bet · GC01UU17 · 1988-12-31 00:00:00 — Vissa anslag m.m. inom område ' 1988/89 UU17 1 betänkandet behandlas regeringens framställning iproposifion 1988/ 89:100, bil. 5, avseende anslagsbehov m.m. under littera A(m.m.), anslagen B 1-B 5 och B 8 under littera B (BidragtiU vissa internationella organisationer), littera D (Information om iutlandet), anslagen E 4E 7 under littera E (Utrikeshandel och exportfrämjande)samt littera F (Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m.) jämte demotioner som väckts i anslutning till dessa delar av propositionen. Regeringen framlägger i bilaga 5 ()följande förslag under littera A, B, D, E och F: 1. tillUtrikesförvaltningen för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 2. tillUtlandstjänstemännens representation för /90 anvisar ettreservationsanslag på , 3. tillInventarier för beskickningar, delegationer och konsulat för /90anvisar ett reservationsanslag på , 4. fillKursdifferenser för /90 anvisar ett förslagsanslag på 5. till Olönade konsuler för /90anvisar ett förslagsanslag på 6. till Särskilda förhandlingar med annan stat eller inominternafionell organisation för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 7. till Nordiskt samarbete för /90 anvisarett förslagsanslag på , 1988/89. 8. till Vissa nämnder m.m. /90 anvisar ett förslagsanslag 1988/89:UU17 på , 9. till Utredningar m.m. för /90anvisar ett reservafionsänslag på , 10. tillOfficiella besök m.m. för budgetaret 1989/90 anvisar ett förslagsanslag på , 11. tillEkonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. för /90 anvisar ett förslagsanslag på , Bidrag till vissa internationella organisationer 1. tillFörenta nationerna för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 2. tillNordiska ministerrådet för /90 anvisar ett förslagsan slag på , 3. tillEuroparådet för /90 anvisar ett förslagsanslag på . 4. och utveckling () för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 5. till Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA)för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 6. till Övriga internationella organisationer m.m. /90 anvisar ett förslagsanslag på , Information om i utlandet m.m. 1. till för /90anvisar ett reservafionsänslag på , 2. till Riksradios programverksamhet förutlandet för /90 anvisar ett reservationsanslag på 42 491 000kr., 3. till Övrig information om i utlandet /90 anvisar ett reservationsanslag på , 4. till för budgetåret1989/90 anvisar ett reservationsanslag på . E. Utrikeshandel och exportfrämjande (E 4-E 7) 1. till Krigsmaterielinspektionen för budgetåret1989/90 anvisar ett förslagsanslag på , 2. till /90 anvisar ett förslagsanslag på . 3.fill Importkontoret föru-landsprodukter för /90 anvisar ett 1988/89:UU17 ramanslagpå , 4. bemyndigar regeringen att medge att utfästelser omstöd till marknadsföring får lämnas till ett belopp på högst , 5. till Stiftelsen /90 anvisar ett anslag på , F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m. 1. tillUtredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiska området för /90 anvisar ett reservationsanslag på , 2. tillKonferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 3. fill Information, studier och forskning om freds-och nedrustningssträvanden m.m. för /90 anvisar ettreservationsanslag av , 4. till Bidrag till (SIPRl) för /90 anvisar ettreservationsanslag på , 5. fill Forskningsverksamhet för rustningsbegränsningoch nedrustning för /90 anvisar ett förslagsanslag på 13 498 000kr., 6. till Forskningsverksamhet vid UtrikespolitiskaInsfitutet för /90 anvisar ett reservationsanslag av 2 175 000kr., 1988/89:U201av och (båda fp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigebör verka för ökad rekrytering av kvinnor fill toppbefattningar ochexpertgrupper inom FN och om upprättande av en handlingsplan för detta arbete. 1988/89:U301av m.fl. (vpk) vari yrkas att till Bidrag till (SlPRI) för /90 anslår3 utöver vad regeringen har föreslagit eller således 20 132 000kronor. 1988/89:U302av (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en svensk kulturattaché eller kulturråd iWien med flera centraleuropeiska huvudstäder. 1988/89:U303 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att bibehållageneralkonsulatet i . 1988/89:U304av m.fl. (vpk) vari yrkas 1.att beslutar att anslaget till Information, studier och forskning omfreds- och nedrustningssträvanden m.m. rRiksdagen 1988/89. budgetåret1989/90 och fastställs till av den årliga 1988/89:UU17 försvarsbudgeten, 2. att till Information, studier och forskningom freds- och nedrustningssträvanden m.m. för /90 anslår utöver vad regeringen föreslagit eller således totalt 31 000 000kronor. 