bet · GC01UbU13 · 1988-12-31 00:00:00 — omfattning två eller än fortbildningen för ämnesfördjup- 1988/89:UbU13ning. Till en del kan den allmänna och specialpedagogiska fortbildningen ske påstudiedagstid. Därmed kommer den att ta i anspråk endast en liten del avfortbildningsresurserna. När det gäller fördelning av ifrågavarandefortbildningsresurser ställs därför inte den allmänna och specialpedagogiskafortbildningen i praktiken mot den ämnesinriktade, dvs. fortbildningen förlågstadielärare resp. mellanstadielärare i matemadk, naturorienterande ämnenoch svenska samt fortbildningen för högstadielärare i ytterligare ämnen. När det gäller frågan om hur behovet av fortbildning inaturorienterande ämnen för lärare skall tillgodoses hänvisarutskottet i första hand till vad som redovisats i budgetpropositionen (bil. 10,s. Utskottet utgår från att erfarenheterna av denna och annanfortbildningsverksamhet på det naturvetenskapliga området redovisas förriksdagen. Jämställdhetsfrågor skall behandlas som en naturlig del iall lärarfortbildning. Det är viktigt att lärarna uppmärksammas på betydelsenav att undervisningen utformas så att den intresserar både flickor och pojkaroch att läraren har lika förhållningssätt mot elever av olika kön. Med hänvisning dll det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna l988/89:Ub240 yrkande 2 delvis, 1988/89:Ub276yrkande 1 delvis, l988/89:Ub330 yrkande 1, l988/89:Ub806 yrkande 37, 1988/89:Ub808 yrkande 3, 1988/89:Ub8l7 yrkande 28 och 1988/89:Ub834 yrkande 21 ochutan erinran lägger proposition 1988/89:100 i denna del dll handlingarna. Enligt motion 1988/89:Ub240 (vpk) bör vetenskapensutveckling levandegöras inom undervisningen i de naturorienterande ämnena igrundskolan. För att stärka undervisningen i naturorienterande ämnen igrundskolan och stimulera elevernas intresse för dessa ämnen bör ettåtgärdsprogram utarbetas (yrkande 3). När det gäller de högstadielärare inaturorienterande ämnen som inte omfattas av den särskilda fortbildningen medanledning av grundskollärarreformen begärs förslag om hur behovet avfortbildning skall tillgodoses (yrkande 2 delvis). Utskottet har inhämtat att SÖ:s kommentarmaterial när detgäller såväl samhällsorienterande som naturorienterande ämnen i kommeratt ges ut . Utgivningen av detta kommentar-material böravvaktas. Ämnesfortbildning är viktig. Utskottet delar uppfattningen att detär angeläget att lärare i naturorienterande ämnen på högstadiet får en adekvatfortbildning. kan konstateras att fortbildning av detta slag ärberoende av skolhuvudmannens prioriteringar bland många andra angelägnafortbildningsändamål. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion l988/89:Ub240 yrkandena 2 delvis och 3. Fortbildningsinsatserna i anslutning till den nyalärarutbildningen skall enligt budgetproposition ses som en naturlig fortsättning på redan pågående lokalt utvecklingsarbete i kommunerna. Det betyder att fortbild ningen skall bekostas med statsbidraget till lokal skolutveckling. Hela detta '' bidrag kandock inte disponeras för fortbildningsbehov i anslutning till den /89: UbU13 nya lärarutbildningen, eftersom det också finns andra angelägna fortbildningsbehov,t.ex. skolledarfortbildning, datafortbildning och speciallärarfortbildning.Utöver medlen för lokal skolutveckling föreslår regeringen därför att /90 skall 50 milj.kr. anslås somsärskilt bidrag för fortbildning av lärare i med anledning avlärarutbildningsreformen, dvs. sammanlagt i utökaderesurser. I modon 1988/89:Ub817 (fp) yrkande 23 föreslås ett beloppför fortbildning som är 30 milj.kr. högre än det regeringen föreslagit. Imotionerna I988/89:Ub276 (c) yrkande 1, delvis, begärs förslag om ytterligaremedel för lärarfortbildning. Också i motion 1988/89:Ub299 (vpk) yrkande 2 begärsförslag om hur behovet av medel för lärarfortbildning på skalltillgodoses. Enligt motion I988/89:Ub330 (s) yrkande 2 bör medlen tillkompletteringsfortbildning föras över till anslaget B 3. Stöd för utvecklingav