställande lösning ännu inte gått att finna. Det gäller exempelvisfrågan om Nordvisionstarifferna (yrkande 8) och de förslag som berör desjälvständiga TV-bolagens sändningar. Vad gäller yrkande 5 om förändringar av tullnomenklaturen förkonst har utskottet inhämtat att den svenska tulltaxelagen, till följd avSveriges anslutning fill en internationell konvention på området, så nyligensetts över att det inte torde finnas förutsättningar förytterligare förändringar. Vad gäller yrkande 6 om källskattesystemet vidartistframträdanden har utskottet erfarit att den kommitté (Fi 1985:04) som nuhar fill uppgift att studera frågor om beskattning av utländska artister iSverige även kommer att belysa det problem motionärerna aktualiserar. I fråga om lägre priser på nordiska flyglinjer (yrkande 4)vill utskottet hänvisa till Nordiska ministerrådets meddelande av den 30november 1987 och kommunikationsutskotts därefter avgivnabetänkande av varav framgår att ministerrådet inte finnerskäl att försöka ändra strukturen på flygpriserna i . Som skäl anförministerrådet bl.a. att det redan finns ett antal rabattmöjligheter som ävengäller de nordiska rutterna. Även reglerna för busstrafiken i (yrkande 10) ärföremål för nordiska överväganden. Här berörs ett problem av vidare innebörd,nämligen frågan om nordisk samordning i relation till EG-samordning. Utskottetvill inte ta ställning i sakfrågan, men utgår från att en eventuell nordisksamordning görs på ett sådant sätt att den stärker den nordiska ståndpunktenvid harmonisering rned EG:s kommande regler. Utskottet anser sig sammanfattningsvis inte ha anledningatt föreslå några närmare ställningstaganden till de i motionen framlagda yrkandena,särskilt som det ännu har förflutit ganska sedan handlingsplanen förkulturellt samarbete antogs. Utskottet gör emellertid den allmänna bedömningenatt det är angeläget att regeringen gör vad som ankommer på den för attgenomföra handlingsplanens rekommendationer. Det finns också anledning förriksdagen att fortsättningsvis följa utvecklingen. Motion U537 torde därmed få anses besvarad. I motion U538 föreslås attregeringen tar inifiafiv till inrättande av en nordisk ombudsman. Mofionärenlämnar exempel på ett antal hinder i det nordiska samarbetet, vilka särskiltdrabbar gränsbor och dem som bor i ett land och arbetar i ettannat. Det vore enligt motionären värdefullt om det 1988/89;UU11 fanns ensamlad rådgivningsmyndighet - en nordisk ombudsman - som kunde ge upplysning omprakfiska hinder och gå de medborgare till hända som har nackdel av dem. Utskottetbehandlade en liknande motion i förra årets betänkande UU 1987/88:16. Utskottethänvisade då i sin behandling av motionen till sammanställningen Nordborsrättigheter i , från vilken informafion av det slag mofionären efterlystekunde sökas. Vad i övrigt gällde rådgivning och upplysning avseende olikanordiska regler borde ansvaret enligt utskottets mening ligga hos redanexisterande myndigheter i de olika länderna. Mot denna bakgrund avslogutskottet det då föreliggande yrkandet. Utskottetgör en liknande bedömning . Behovet av rådgivning bör kunna tillgodoses genombefintliga kanaler och utan inrättande av en ny nordisk institufion. MotionU538 avstyrks med hänvisning härfill. Utskottetföreslår vidare att berättelsen läggs fill handlingarna. 1. attriksdagen lägger svenska delegations berättel se angående sin verksamhet från den tretfiofemte t.o.m. den trettio sjätte sessionen (redog. 1988/89:4) fill handlingarna, 2. att förklarar motion 1987/88:U537 besvarad med vad utskottetanfört, 3. att avslår mofion 1987/88:U538. Stockholmden På utrikesutskottets vägnar Närvarande:Pär (), (), (), (), (), Axel (), (), Karl-GöranBiörsmark (fp), Berfil Måbrink (vpk), (), (), (), (), Berfil (), MarianneSamuelsson (mp), () och (). Reservation 1988/89:UU11 Nordisk ombudsman (mom. 3) PärGranstedt (c), (), (), SörenNorrby (fp) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Utskottetbehandlade" och slutar med "med hänvisning härtill." bort haföljande lydelse: Utskottetanser det vara av stort värde för den enskilde medborgaren om denne harmöjlighet att vända sig till en samlad rådgivande myndighet, en informations-och serviceinrättning, som kan ge svar på den typ av frågor mofionen gerexempel på. Detta behöver inte innebära att en särskild organisafion byggs uppenbart för detta ändamål. Den aktuella rådgivnings-funkfionen kan med fördelplaceras i samband med de organ som bedriver vissinformationsverksamhet rörande nordiska frågor. Härmed tillstyrkerutskottet mofion U538. dels att utskottets hemställan under moment 3 bortha följande lydelse: 3. beträffande nordisk ombudsman att med bifalltill motion 1987/88:U538 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. PärGranstedt (c), (), () och () anför: MotionU537 tar upp en rad för det nordiska samarbetet viktiga frågor som berör flerautskotts ansvarsområden. Det är beklagligt att det inte varit möjligt att gemotionens yrkanden den ingående sakbehandling som varit önskvärd. Vi utgår dockifrån att vid fler tillfällen får anledning att återkomma fill de häraktuella frågorna. () anför: skrivning angående motionskravet om nordisk samordning av reglerför busstrafik instämmer jag givetvis i att det är angeläget att stärka dennordiska ståndpunkten i samband med EG-harmonisering. vill jagunderstryka att de gröna motsätter sig den sorts handelspolitisktmotiverade harmonisering med EG som beslutat om. Däremot har visjälvfallet inget emot samordning av teknisk standard också med länder utanförNorden, om detta bidrar till bättre miljö och ökad säkerhet och kommer tillstånd genom förhandlingar mellan jämställda parter.