1988/89:U305 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omökad rekrytering av kvinnor till toppbefattningar inom FN. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:A804. 1988/89:U306 av och (fp,c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bibehållande av generalkonsulatet i . 1988/89:U307 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att bör utträda urInteramerikanska (). 1988/89:U308 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade anslagtill Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvandenm.m., 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändamålsinriktningen av anslaget. 1988/89:U309 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär ett förslag om generella bidrag tillfredsorganisationerna, i enlighet med motionen. 1988/89:U310 av Per () vari yrkas 1. att riksdagenmed ändring av regeringens förslag i prop. 1988/89:100, bil. 5, F3.Information,studier och forskning om freds-och nedrustningssträvanden m.m. anvisar , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attrespektive organisation för budgetåret skall beviljas det anslag som sökts, 3. att hos regeringen inför kommande budgetårbegär en Utförligare redovisning för skälen till föreslagna bidrag till resp. organisa tion. 1988/89:U311 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagenmed avslag på prop. 1988/89:100, bil. 5, punkt B 5 till EFTA /90anvisar ett förslagsanslag på , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att samtliga riksdagspartier bör varaföreträdda i EFTA-delegationen, 1988/89:U312 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. attriksdagen, med avslag på prop. 1988/89:100, E 5, till Interamerikanskautvecklingsbanken anvisar O kr.. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:N325. 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 1988/89:UU17 anförts om att bör lämna IDB. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:N325. 1988/89:U313 av och (bådamp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående organisation av flyktinguppföljning. 1988/89:U314 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att svenskageneralkonsulatet bör förstärkas (i ), 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att enavlönad generalkonsul bör utses (i ). 1988/89:U315 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt statsbidraget fill Bernadottemuseets i verksamhet skall utbetalas tillmuseets . 1988/89:U316 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till åtgärder för att främja inrättandeav svenskundervisning på högskolenivå i länder som saknar sådan och som harstor återinvandring från . 1988/89:U317 av tredje vice talman ochIngela (c,fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av anslag till föreningen . 1988/89:U318 av och (c,fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av en kunskapsbank vid konfliktforskning vid med inriktning på forskning ochinformation om militär omställning. 1988/89:U319 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attalternativ verksamhet till militär industri nu bör främjas, 2. att riksdagenför /90 anslår . för inrättande av en kunskapsbankför försvarsindustrien omställning. 1988/89:U320 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att till anslaget F 3.Information, studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvanden m.m. för /90 anvisa ettreservationsanslag av , 2. att riksdagenbeslutar att till anslaget D 4. anvisa ettreservationsanslag av , 3. att riksdagenbeslutar att till anslaget F 6.Forskningsverksamhet vid anvisa ett reservationsanslag av , 4. att riksdagenbeslutar att till nytt anslag anvisa 10 milj. kr. för stipendier och kulturelltutbyte i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att riksdagenbeslutar att 5 milj.kr. av besparingen under anslaget överförs tillutbildningsdepartementets huvudtitel för att finansiera det 1988/89:UU17föreslagna nyinrättade anslaget rörande informations- och stipendieverksamhet, 6. att avslårregeringens förslag att till anslaget B 1.Förenta nationerna anvisa 563 000kronor till stöd för det arbete som utförs av enskilda organisationer m.fl., 7. att beslutar att fillanslaget B 1.Förenta nafionerna för /90 anvisa ettförslagsanslag av . 