skolväsendet. Utskottet finner den av regeringen föreslagnaanslagsposten Kompletteringsfortbildning om 50 milj.kr. under anslaget Bidragtill driften av grundskolor lämpligt avvägd. Med hänvisning härtill avstyrksmotionerna 1988/ 89:Ub276 yrkande I delvis, l988/89:Ub299 yrkande 2,l988/89:Ub330 yrkande 2 och 1988/89:Ub8l7 yrkande 23 delvis. Lärartjänster i skolväsendet m.m. 1 fråga om lärartjänster på skolområdet är huvudregeln attendast statsbidragsberättigad undervisning får bilda underlag för statligtreglerad tjänst som lärare och att sådana tjänster endast fär inrättas avkommun inom den ram som länsskolnämnd fastställt för kommunen i fråga. I årets budgetproposition (bil. 10, s. 33) föreslås attäldre lärare, som har svårigheter att upprätthålla hel tjänst, i vissutsträckning skall få utföra andra arbetsuppgifter än undervisning inom ramenför statligt reglerad lärartjänst. Uppgifter, som ligger inom den kommunalakompetensen och som inte utgör grund för statsbidrag, föreslås således ingå iunderlaget för statligt reglerad tjänst. Utskottet anser att förslaget kommer att gagna skolan ochdllstyrker detsamma. I modonerna I988/89:Ub299 (vpk) yrkande 1 och1988/89:Ub801 (c) yrkande 4 hemställs att den statliga regleringen av skolanslärartjänster skall bestå. Enligt motion 1988/89:Ub249 (m) bör däremot denstatliga regleringen av lärartjänster upphöra för att det skall vara möjligtatt åstadkomma en personalpolitik som inte är stel och rigid. Kommunerna bör fäutveckla skolverksamheten så långt de själva önskar. Frågor om en flexibelorganisation när det gäller tjänster på skolans område tas också upp i motion1988/ 89:Ub282 (fp). Bl.a. mäste enligt motionärerna alternativa karriärer påkommunal nivå skapas för dem som har tjänst på skolans område men som av olikaskäl måste byta yrke helt. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. I proposition 1988/89:4 om skolans utveckling och styrninganförde fö- 1988/89:UbU13 redragande statsrådet att det är viktigt attnuvarande starka stadiga reglering av lärartjänsterna inte blir ett hinder förutveckling av skolan och för utveckling av bl.a. personalsociala åtgärder förlärarna. Det finns skäl som talar såväl för som mot en kommunalisering av bl.a.lärartjänsterna. I propositionen anfördes att det väsentliga inte är omtjänsterna är statligt eller kommunalt reglerade, utan att regleringen i avtaloch på annat sätt kan förändras så att möjligheterna blir bättre att uppnå denökade flexibilitet i resursutnyttjandet som bl.a. ligger bakom kraven påkommunalisering. I propositionen redovisas vidare att skolstyrelsen har mycketgoda möjligheter att inom ramen för av riksdag och regering givna regler genomprioriteringar och extra satsningar "utveckla skolverksamheten så långtden själv och ytterst kommunens fullmäktige önskar och ger ekonomiska och andraförutsättningar för". Som framhälls i propositionen mäste skolan kunnaanpassas efter enskilda elevers varierande förutsättningar, behov och intressenför att kunna erbjuda varje elev en likvärdig utbildning. Utskottet konstaterar med anledning av nämnda fyramotioner att det självfallet bör vara möjligt att under de kommande årensutvecklingsarbete finna former för en mer fiexibel användning avlärartjänsterna på skolområdet. Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub249, 1988/89:Ub282, 1988/89:Ub299 yrkande1 och 1988/ 89:Ub801 yrkande 4. I motion 1988/89 :Ub299 (vpk) yrkande 3 begärs förslag omett system med fasta tjänster för lärarvikarier inom . Ettmotsvarande förslag om ökad grundbemanning avseende lärare i grundskolanframförs i motion 1988/89:Ub817 (fp) yrkande 22 delvis och 100 milj.kr.föreslås för ändamålet. Utskottet vill först erinra om att det i 1989 årsbudgetproposition (bil. 10, s. 72) anges att tilläggsbidraget främst skallanvändas till vikariekostnader. Det skall för /89 utgå med6,av bidraget till bas-och förstärkningsresurser, dvs. motsvara ett beloppav 666,2 milj.kr. Tidsanvändningen i har ingått