bet · GC01UU18 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89: U224 av och IngridRonne-Bjorkqvist (båda fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i mofionen anförts om att en utredning bör studeramöjligheterna för SIDA att lämna bidrag till skilda insamlingsändamålmotsvarande de belopp som insamlas av ideella hjälporganisationer ochtrossamfund. 1988/89:U225 av Per () vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att en ökande andelbiståndsmedel bör satsas på lokalt baserade ökenbekämpningsprojekt av det slagsom bedrivs med SID A-stöd i Svensk-Sudanska föreningens regi iSudan, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen sägs om behovet av att den totala svenskahandels- och biståndspolitiken inriktas på att öka de fattiga ländernassjälvfillit och inte på att tvinga in dem i ökat världsmarknadsberoende. 1988/89:U226 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna att de av antagna biståndspolitiska målen skallligga till grund för agerande för att lösa skuldproblem, 2. att som sin mening gerregeringen till känna att bör verka för allmän avskrivning av lån tillde fattigaste , framför allt i , 3. att begär av regeringenatt ett nytt mått på utveckling, U5MR, införs, 4. att begär att regeringenskall tillsätta en arbetsgrupp för att snabbutreda en svensk modell för attlösa skuldkrisen. 1988/89:U227 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av insatser motHIV/aids i tredje världen. Motiveringen återfinns i mofion 1988/89:So514. 1988/89:U228 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begären redogörelse för de ekonomiska, sociala och ekologiska följderna avVärldsbankens och IMF:s verksamhet, 2. att hos regeringen begäratt regeringen tar initiativ i IMF för att förändra villkoren vid förhandlingarmed skuldsatta om strukturanpassningsprogram så att dessa blirsocialt acceptabla, motverkar kapital- 11 flykt, stimulerar produktiva investeringar och en hållbarutveckling, 1. att hos regeringen begär att regeringen tar initiativ i 1988/89:UU18Världsbanken och IMF för att åstadkomma mer demokratiska röstregler, 2. att riksdagenhos regeringen begär att regeringen tar initiativ i för att skaparegionala rådgivande organ med NGO-delta-gande. 1988/89:U229 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att till Internationelh utvecklingssamarbeteför /90 anslår . utöver regeringens förslag eller således 12 , 2. att uttalar attbiståndsmålet av BNI skall vara uppnått 1995, 3. att till /90 anslår . utöver regeringens förslag ellersåledes , 4. att till UNWRA:ssärskilda program på och i Gaza-området för /90anslår . utöver regeringens förslag eller således , 5. att till () för /90 anslår 25 000 000kr. utöver regeringens förslag eller således , 6. att fill /handelscentrum (ITC) för /90 anslår 5 000 000kr. utöver regeringens förslag eller således , 7. att avslår regeringensförslag om anslag på . för /90 till Övrigtsamarbete med utvecklingsbanker för verksamheter som Världsbanksgruppenbedriver i , 8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i mofionen anförts om att bör säga upp sittmedlemskap i , 9. att som sin mening gerregeringen till känna att merkostnad, som uppkommer vid leverans av svenskspannmål till FAC och lEFR genom att svenska inlösenpriser ligger övervärldsmarknadspriser, skall finansieras genom särskilt anslag som inteinkräktar på SIDA:s utrymme, 10. att avslår regeringens förslag om anslagpå . för /90 till NlB:s utvecklingsfond, 11. att beslutar att /90 höja landramen för med . utöverregeringens förslag eller således , 12. att beslutar att /90 höja landramen för med . 13. att hos regeringen begären plan för att avveckla som programland, 14. att riksdagenavslår regeringens begäran om biståndsmedel för URl-kraftverket i , 15. att riksdagenhos regeringen begär särskild proposifion om URI-kraftverkets utformning innanutfästelser om u-krediter eller andra biståndsmedel görs, 16. att riksdagenbeslutar att för /90 höja landramen för med 100 000 000kr. utöver regeringens förslag eller således , 17. att riksdagenhos regeringen begär förslag om att skall 1988/89:UU18 upptas somprogramland, 18. att riksdagentill återuppbyggnadsinsatser i för /90 anslår , 19. