bet · GC01FiU29 · 1988-12-31 00:00:00 — dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande inriktningen av den kommunala ekonomin attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89: Ei63 yrkande 3 i berörd del och1988/89: Fi224 yrkande 4 i berörd del samt med avslag på motionerna 1988/89:Fi86 yrkande 1 och 1988/89: Ei311 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Inriktningen av den kommunala ekonomin (mom. 1, motiveringen) CarlFrick (mp) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med"Utskottet vill" och på s. 13 slutar med "avstyrks därför"bort ha följande lydelse: Utskottetvill bestämt avvisa den inställning som kommer till uttryck ikompletteringspropositionen som innebär att kommunerna med hjälp av statligapekpinnar skall tillhållas en viss utgiftsökning, som kommunernaåläggs en rad angelägna och viktiga uppgifter. Detta manifesteras i uttryck somatt kommunerna får inte planera för underskott i den löpande verksamheten. Utskottettillstyrker i och för sig att flera uppgifter överflyttas och läggs påkommunerna. Det är viktigt att beslut fattas så nära de berörda som möjligt isamhället. Detta ökar möjligheterna till påverkan och deltagande. Meninnebörden härav är att kommunerna måste ges en reell frihet att själva bestämmaöver sin verksamhet. Några former av statliga begränsningar eller pekpinnarkan därför inte tolereras. Den kommunala ekonomin måste överlåtas till defolkvalda i våra kommuner. Kommunerna måste således tillåtas få expandera i sinegen takt. Ennaturlig föjd av detta synsätt är att kommunerna måste återfå sin kommunalabeskattningsrätt av företag och fastigheter. Kommunernas förmåga att ge serviceoch skapa god miljö är ju basen för näringslivets möjligheter att verka. Det ärdärför rimligt att företagen betalar skatt i de kommuner där de bedriver sinverksamhet. Utskottet avstyrker meddet anförda alla motioner som innebär att stat- 30 liga påbud skall fåbegränsa den kommunala tillväxten. Den kommunala 1988/89: FiU29 styrningenbör överlåtas till invånarna och deras folkvalda i kommunerna. Statsbidragen till kommunsektorn (mom. 2) , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med "Utskottetkonstaterar" och slutar med "yrkande 7" bort ha följandelydelse: Principenom självstyrelse och demokrati borde innebära att medborgarnai enskilda kommuner och landsting själva får bestämma omfattningen ochinriktningen av den kommunala resp. den landstingskommunala servicen.Bidragssystemet bör därför utformas så att det främjar förverkligandet av dennaprincip. Despecialdestinerade bidragen är i allmänhet förknippade med en lång raddetaljregleringar och omfattande administration från såväl den utbetalandemyndighetens som den mottagande kommunens sida. Ett omfattande system byggt påspecialdestinerade bidrag leder därför till betydande stelhet ochineffektivitet i resursutnyttjandet i kommunsektorn. Utskottetdelar därför den uppfattning som framförs i flera av motionerna attbidragssystemet bör ges en mer generell utformning. Systemet medspecialdestinering av bidrag bör därför minska i omfattning. Föratt möjliggöra ett mer flexibelt och effektivt resursutnyttjande bör bidragentill kommunerna ges utan villkor. Fömtsättningarna i skattekraft och kostnadervarierar emellertid kraftigt kommunerna emellan. Bidragssystemet bör därförfrämst inriktas på att utjämna dessa skillnader. Det kommunalaskatteutjämningssystemet bör således bibehållas och förstärkas. Principen börvara att bidragen inte skall påverkas av kommunala beslut om verksamhetensinriktning och omfattning. Utskottettillstyrker därför yrkandet i motion Fi311 (m) att flertalet specialdestineradebidrag avvecklas och omvandlas till ett allmänt kommunalt bidrag.Samtidigt bör bestämmelser och detaljregleringar kopplade till statsbidragenavvecklas. Neddragningar av det statliga stödet till kommuner och landsting börsedan ske över detta allmänna bidrag. I enlighet med vad som förslås i motionEi311 bör en neddragning ske med . Utskottetanser att regeringen bör ges i uppdrag att lägga fram förslag för riksdagenom en omläggning av statsbidragen i denna riktning. Vad utskottet anfört medanledning av motion Ei311 (m) yrkande 7 bör som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. beträdande statsbidragen till