som en del avden nationella utvärderingen av skolväsendet. SÖ och sju länsskolnämnder harundersökt lärarnas frånvaro i . Antalet rektorsområden som deltog itidsgranskningen var i allmänhet fem från varje län. Rektorsområdena omfattadesamtliga tre stadier och representerade såväl glesbygd som tätort. Avundersökningen framgår bl.a. att lärare under /88 var frånvarandeav olika anledningar under i genomsnitt av den totalaundervisningstiden. Några påfallande skillnader mellan de olika stadierna kundedärvid inte påvisas. Skillnaderna mellan länen var däremot framträdande, någotsom i än högre grad gällde vid en jämförelse mellan de enskildarektorsområdena. Orsakerna till frånvaron var till sjukdom, därefterfortbildning () och vård av barn (). Övriga frånvaroorsaker varbl.a. tjänstledighet för fackliga uppdrag, för politiska uppdrag, fördeltagande i konferenser samt för enskilda angelägenheter (totalt ). För attkomma till rätta med de problem som är förknippade med syste- 13 1988/89. met med korttidsvikarierfinns regler i 15 kap. 8 § skolförordningen som 1988/89:UbU 13 möjliggörinrättande av tjänster som lärarvikarie (med tillsvidareförord-nande förbehörig lärare). Tjänster som lärare med numren 1 23 för lärarvikarie skiljersig inte från andra lärartjänster i . Sådana tjänster får enligtskolförordningen inrättas i den omfattning som krävs för att tillgodose ettstadigvarande behov av ersättare för lärare. I en kommentar tillskolförordningen i denna del anför SÖ (Ökad grundbemanning avseende lärare igrundskolan, Sk89:4 Specialinformation till skolledare) att "syftet medbestämmelsen är att skolstyrelserna skall kunna fast anställa så många läraresom de av erfarenhet bedömer sig ha ett stadigvarande behov av, vilket ocksåbör främja kontinuiteten och kvaliteten i undervisningen. Det blir såledesskolstyrelsens bedömning av behovet av en ökad grundbemanning och intestatsbidragets storlek som avgör hur mänga tjänster som lärarvikarie som kommeratt inrättas i kommunen". Enökad grundbemanning avseende lärare i är i mycket beroende avkommunala initiativ. Utskottet anser det värdefullt om en kommun inrättartjänster för lärarvikarie utöver det antal som statsbidraget medger och därmedåstadkommer en god skolsituation under förutsättning att gällande behörighetsbestämmelseriakttas. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna 1988/89 :Ub299 yrkande 3 och 1988/89:Ub817 yrkande 22 delvis,det senare även när det gäller ytterligare statliga medel för verksamhetenunder nästa budgetär. Basresursmedeltalet på mellanstadiet,förstärkningsresursens användning Länsskolnämndernasbeslut om basresurser för kommunernas skolväsende bygger på en avvägning av ettantal faktorer där statens intresse av rimliga kostnader för skolorganisationenär den övergripande principen, men där också faktorer som resväg för elevernam.m. I normalfallet utgår en basresurs för varje påbörjat 25-talelever i var och en av årskurserna I 3 och för varje påbörjat 30-tal elever ivar och en av årskurserna 49. Det verkliga medeltalet elever per basresurs förhela landet ligger dock betydligt under dessa delningstal genom att antaletelever i alla kommuner är uppdelat på många skolenheter och det är möjligt attta hänsyn till kommunens tätortsgrad och de geografiska förhållandena iövrigt. Förmellanstadiets del har lagt fast en norm för medeltalet elever per basresurs (prop. 1980/81:20, UbU 15, rskr. Något motsva rande föreligger inte beträffande lågstadiet eller högstadiet. För landet som helhet gäller att medeltalet elever per basresurs på mellan stadiet inte får understiga 22,72. Enligt regeringens beslut skall länsskolnämnderna vid fastställande av antalet basresurser enligt 13 och 14 §§ förordningen (1978:345) om statsbidrag till driftskostnader för m.m. se till att det genomsnitdiga antalet elever per basresurs på mellanstadiet i länet inte understiger det antal elever som anges för varje län i följande sammanställning. Förordningen tillämpas fr.o.m. redovis /89. för Uppsalalän Kalmarlän län länGöteborgs och län länVästmanlands län Jämtlandslän 25,0622,43 22,93 23,38 22,08 22,35 20,99 17,95 22,36 22,61 24,53 23,89 24,15 22,2823,52 20,28 22,38 23,43 20,66 22,05 21,59 18,53 19,43 19,60 Genom normeringen av medeltalet elever per basresurs påmellanstadiet har en följsamhet mellan minskat elevunderlag och minskadekostnader för staten åstadkommits. Detta har, som utskottet redovisade ibetänkande UbU 1985/86:14 (s. 9), i vissa län tvingat fram drastiska åtgärderför att uppfylla länsmedeltalet. I första hand är det därvid inte skolväsendeti glesbygd som har drabbats, eftersom kommuner och länsskolnämnder i storutsträckning velat undvika nedläggning av skolor. I stället är det mellanstadieskolori icke-glesbygd som har fått öka sina klassmedeltal desto mer. Detta har iblandlett till så stora klasser att antalet elever kommit att uppgå till 32 33,dvs. något över delningstalet. I modonerna 1988/89:Ub276 (c) yrkande7 och 1988/89:Ub801(c) yrkande 5 delvis begärs att det särskilda basresursmedeltalet förmellanstadiet skall avskaffas. I den sistnämnda motionen föreslås vidare attundervisningen ute i skolorna skall organiseras så, att det är högst 25 eleveri varje klass. Ett uttalande härom begärs. Även i motion 1988/89:Ub276 (c)yrkande 6 delvis framförs samma förslag. Sludigen begärs i modon 1988/89:Ub817(fp) yrkande 14 att beslutar att statsbidragsbestämmelserna skallvara sä utformade att det skall vara möjligt för kommun som så önskar attutnyttja en del av förstärkningsresursen till att minska klasserna på mellan-och högstadierna ner till 25 elever. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Utskottet har erfarit att länsskolnämnden i Stockholmslän, som omfattar 25 kommuner med totalt 620 grundskoleenheter och 159 000elever, i skri- velse tillregeringen har redovisat att nämnden /89:UbU13åren funnit det alltmer svårgenomförbart att inom den givna länsramen angeklassorganisationer som är realistiska och förenliga med bestämmelserna igrundskoleförordningens 6 kap. 3 §. Enligt nämnda bestämmelser skall elevernavid uppfiyttning till högre årskurs så långt som det är möjligt behålla sinaklasskamrater och lärare. Nämnden visar i sin skrivelse att det i länet nu inteär möjligt att med en dominans av låg- och mellanstadieskolor med en ellertvå klasser i varje årskurs iaktta det föreskrivna basresursmedeltalet om25,06. Eftersom normeringen av basresursmedeltalet måste hällas, har nämndentvingats att bl.a. lägga ut "insprängda B-klas-ser", även mitt imellanstadiet. På grund av motståndet bland föräldrar och elever mot denna typav inte förutsedda åtgärder har skolförvaltningarna i länet regelmässigtnödgats kompensera bortfallet av basresurser för A-klass medförstärkningsresursinsatser. Utskottet erinrar om att hosregeringen begärt att normeringen av medeltalet elever per basresurs påmellanstadiet successivt skall avvecklas (UbU 1986/87:12 s. 34, rskr.1986/87:185). Denna begäran gäller fortfarande. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionerna 1988/89:Ub276 yrkande 7 och 1988/89:Ub801 yrkande 5 delvis. När det gäller förstärkningsresursens användning för attunder ett läsår minska klassers och undervisningsgruppers storlek bör erinrasom att utskottet vid ett fiertal tillfällen har uttalat sig mot en sådananvändning av förstärkningsresursen, eftersom den skulle kunna medföra enminskning av insatserna för de elever som har de största problemen i skolan.Utskottet vill inte motsätta sig att man i viss utsträckning nyttjarförstärkningsresursen för att under ett läsår minska klassers ochundervisningsgruppers storlek men utgår ifrån att skolstyrelsen gör envälmotiverad avvägning och inte som utgångspunkt har en generell minskning avklassmedeltalet. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub276 yrkande 6 delvis, 1988/89:Ub801yrkande 5 delvis och I988/89:Ub8I7 yrkande 14. Nytt statsbidragssystem för m.m. Enligt förordningen (1978:345) om statsbidrag tilldriftkostnader för grund skolan m.m. lämnas bidrag till basresurser (antalet statsbidragsberättigade lärarveckotimmar för olika basresurser framgår av bilagan till förordning en) och till förstärkningsresurser med dels per elev för insatser för undervisning, dels per elev för andra sär skilda insatser. Regeringen fastställer veckotimpris för bas- och för stärkningsresurser. För /88 har veckotimpriset för basresurser för resp. stadium fastställts till i genomsnitt , 4 704kr. samt veckotimpriset för förstärkningsresursens undervis ningsbundna del till . och den icke undervisningsbundna delen till . Tilläggsbidrag för vissa kostnader, främst vikariekostnader, utgår för /88 av statsbidraget till bas- och för- 16 stärkningsresurser.Härutöver lämnas särskilda bidrag till viss stödunder- 1988/89:UbU13visning, hemspråksundervisning m.m. Regeringen fastställer belopp för.skolledningsresursen. Förskolledningsresurser utgår till en kommun utöver basen 2,662skolledningsresurser ett tillskott med 0,018 skolledningsresurser för varjepoäng i t.o.m. 50 poäng och med 0,054 skolledningsresurser förvarje ytterligare poäng. För skolenheter med högstadium lämnas dessutom etttillskott med 0,044 skolledningsresurser. Bidrag utgår vidare till kostnaderför vissa socialavgifter (avgiftsbidraget motsvarar för redovisningsåret1987/88 av lönebidragen). Slutligen minskas de sammanlagda bidragen med2 % enligt förordningen (1981:449) om minskning av vissa statsbidrag tillkommunal utbildning. Lönekostnadspålägg beräknas på samtligalönebidrag och då på det bidragsbelopp som återstår efter minskningen med 2 %.Beloppet för lönekostnadspålägg skall tillföras statsbudgetens inkomsttitelStatliga pensionsavgifter, netto. Bidraget till lokal skolutveckling lämnas enligtförordningen (1982:608) om statsbidrag till lokal skolutveckling m.m. Bidragetutgör av bidragen till bas- och förstärkningsresurser samt tillstödundervisning och hemspråksundervisning. I den mån beloppen används till lönekostnaderingår bidrag till socialavgifter med samma procentsatser som gäller för sådantavgiftsbidrag till skolformen. Även detta bidrag minskas med 2 %.Lönekostnadspålägg beräknas pä av det bidragsbelopp som återstårefter den tvåprocentiga minskningen. Det nuvarande statsbidraget till fristående skolor ärelevrelaterat. Bidraget per elev utgör av det genomsnittligastatsbidraget per elev i (prop. 1982/83:1 s. 31-32, 43 och 45, UbU1982/83:10 s. 15). Frågor om ett nytt statsbidragssystem för ochgodkända fristående skolor tas upp i ett antal motioner. Förslagom ett elevbaserat statsbidragssystem förgrundskolan förs fram i motionerna 1988/89:Ub834 (m) yrkandena 1, 2 och 3 och 1988/89:Ub817 (fp) yrkande 6. Även i motion 1988/89:Ub824 (mp) yrkande 2 begärs eU elevrelaterat bidrag som kan disponeras fritt av den enskilda skolan. Samt liga motionärer anser det möjligt att konstruera ett elevrelaterat bidragssy stem utan att detta skapar några besvärande omfördelningseffekter för kommunerna i jämförelse med dagens bidragssystem. Mycket kan enligt motionärerna vinnas på den överblick och förenkling som ett elevrelaterat bidragssystem kan ge. I motion I988/89:Ub255 (m) efterlyses statsbidrags former som ökar förutsättningarna för att driva skolor i glesbygd. Enligt motion 1988/89:Ub3l3 (s) yrkande 2 bör statsbidragen till kommunerna utformas så att deras syfte fylls utan regler som i detalj styr den praktiska utformningen av skolverksamheten. Enligt motion 1988/89:Ub827 (s) yr kande 3 är en rättvis statsbidragstäckning för glesbygder nödvändig, om bidragssystemet skall göras om. Likartade önskemål förs fram i motionerna 1988/89:Ub298 (fp) yrkande 4, 1988/89:Ub615 (c) yrkande 2, 1988/ 89:Ub820 (mp) delvis och 1988/89:Ub824 (mp) yrkande 12. Enligt motio- '" nerna 1988/89:Ub276 (c)yrkande 6 delvis, 1988/89:Ub801 (c) yrkande 5 1988/89:UbU13 delvis och 1988/89:Ub332 (vpk) yrkande 5 bör delningstalet för basresurser på mellan- ochhögstadierna vara 25 och inte 30 