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att Särskilt miljöbistånd skall lämnastill , och , 20. att riksdagenbeslutar att för /90 höja landramen för med 30 000 000kr. utöver regeringens förslag eller således , 21. att som sin mening ger regeringen fillkänna att Humanitärt bistånd skall lämnas chilenska och paraguyanska flykfingar i , 22. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att Humanitärt bistånd skall lämnaschilenska flyktingar för att starta sysselsättningsskapan-de projekt efterhemkomsten, 23. att riksdagentill Humanitärt bistånd i för /90 anslår 10 000 000kr. utöver regeringens förslag eller således , 24. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att skall erhålla ökat biståndur anslaget för Katastrofer m.m., 25. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att Polisario för återuppbyggnaden iVästsahara skall erhålla ökat bistånd ur anslaget för Katastrofer m.m., 26. att riksdagentill Humanitärt bistånd i södra för projekt inriktade päfamiljeförsörjande kvinnohushåll på landsbygden för /90 anslår150 . utöver regeringens förslag eller således , 27. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att PLO alternativt Palestinasregering för återuppbyggnad på och i Gaza-området skall erhålla ökatbistånd ur anslaget för Katastrofer m.m., 28. att till Bistånd genomenskilda organisationer för /90 anslår . mindre änvad regeringen föreslagit eller således , 29. att till Särskildamiljöinsatser för /90 anslår . utöver regeringensförslag eller således , 30. att som sin mening gerregeringen till känna att en betydande del av anslaget Särskilda miljöinsatserskall anslås till miljörörelser i , 31. att som sin mening gerregeringen till känna att skall erhålla särskilt miljöbistånd ur anslagetSärskilda miljöinsatser, 32. att till Rekrytering/fältpersonalför utbildning av konsulter för /90 anslår . mindreän vad regeringen föreslagit eller således , 33. att avslår regeringensförslag om anslag på . fill BITS för u-krediter, 34. att som sin mening gerregeringen till känna att allt bistånd till Fihppinerna skall gå genom enskildaorganisationer, 35. attriksdagen beslutar att . av de totalt föreslagna för Särskilda insatser i skuldryngda länder skall disponeras 13 av SIDAför avskrivning av programländernas skulder. 36. attriksdagen beslutar att . av de totalt föreslagna 640 000 1988/89:UU18 000 kr.för Särskilda insatser i skuldtyngda länder skall disponeras av UD för avskrivning av skulder i första hand för frontstaterna i södra , , m.fl. länder som är utsatta för ;s handels embargo, 37. att om yrkandena 35 och36 avslås, beslutar att föreslagna . för Särskilda insatser iskuldtyngda länder icke får användas för strukturanpassningsprogram medVärldsbanken och IMF, 38. att till Särskildainsatser i skuldtyngda länder för /90 anslår 764 440 000 kr.utöver regeringens förslag eller således att användas på det sätt som anförts i motionen, 39. att riksdagentill Utvecklingssamarbete genom SIDA för /90 anslår 61 000 000kr. utöver regeringens förslag eller således 6 , 40. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna att SIDA och andra bbtåndsorgan skallvara undantagna från generella nedskärningar av förvaltningskostnader, 41. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att växande biståndsanslag skallmotsvaras av erforderliga personalförstärkningar, 42. att till Information genom enskildaorganbationer om för /90 anslår . utöver regeringens förslag eller således , 43. att till UNESCO.s arbete för de mänskligarättigheterna för /90 anslår . 