1988/89:U403av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att uttalar sig föratt inbjuder ledamöter fill en nordisk kommission för utvärdering avdet övergripande samhällsansvaret i samband med de svenska vapensmugglingsaffärernaenligt de i motionen anförda principerna, 2. att beslutar anslå . ur anslaget F 3.Information studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvanden m.m. till ovanstående kommission, 1988/89:U407av och i (båda c) vari yrkas 1. att beslutar inrättaen internationell kunskapsbank för frågor vid omställning från militär tillcivil verksamhet, i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att 1,5milj.kr. för /90 anvisas till en internationell kunskapsbank urposten F 3.Information, studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvanden m.m. 1988/89:U409av m.fl. (m) vari yrkas för att möjliggöra i motionen angiven förstärkning av programdelen Europeisk säkerhet under anslaget F 5 för /90 anslår , 10.att under anslaget för /90 anslår 15 000 000kronor, attriksdagen under anslaget D 4.Utrikespolitiska institutet för /90 anslår , 12.att under anslaget F 6.Forskningsverksamhet vid för /90 anslår . 1988/89:U411av och (båda vpk) vari yrkas 1. att hos regeringenbegär att en kunskapsbank för omställningsfrågor inrättas, 2. att hos regeringenbegär att regeringen i kompletteringspropositionen återkommer med förslag påen avgift för finansiering i enlighet med motionens förslag. 1988/89:U527av () vari yrkas l.attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att UD bör inventera inomFN-familjen sådana organ/institufioner som är på väg att upprättas/alternativtflyttas, 2.att som sin mening ger regeringen till känna att på basis av dennainventering FN-ambassadör bör bemyndigas att verka för att något ellernågra av dessa organ/institutioner förläggs till . 1988/89:U528 av PerGahrton m.fl. (mp) vari yrkas att av 1988/89:UU17 regeringenbegär fillsättande av en parlamentarisk kommitté för utarbetande avövergripande riktlinjer för en aktiv svensk global ansvarspolitik. 1988/89:U532av m.fl. (m) vari yrkas 8.att beslutar att för /90 anslå ett reservationsanslagav för stipendier och kulturellt utbyte. 1988/89:U557av m.fl. (mp) vari yrkas 6.att hos regeringen begär att regeringen förordnar en svenskmiljöattaché i , 1988/89:K614av () och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om stadigt stöd tillkommunal medverkan i fredsarbete av folkrörelsekaraktär. 1988/89:Kr309av m. fl. (m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om riksradions utlandsprogram. 1988/89:N310av m.fl (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen fill känna vad i motionen anförts om inrättande av en kunskapsbankom försvarsindustrien omställning från militär fill civil produktion i olikaländer. Propositionen(s. 16-24) Utrikesförvaltningenkommer att vara mer konkurrensutsatt än fidigare.Svårigheterna att rekrytera kompetent personal som är beredd att vara stafionerad utomlands kommer att öka. Ett nära samband med dettafenomen har familjesociala och jämställdhetsproblem, som t. ex. frågan om tvåmakars lika möjligheter att förverkliga sig själva inom sina olika yrkesbanor.En mera flexibel flyttningspolitik, växeltjänstgöring och bättre ekonomiskafördelar kan vara några av de instrument som med sannolikhet måste utnyttjas. Skalldet vara möjligt att arbeta inom en given resursram är det också nödvändigt attöverväga hur skall vara representerat i andra stater.Ufiandsmyndigheter med alltför få anställda medför en uttunning intillmeningslöshet och svårigheter att möta nya behov. Utrikesförvaltningenskall, liksom övrig statlig förvaltning genom effekti-visering ochrafionalisering begränsa sina anslag! För utrikesförvaltningen har fasfiagtsett sparmål, som innebär en minskning av anslagen med 42,5 milj.kr. (i 1986/87års prisläge) för treårsperioden /88 - 1989/90. Med hänsyn härtillfortsätter översynen av utrikesförvaltningens verksamhet, och det kommer attbli nödvändigt att lägga ned vissa ambassader och lönade konsulat, vilka dåkommer att ersättas med honorära konsulat. Underår 1988 har inga ufiandsmyndigheter inrättats eller lagts ned. Som närmareredovisas i proposifionen avser regeringen ersätta den lönadegeneralkonsulstjänsten i med en honorar generalkonsul. motsvarandesätt planeras att generalkonsulatet i skall 1988/89:UUl7ersättas av ett honorärt konsulat. Vidare avser regeringen upprätta ett lönatgeneralkonsulat i , , och återinrätta ett lönat generalkonsulat iMilano. Som ett led i verksamhetsplaneringtillkallades en särskild utredare för att lämna förslag om utrikesförvaltningensinriktning och organisation. Utredningen har arbetat ochlämnade fram sina förslag . Utskottet har tagit del av regeringens redogörelse för denplanerade användningen av utrikesförvaltningens resurser. Genom särskildaföredragningar av företrädare för har kompletterandeinformation inhämtats. I förra årets budgetbetänkande (UU 1987/88:19) förutsågutskottet att ökande krav skulle komma att ställas på utrikesförvaltningenunder perioden framöver. Det konstaterades då att det fanns ett ökat behov avatt följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i