som . Det blir då överensstämmelse mellangrundskolans tre stadier i detta hänseende. I motion l988/89:Ub241 (vpk) begärsatt delningstalet för B-skolans årskurser 3-4 skall vara 25. När det gällerstatsbidrag till godkända fristående skolor på grundskolenivå anförs imodonerna 1988/89:Ub204 (m) delvis, 1988/ 89:Ub206(m) yrkande 2 och1988/89:Ub817 (fp) yrkande 7 delvis att bidrag till sådana skolor bör utgå pä iprincip samma sätt som till skolor med huvudman. I motionI988/89:Ub339 (mp) begärs att lärarlönerna vid waldorfskolorna möjligtskall bekostas av staten. Enligt motion 1988/89:Ub817 (fp) yrkande 8 bör vidgodkända fristående skolor finnas en motsvarighet till de kommunala skolornasbidrag till lokal skolutveckling så att stöd kan lämnas till lärarnasfortbildning. Slutligen anförs i motion 1988/89: Ub276 (c) yrkande 12 att ettstatsbidragssystem med basresurser och förstärkningsresurs m.m. i enlighet medstyrningsberedningens förslag bör kunna vara tillämpbart även på godkändafristående skolor. Utskottethar erfarit att regeringen under nästa avser att lägga fram förslagtill ett nytt statsbidragssystem för det obligatoriska skolväsendet. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna 1988/89: Ub204 delvis,1988/89:Ub206 yrkande 2, 1988/89:Ub241, l988/89:Ub255, 1988/ 89:Ub276 yrkandena6 delvis och 12, 1988/89:Ub298 yrkande 4, 1988/ 89:Ub313 yrkande 2,1988/89:Ub332 yrkande 5, l988/89:Ub339, 1988/ 89:Ub615 yrkande 2, 1988/89:Ub80Iyrkande 5 delvis, I988/89:Ub817 yrkandena 6, 7 delvis och 8, 1988/89:Ub820delvis, 1988/89:Ub824 yrkandena 2 och 12,1988/89:Ub827 yrkande 3 samt1988/89:Ub834yrkandena 1,2 och 3. Vissa särskilda frågor rörande fristående skolor Enligtgällande bestämmelser är det länsskolnämnd som godkänner skola för fullgörandeav skolplikt resp. återkallar sådant beslut. Skolstyrelse skall därvid beredastillfälle att yttra sig före nämndens beslut. Regeringen prövar frågan omstatsbidrag till fristående skola utifrån de av angivna kriteriernaför bidrag. För att komma i fråga för statsbidrag bör skolan ha en prägel somgör att den i något avseende avviker från . Det kan vara fråga omsåväl en verksamhet bedriven utifrån en särskild pedagogisk grundsyn (t.ex.waldorfpedagogik) som en i fråga om timplaner eller kursplaner påtagligtannorlunda upplagd verksamhet. Även skolor som står på konfessionell grund kankomma i fråga för statsbidrag (UbU 1987/ 88:14). Enligtmotion 1988/89:Ub206 (m) yrkandena 1, 3 och 4 bör prövnings förfarandet när det gäller statsbidrag till fristående skolor förenklas.Besluts instans när det gäller statsbidrag tMl fristående skola bör kunna vara myn dighet inom den statliga skoladministrationen. Godkänd fristående skola som uppfyller vissa grundläggande krav bör kunna få statsbidrag. Vidare bör skolstyrelsen, inte länsskolnämnd, fatta beslut om godkännande av fristående skola för skolpliktens fullgörande. Utskottet anser att nugällande princip i fråga om beslutsnivå vid statsbi- dragsgi vning m.m. tillsvidare bör dllämpas. När det gäller godkännande av 1988/89: UbU 13 friståendeskolor för skolpliktens fullgörande har under föregående riksmötebeslutat att länsskolnämnd skall fatta sådant beslut i stället förskolstyrelse. Det är önskvärt med en mer enhetlig praxis i dessa frågor (UbU1987/88:14, rskr. 1987/88:304). Utskottet avstyrker därmed motion 1988/89:Ub206yrkandena 1, 3 och 4. Somframgått av det föregående är det regeringen som prövar frågan om statsbidragtill fristående skola utifrån de kriterier som angetts av . Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1988/89:Ub279 (m), därmotionärerna begär att skall göra ett uttalande om att bidrag börutgå //'// vissa namngivna skolor. Beträffandetillämpningen av skollagen (1985:1100) 9 kap. 1 § vid godkännande avfristående skola för skolpliktens fullgörande hänvisar utskottet till vad somanförts i ärendet under föregående (UbU 1987/88:14, s. 10). MotionI988/89:Ub231 (s) avstyrks därmed. Ipropositionen beräknas 4,1 milj.kr.