1988/89:U230 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar hos regeringen begära enparlamentarisk översyn av inriktningen av den samlade svenska u-landspolitiken, i enlighet med motionen, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om inriktningen av de svenska biståndsinsatserna, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om insatser för att förbättra barnenssituation, 4. att beslutar anslå 310milj.kr. till , en ökning med 20 milj.kr., 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om förverkligande av miljömålet, 6. att beslutar anslå 250 milj.kr. till Miljö-och markvård, en ökning med 125 milj.kr., 7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om agerande iVärldsbanken, 8. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionens anförts om global energistrategi ochförverkligande av FNs resolution om förnybar energi, 9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i mofionen anförts om landsbygdsutveckling, 10. att beslutar anslå 50 milj.kr. fillutvecklande av u-landsan- passad teknik, från anslaget tekniskt samarbete. 11. att beslutar ge regeringen fill känna vadi motionen anförts 1988/89UU18 om bostadssociala åtgärder, 12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det multilaterala biståndets andel bör öka, 13. att beslutar anslå 125milj.kr. fill livsmedelsbistånd genom WFP, en ökning med 10 milj.kr., 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om biståndsprojekt på ochVästbanken, 15. att hos regeringen begärförslag till ett nordiskt biståndssamarbete, 16. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till demokratiskutveckling, 17. att beslutar införa ettsärskilt anslag Stöd till demokratisk utveckling på 50 milj.kr., 18. att som sin mening gerregeringen till känna vad i mofionen anförts om åtgärder för att främjakvinnors utveckling, 19. att som sin mening gerregeringen fill känna vad som i motionen anförts om kooperativt bistånd, 20. att anslår 575 milj.kr.fill folkrörelser och enskilda organisationer, en ökning med 25 milj.kr., 21. att som sin mening gerregeringen till känna vad i mofionen anförts om svenskt agerande för att minskaskuldbördan på ett socialt acceptabelt sätt, 22. att beslutar anslå 540 milj.kr. fillskuldlättnader, en minskning med 100 milj.kr., 23. att som sin mening gerregeringen fill känna vad i motionen anförts om organisation och verksamhet vidBITS, 24. att anslår 280 milj.kr.fill u-krediter, en minskning med 120 milj.kr., 25. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om biståndsverksamhet i södraAfrika, 26. att avslår regeringensförslag till finansiering av UNTAG:s verksamhet över biståndsbudgeten, 27. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om biståndsinsatser fillAfghanistan, 28. att anvisar 20 milj.kr.fill från katastrofbiståndet, samt minskar landramen med motsvarandebelopp, 29. att ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om projektstöd till , , Sudanoch , 1988/89:U231 av och (båda s) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att i det nordiskasamarbetet bör ta upp frågan om möjligheterna att öka importsamarbetet mellande nordiska länderna och SADCC, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i mofionen anförts om behovet av att arbetarför att de nordiska länderna upprättar en importgarantiså att de nordiska länderna garanterar import 1988/89:UU18 från dessa länder och till fastställda priser, 3.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att bör vidta lämpliga åtgärder för att öka resursflödet tillregionen inom ramen för det nordiska inifiativet och påskynda genomförandet avprodukfiva investeringar. 