vårt närområde somdet kunde förutses att nedrustningsförhandlingarna parallellt härmed skulle gåin i ett intensivare skede. Vidare underströk utskottet att medverkani det västeuropeiska ekonomiska samarbetet skulle komma att bli ett av defrämsta prioriteringsområdena framöver. I betänkandet nämndes också detinternationella miljösamarbetet som exempel på ett område som tar alltmerresurser i anspråk. Utskottetgör samma bedömning av utvecklingen. Den fortsatta avspänningen har lett till attförutsättningarna för en fredlig lösning av flera internationella konflikterhar ökat. Det är glädjande att den svenska utrikesförvaltningen under detgångna året kunnat medverka aktivt i fredssträvandena. Det är också en svensk ambition att medutvecklingssamarbete av olika slag delta i återuppbyggnaden av tidigare krigs-och krisdrabbade länder. Den ökande fattigdomen i många svårt skuldtyngdaafrikanska länder kräver internationellt samordade insatser. Den här beskrivna utvecklingen gör att kraven påutrikesförvaltningen ute och hemma inte kommer att minska. Sedan den nuslutförda utredningen av utrikesförvaltningens inriktning och organisation (SOU1988:58) remissbe-handlats kommer regeringen att ta ställning till de olikaförslag som framförs i den. Utskottet har därför ingen anledning att nu göranågon närmare bedömning av utrikesförvaltningens kommande uppgifter. Det finnsemellertid orsak att erinra om vad tidigare uttalat, nämligen attomfattningen av de indragningar som kan göras i utrikesförvaltningensverksamhet noga måste vägas mot de överordnade nationella intressen som kankomma att påverkas (UU 1987/88:19). har i likhet medandra delar av statsförvaltningen tvingats till en hård rationalisering och imånga fall nedskärningar av verksamheten, konstaterade utskottet i ovannämndabetänkande. Det får självfallet inte uteslutas att vissa verksamheter även framdelesmåste skäras ned eller helt bortfalla och andra tillkomma, men det 1988/89:UU17 bör enligt utskottets mening i första hand ske som led i en anpassningav utrikesförvaltningen till nya och föränderliga uppgifter, inte som en följdav fortsatta besparingskrav. En effektivt fungerande utrikesförvaltning krävertillräckliga personalresurser och - inte minst - att utrikesförvaltningen kanerbjuda sådana anställningsvillkor att personalen stannar kvar. En särskild svårighet ligger i den s.k.medföljandeproblematiken, vilken utskottet tidigare behandlat. mening måste utrikesförvaltningen ges möjlighet att sörja för attdess anställda och medföljande makar får acceptabla ekonomiska villkor,utomlands och hemma. Detta kan ske på olika sätt; i första hand genomförbättrade möjligheter till yrkesarbete för den medföljande eller genomekonomisk kompensation för utebliven inkomst. Därtill kommer att den medföljandes, dvs. i de flesta fallhustruns, roll har undervärderats. Både genom eget yrkesarbete ochgenom stödfunktion till den utsände spelar den medföljande en viktig roll förutrikesförvaltningen. I propositionen nämns att regeringen har för avsikt attersätta den lönade generalkonsuln i med en honorar generalkonsul.Detta har föranlett två motioner: U303 (c) och U306 (fp, c). 1 båda motionernaerinras om att staten med sin huvudstad är svenskstatenframför andra i . Därmed har denna delstat stor betydelse som utgångspunktför marknadsföring i av och svenska produkter. Av detta skäl börregeringen enligt motionärerna ompröva sitt beslut och behållageneralkonsulatet i som svensk lönad myndighet. Utskottet har förståelse för motionärernas invändningarmot denna indragning. Den sker emellerfid av besparingsskäl och efter noggrannavvägning mot andra angelägna uppgifter för utrikesförvaltningen. Ettbibehållande av en utsänd tjänsteman som chef för generalkonsulatet iMinneapolis skulle behöva kompenseras av en motsvarande besparing på någonannan utgiftspost. Utskottet har därfill anledning att räkna med att denframtida svenska representationen i , under ledning av en honorargeneralkonsul, även fortsättningsvis i hög grad kommer att kunna fyllafunkfionen som svensk stödjepunkt i svenskbygder. Motionerna U303 (c) och U306 (fp, c) avstyrks därför. I motion U314 (s) föreslås attsvenska konsulatet i bör förstärkas på så sätt att chefspostenbesätts av en utsänd svensk generalkonsul - och inte som en honorargeneralkonsul - och ytterligare medarbetare tillförs bl.a. för bevakning avsituafionen för mänskliga rättigheter på de ockuperade områdena. Systemet med honorära generalkonsulat och konsulat -ibland förstärkta med en utsänd tjänsteman - används med goda resultat på mångahåll. Bruket har av besparingsskäl ökat. Utskottet delar såväl proposifionens sommofionärens