1988/89:U232av tredje vice talman m.fl. (c,m,mp) vari yrkas att riksdagenbeslutar att föreningen ur anslagsposten Biståndgenom folkrörelser och andra enskilda orgnisationer skall beviljas ett anslagpå 2 milj.kr. 1988/89:U233av m.fl. (m) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna att biståndsavta len med regimen i bör avslutas möjligt och att under inga omständigheter någon ökning av biståndet bör komma i fråga, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att humanitärt bistånd bör komma hela fill del, alltså även de av UNITA kontrollerade områdena, genom förmedhng av opolitiska organisafioner som Röda korset m.fl., 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna att alla ansträngningar bör göras från svensk sida att stimulera medling i konflikten mellan MPLA och UNITA i syfte att uppnå försoning i , 1988/89:U234av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om humanitärt bistånd på och iGaza. 1988/89:U235 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omBITS internationella kursverksamhet. 1988/89:U236 av Per och (båda mp) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att genom internationella organbör verka för utveckling av ekologiskt godtagbara metoder för skogsbruk iregnskog. Motiveringen återfinns i mofion 1988/89:N351. 1988/89:U237av och (båda s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om agerande iinternationella organ i vad avser skogsbrukssystem i områden med tropiskaskogar. Motiveringen återfinns i mofion 1988/89:N360. 1988/89:U533 av och (båda mp) vari yrkas 2.att under punkt C 1 Bidrag fill internafionella biståndsprogram,prop. 1988/89:100 bil. 5, anslår 1 . utöver vad som föreslagitsav regeringen, vilket skall användas till skydd av regnskogarna, 1988/89:U541av () vari yrkas 8.att som sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts om demokratimålet i det multilaterala biståndet, 16 9.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 1988/89;UU18 anförts om stöd till nya regimer med demokratiska ambifioner. 1988/89:U543av m.fl. (vpk) vari yrkas 6.att som sin mening ger regeringen till känna att demokratimåletskall tillämpas lika, oberoende av vilket organ som kanaliserar biståndet, 15. att begär att regeringen redovisar vilka initiativden tagit för att driva demokrafimålet i BITS, Världsbanksgruppen, IMF ochövriga kanaler för svenskt bistånd, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat stöd till arbetar-, bonde-, kvinno- och miljörörelser iu-länder. 1988/89:U547av () vari yrkas 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionenanförts om användningen av anslaget Bistånd genom folkrörelser och andraenskilda organisationer, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om humanitärt bistånd, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad humanitär hjälp fill afghanska flyktingar genom utnyttjande av40 milj.kr. i anslaget Katastrofer, återuppbyggnad m.m., 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionenanförts om svenska initiativ för en internationell återuppbyggnadsplan, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om användningen av anslaget Katastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m., 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt initiativ för gemensamt nordiskt bistånd till , 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionenanförts om särskilda miljöinsatser i , situation och ekonomiska utveckling Propositionen(s. 38-46) 1 propositionengörs en genomgång av den ekonomiska fillväxten i olika delar av u-världen. Regeringen konstaterar sammanfattningsvis att utveckling har inneburit allt större skillnader mellan olika regioner och ländergrupper. Medan stora delar av har haft en mycket snabb ekonomisk utveckling, har de flesta länder i och upplevt kraftiga minskningar i sina inkomster, räknat per capita. För de skuldkrisdrabbade länderna har import och investeringar varit otillräckliga för att möjliggöra en ekonomisk tillväxt i takt med befolkningsökningen. Särskilt i har de fattiga fått utstå svåra umbäranden under en långföljd av år. Någon avgörande förändring till det bätte har inte skett och . Åndå finns det utsikter fill att kan bli ett ljusare årfionde för flertalet . Regeringen påpekar attutveckhngsansträngningar för att nå framgång är 2 1988/89. beroendeav de politiska villkoren, såväl