bedömning att det finns behov av en förstärkning av bevakningen avdenna del av Utskottetöverlämnar emellertid åt regeringen att avgöra på vilket 19ö8/ö9:UU1 / sätt det bäst kan ske. Yrkande1 i motion U314 får därmed anses besvarat medan yrkande 2 avstyrks. I mofion U302 (m) föreslås att en kulturattachéutses för bevakning av kulturförbindelserna med de centraleuropeiska ländernamed placering i och i motion U557, yrkande 6, att en miljöattaché skallplaceras i . Bevakningenav det kulturella skeendet i har uppenbarligen fått ökadbetydelse genom den senaste tidens utveckling. En motsvarande bedömning kangöras på miljöområdet. Utskottet överlämmar emellertid åt regeringen att avgörahur den vill disponera redan knappa resurser för denna bevakning. Riksdagenkommer att i annat sammanhang behandla miljösamarbete och kultureHt samarbete iEuropa. Utskottetavstyrker med hänvisning härfill mofionerna U302 och U557, yrkande 6. I motion U313 (mp) föreslås att innanflyktingar utvisas skall skaffa skriftliga garanfier för flyktingens säkerhetfrån det mottagande landets regering. Svenska ambassaden på platsen bör ställaflykfingen under svenskt beskydd och hålla regelbunden kontakt med flykfingenunder . mening är detta förslag inte möjligt att förverkUga. De flyktingarsom återvänder till sina hemländer har inte svenskt medborgarskap och därmedsaknas folkrättsliga möjligheter för att hävda några skyddsrätfighetermot dem. Utskottet vill därtill erinra om att en grund för svenskflyktingpolitik är att ingen skall utvisas som kan befaras bli utsatt förförföljelse i sitt hemland. MotionU313 (mp) avstyrks med hänvisning till det anförda. En annan sak är att det ingår i de svenskaambassadernas arbetsuppgifter att allsidigt följa utvecklingen i fråga ommänskliga rättigheter i anställningslandet. Som ett led i denna bevakning börambassaderna enligt utskottets mening också följa situationen för återvändandeflyktingar. De iakttagelser som därvid görs bör bl.a. vara av intresse för demyndigheter i som har att ta ställning i asylärenden. Utskottetbehandlar i detta sammanhang också motion U528 (mp) vari föreslås att regeringen skall tillsätta en parlamentarisk komitté för utarbetan de av övergripande riktlinjer för en aktiv svensk global ansvarspolitik. Mofionärerna tar som utgångspunkt den redogörelse som inleder fram- 10 ställningeni del av budgetpropositionen och anser att QS8/89"UU17 regeringensinställning i ett antal internationella frågor inte framkommer av redogörelsen.Det borde av redogörelsen i prositionen ha framgått var står i förhållande till stormakterna och till de små staterna. Motionärernaefterlyser också regeringens inställning i fredsfrågorna och i frågan ommänskliga rättigheter. Utskottet vill med anledning av denna motion först anföraatt redogörelsen i budgetpropositionen sjävfallet inte är att betrakta somnågon fullständig beskrivning av svensk utrikespolitik och svenska ståndpunkteri internationella frågor. utrikespolitik är en enhet bestående av fleradelar. Däri ingår biståndspolitik och handelspolitik, nedrustningspolitik ocharbetet för mänskliga rättigheter. Utrikespolitiken är i sin tur en del av vårsäkerhetspolitik, i vilken försvarspolitiken kan sägas vara den andradimensionen. Grunden för vår säkerhetspolitik är neutralitetspolitiken. Genom dendefinieras bl.a. den svenska hållningen i de frågor som rör våra säkerhetspolitiskaintressen och därmed i stora delar vårt förhållande till maktblocken. len värld i förändring kan svensk utrikespolitik inteförbli statisk. Delar av den ses över regelbundet. Det svenskautvecklingssamarbetet utreddes grundligt av en parlamentarisk kommission underåren 1973-1978. Biståndet har sedermera setts över i flera av sina delar. Dethar gällt att besluta hur de resurser vi velat avsätta förbiståndsändamål bäst skulle användas. På samma sätt har delar avhandelspolitiken utretts. pågår en brett upplagd översyn avvåra relationer till EG, som är vår främste handelspartner. Säkerhetspolitiken och användningen av totalförsvarets resurserutreds av en pariamentariskt sammansatt försvarskommitté inför varje femårigtförsvarsbeslut. Dessa utredningar har gjorts på de områden av vårutrikespolitik som vi i stor utsträckning själva rår över. Trots det har detinte rört sig om i verklig mening förutsättningslösa översyner.Utrikespolitiken är i alla sina delar en produkt av erfarenheter ur vårt folkshistoria, av vår geografiska belägenhet, av nationens politiska och ekonomiskaintressen, av politiska partiers och framstående ledares idéer, av vår önskanatt samarbeta med andra länder-kort sagt att vi ofrånkomligen är och ävenönskar vara del av ett internationellt sammanhang.