de inhemska som de som råder i det 1988/89:UU18 internafionella samfundet. Det gäller frågor som krig och fred, omutveck-lingspolitiskt arbete, om demokratisk samhällsutveckling och viljan attbygga utvecklingen på de fattiga m.m. Regeringen konstaterar att några svåra konflikter somdrabbat synts gå mot en fredlig lösning. Avspänningenmellan öst och väst öppnar också vägen för att ökade resurser skall kunna ägnasutvecklingsfrågor. Förhoppningar finns om ett aktivare multilateralt samarbete.På det ekonomiska området har insikten om det ömsesidiga beroendet mellan u-och i-länder vunnit gehör, vilket förefaller kunna leda fill framsteg såväl närdet gäller att underlätta handeln som att öka utvecklingsfinansieringen. Förde fattigaste länderna har flera betydande åtgärder för att lätta skuldbördanöverenskommits . Någon definitiv vändning i utvecklingen för de fattigau-länderna har dock ännu inte ägt rum. Det innebär fortsatta allvarligasociala, miljömässiga och politiska påfrestningar på länderna. Därmed rubbasförutsättningarna för framtida utveckling. Att bekämpa detta hot har tvådimensioner: dels krävs ett ökat resursflöde fill , dels krävs ettmer gynnsamt politiskt klimat för utveckling. Det internationella biståndetspelar här en viktig roll. Ökade ansträngningar för att åstadkomma ett bättreutvecklingspolitiskt samarbete mellan världens länder är nödvändiga inför detkommande årtiondet. Med ett bättre samarbetsklimat mellan världens länder ochmed en bättre utvecklingspolitik i många finns förutsättningar för attde externa resurserna för utveckling i skall kunna öka. Viktigastför är större handelsinkomster, men ökad finansiering för utveckling- inkluderande direktinvesteringar, kapitalflöden och bistånd - är likaledesnödvändiga. Skuldkrisen är det tydliga uttrycket för bristerna i dessaresursflöden. Åtgärder både i i- och krävs för att flödena åter skallkunna öka och för att utvecklingen åter skall förbättra de fattigas levnadsvillkor.Inte minst krävs ett ökat internationellt bistånd, anser regeringen. svarade biståndet för av de totalakapitalöverföringarna till . är motsvarande siffra . Intesedan 1950-talet har biståndet haft en relativt sett större betydelse förkapitalflödet till . Ändå föll dess volym med drygt 6%jämfört med året innan. , som fillsammans svarar för avallt bistånd, minskade sina utbetalningar med , mätt i fasta priser ochväxelkurser. Som andel av BNI låg dock bistånd kvar på nivån0,. Skillnaderna mellan olika givarländer är dock stora. antogs isamband med deklarationen om FNs andra utvecklingsårtionde 0,7-procentsmåletför det offentliga biståndet. Ännu har endast fyra länder - ,, och - nått upp till detta mål. Goda utsikterfinns att kommer att sälla sig till denna krets . (milj. USD) Arabiska länder totalt(3) (1) DAG() ärOEGD s biståndskommitté. Medlemsländernaär de som anges i tabellen. (2) InklusiveFrankrikes biständ till departement och territorierutanför landets gränser (s. k. DCM/TCM). Detta belopp ingåräven i totalbeloppet. (3) Den tidigarekategorin har ersatts av kategorin Arabiska länder (4) På grund av svårigheternaatt beräkna och OsteuropasBNI kan någon entydig biståndsandel inte anges. Andelen har tidigare av DAC uppskattatstill mellan 0,20 och 0,. (Kalla: DAC, 1988) 1.Anslagsutvecking, planeringsramar etc. Propositionen(s. 78-80) Enprocentsmålet för biståndet står fast. Regeringenföreslår att biståndsramen för /90 fastställs fill 11 660,9milj. kr., vilket motsvarar en procent av den beräknade bruttonationalinkomstenför . Beloppet utgör en ökning med 1 310 milj. kr., ijämförelse med innevarande budgetår. ökningenav ramen kommer främst att utnyttjas för anslagen C 1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram, C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA och C 3.Andra biståndsprogram. De administrativa anslagen har provats restriktivt.Huvudförslaget - i några fall modifierade - har tillämpats för myndigheterna påbiståndsområdet. Ökad verksamhetsvolym och nya prioriterade områden har ävenmotiverat vissa ökningar. Anslagsbeloppoch anslagsbenämningar framgår av nedanstående sammanfattande tabell. Biståndsanslagen 1986/87-1989/90 (miU. Anvisat 1986/87 Anvisat 1987/88 Anvisat 1988/89 Förslag 1989/90 Förändring 1988/891898/90 Bidrag till internationella biståndsprogram Andra bistånds- (1) program Styrelsen för interna tionell utveckling (SIDA) 195,9 201,8 212,9 222,0 (SandöU-centrural 20,4 21,1 21,2 21,8 Styrelsen för u-lands forskning (SAREC) 7,3 9,4 10,3 11,1 C 8.Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) över andra huvudtitlar eller 189,7 171,5 193,7 22,18 940,0 9 870.9 10 350,9 U 660,9 1 310,0 (11Anslaget C 3. Andra biståndsprogram är ett nytt anslag fr. o. ra /89. Det innehåller delar av det tidigare anslaget C 8. Övriga u-landspolitiska insatser n. ra. samt medel för SAREC:s programverksamhet, tidigare redovisadeunder anslaget C 6. Styrelsen föru-landsforskning (SAREC). (2) Tekniskt samarbete (), IWtrediter (475 000tkr), (780 tkr). Utredningar, m. m. (5 134 tkr), Betalningsbalansstöd (400 000 tkr), (40 000tkr), IMPOD (8000 tkr), Forskning (224 372 tkr); sammanlagt 1 303 286 tkr. (3) Tekniskt samarbete (147 000 tkr), U-krediter (530 000tkr), (820 tkr). Utredningar m. m. (4 134 tkr), Betalningsbalansstöd (460 000 tkr), SWEDFUI«) (40 000 tkr), IMPOD (11 499 tkr), Gäststipendieprogram (3 000 tkr). ); sammanlagt l 452 064 tkr. Utskottet 1988/89:UU18 Regeringens budgeförslag innebär för /90att biståndsramen blir 11 660,9 milj. kr. vilket motsvarande av beräknadeBNI för . Regeringen föreslår att ökningen främst skall läggas påmultilateralt bistånd och pä anslaget Andra biståndsprogram (skuldlättnaderm.m.) vilket innebär att SIDAs andel av det totala utvecklingssamarbetetföreslås minska ytterligare något. kommunisterna och föreslår bådaatt biståndet skall öka utöver enprocentsmålet. 1 vpks partimotion U229 heterdet att biståndet bör ha nått av BNI . Samma mål ställs upp ifolkpartimotionen U202 dock utan att något datum för uppnåendet sätts. Ävenmiljöpartiet föreslår i motion U219 en successiv ökning och vill uppdra åt enutredning av se över det svenska biståndets utveckling utöver enprocentsmålet. (Frågan om en utredning behandlas i nästa avsnitt av betänkandet.) Vänsterparfiet kommunisterna föreslår i linje härmed enmed nära 1 200 milj. kr. förhöjd biståndsram och folkparfiet en med 200 milj.kr. föreslår i motion U533 att . skallanvändas för bevarande av regnskogarna. Därmed höjs biståndsramen med dettabelopp. har inga från propositionen avvikande yrkandenbeträffande storleken av nästa budgetårs biståndsram. Moderata samlingspartiet noterar i sin motion U218 att de,svenska biståndsutbetalningarna genomsnittligt ligger väl av BNI- år1988 uppgick det till av BNI - samt att det finns närafem miljarder kronor i reservafioner under biståndsanslagen. Detta förhållandeleder (m) till att föreslå en biståndsram som bättre ansluter sig fill Sverigesfaktiska biståndsverksamhet eller ett belopp på sammanlagt 10,661 milj. kr.,motsvarande av BNI. I denna ram ingår 600 milj. kr. ur innevarande årsreservationer som enligt förslaget i motion U218 (m) bör disponeras för attfinansiera nästkommande budgetårs åtanganden under anslaget C 3. Utskottet får med anledning av dessa mofioner anföraföljande. Det svenska enprocentsmålet står fast. Det är inte formulrat som enövre gräns vilket innebär att en famtida ökning av det svenska biståndets andelav BNI inte skall uteslutas. Utskottet anser emellerfid inte att det finnsanledning att nu uppställa nya kvantativa mål för biståndet. Den uppgift som nustår i förgrunden är snarare att ge biståndet ett sådant innehåll att detsvarar mot särskilt de fatfigaste alltmer bekymmersamma situation. Utskottet avstyrker därför yrkande 1 i motion U202 (fp)och yrkande 2 i motion U229 (vpk) som båda gäller ett nytt volymmål förbiståndet.