kommunsektorn att med bifall till motion 1988/89: Ei311 yrkande 7 och med avslag på motionerna 1988/89: Fi63 yrkande 3 i berörd del och 1988/ 89: Fi86 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna att sam manlagt 8 . som en teknisk övergångslösning skall in nehållas av de medel som staten överför till kommunerna i enlighet med vad utskottet anfört, 31 Statsbidragentill kommunsektorn (mom. 2) 1988/89: FiU29 Reservationer (), (), (), () ochCarl () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med "Utskottetkonstaterar" och slutar med "yrkande 7" bort ha följandelydelse: Principenom självstyrelse och demokrati borde innebära att medborgarnai enskilda kommuner och landsting själva får bestämma omfattningen ochinriktningen av den kommunala resp. den landstingskommunala servicen.Bidragssystemet bör därför utformas så att det främjar förverkligandet av dennaprincip. Despecialdestinerade bidragen är i allmänhet förknippade med en lång raddetaljregleringar och omfattande administration från såväl den utbetalandemyndighetens som den mottagande kommunens sida. Ett omfattande system byggt påspecialdestinerade bidrag leder därför till betydande stelhet ochineffektivitet i resursutnyttjandet i kommunsektorn. Utskottetdelar därför den uppfattning som framförs i flera av motionerna attbidragssystemet bör ges en mer generell utformning. Systemet medspecialdestinering av bidrag bör därför minska i omfattning. Föratt möjliggöra ett mer flexibelt och effektivt resursutnyttjande bör bidragentill kommunerna ges utan villkor. Fömtsättningarna i skattekraft och kostnadervarierar emellertid kraftigt kommunerna emellan. Bidragssystemet bör därförfrämst inriktas på att utjämna dessa skillnader. Det kommunalaskatteutjämningssystemet bör således bibehållas och förstärkas. Principen börvara att bidragen inte skall påverkas av kommunala beslut om verksamhetensinriktning och omfattning. Utskottettillstyrker därför yrkandena i motionerna att merparten av despecialdestinerade bidragsformerna avvecklas och att en större andelav bidragsgivningen från staten till kommunerna sker inom ramen för ettskatteutjämningssystem. Utskottet anser att regeringen bör ges i uppdrag attsnarast lägga fram förslag för om en omläggning av statsbidragen idenna riktning. Vad utskottet anfört med anledning av motion Ei86 yrkande som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande statsbidragen till kommunsektorn att riksdagenmed bifall till motion 1988/89: Fi86 yrkande 2 och med avslag på motionerna1988/89: Ei63 yrkande 3 i berörd del och 1988/ 89:Ei3l 1 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Statsbidragen till kommunsektorn (mom. 2) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "utformning" bort ha följandelydelse: Utskottet konstaterar att trots den samstämmighet som finns i proposi- 32 tionen och i motionernafrån de borgerliga partiema i synen på de special- 1988/89: FiU29destinerade bidragen, så kan dessa inte ligga till gmnd för den fortsatta Reservationer utvecklingen. Ilikhet med motion Fi63 (vpk) yrkande 3 anser utskottet attspecialde-stineringen av vissa bidrag är av mycket stor värde och erinrar omvad som utskottet anförde om de specialdestinerade bidragen i betänkandet FiU1987/88:19 om den kommunala ekonomin. Utskottsmajoriteten(och sedermera ) ansåg att "Bidragen(de specialdestinerade) är ett av statsmaktemas instmment för att påverkautformningen och omfattningen av olika verksamheter inom kommunsektorn. Det ärinom vissa områden, t. ex. skolväsendet, angeläget att en godtagbar ochenhetlig standard kan upprätthållas i hela landet. De specialdestineradebidragen bidrar också till att stärka ekonomiskt och politiskt svaga grupperslivsvillkor och ekonomiska situation, t. ex. för barn, gamla ochhandikappade." Utskottet anser att dettaställningstagande fortfarande äger giltighet och yrkar därför bifall tillmotion Ei63 (vpk) yrkande 3 och avslag på de borgerliga motionerna ochpropositionen i motsvarande del. 2. beträffande statsbidragen tillkommunsektorn att med bifall till motion 1988/89: Fi63 yrkande 3 iberörd del och med avslag på motionema 1988/89: Ei86 yrkande 2 och 1988/89:Ei3l I yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Skatteutjämningssystemet (mom. 3) , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjar med "Mot bakgmnd"och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse: Utskottetvill med anledning av skatteutjämningssystemet och härtill hörandemotionsyrkanden anföra följande. Föratt ge möjlighet till god verksamhet över hela landet krävs ett välfungerande kommunalt skatteutjämningssystem. Detta skall utjämna skillnader ide yttre fömtsättningar som kommunema inte själva kan påverka i nämnvärdutsträckning. Det gäller i första hand skatteunderlag,befolkningssammansättning och kostnadsläge men däremot inte kostnadsskillnaderorsakade av olika standardnivåer på verksamheten eller misshushållning.Därigenom ges landets alla kommuner rättvisa gmndför-utsättningar. Denkommunala skattesatsen skall vara ett uttryck för den kommunala självstyrelsenoch spegla den avvägning mellan offentlig och enskild verksamhet som kommunensbefolkning väljer. Destora utdebiteringsskillnader som förekommer trots den omfattande utjämningen av skattekraft beror till betydande del på den politik som förs i olika kommuner. En del kommuner för en medveten högskattepolitik, till 33 3 1988/89. inte ringa del uppmuntradeav de incitament som det nuvarande skatte- 1988/89: FiU29 utjämningssystemet har medfört. 1likhet med vad som framhålls i motionerna Ei307 (m) och Ei311 (m) anserutskottet att gmndgarantinivåerna i skatteutjämningssystemet bör återgå till denivåer som gällde . Utskottet vill understryka att skatteutjämningeninte får urholkas. Den måste i stället stärkas. Skatteutjämningssystemet skallvara objektivt och rättvist och i huvudsak gmn-das på faktiska skillnader iolika kommuners skatteunderlag och opåverkbara kostnadsnivåer. Skatteutjämningsbidragetfår inte stimulera till skattehöjningar. Utskottet vill därför förorda ettsystem där skatteutjämningsbidraget beräknas utifrån en enhetlig skattesats,vilken bör vara . för kommunema, . för landstingen och 29:50 kr.för landstingsfri kommun. Föratt stimulera kommunema att sänka skatterna bör kommuner med särskilt högutdebitering, , få extra skatteutjämningsbidrag. Detta extraskatteutjämningsbidrag skall utbetalas av skattesänkningen ned till17 kr. det år skattesänkningen genomförs. Därigenom ger skatteutjämningen ettincitament för lägre skattesatser och minskade utdebiteringsskillnader mellanolika kommuner. Detta är särskilt motiverat av att skatteutjämningssystemethittills stimulerat höjningar, vilket pressat upp de kommunala skattesatsema. Vadgäller tekniken för beräkningar av skillnader i kostnader för åldersstmkturoch social stmktur anser utskottet att kostnader för barnomsorg uteslutande börberäknas med utgångspunkt i antalet barn i berörda åldrar. Något hänsynstagandetill den faktiska utbyggnaden av den kommunala bamomsorgen bör inte ske. Utskottetvill betona vikten av att begär förslag till förändringar avskatteutjämningssystemet i sådan tid att förändringarna kan träda i kraftfr.o.m . anfört med anledning av motionema Ei307 yrkande I och Ei311 yrkande 4om ett nytt skatteutjämningssystem bör som sin mening ge regeringentill känna. Meddetta ställningstagande tillgodoses också i stor utsträckning motionerna Ei310yrkande 1 och Ei313. dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande skatteutjämningssystemet att medbifall till motionema 1988/89: Ei307 yrkande I och l988/89:Ei3l 1 yrkande 4 ochmed avslag på motionerna 1988/ 89:Ei64 yrkande 26 i berörd del, 1988/89: Ei306,1988/89: Ei308, 1998/89:Ei309, 1988/89:Fi310 yrkandena I och 2, l989/89:Ei313och 1988/89: Ei314 yrkande I hos regeringen begär förslag till förändringar iskatteutjämningssystemet i enlighet med vad utskottet anfört, i sådan tid attförändringarna kan träda i kraft fr.o.m. , Skatteutjämningssystemet(mom. 3) 1988/89: FiU29 Reservationer och (bådac) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjar med "Mot bakgmnd"och slutar med "yrkande I" bort ha följande lydelse: Detnya skatteutjämningssystemet har endast varit verksamt under en kort tid.Utskottet anser ändå att det finns skäl att genomföraytterligare förändringar. En genomgripande reformering av den kommunalaskatteutjämningen bör sålunda ske i samband med en kommande skattereform. Detär av särskilt stor vikt att utdebiteringsskillna-dema uppmärksammas noga isamband med att skattreformen genomförs. Konsekvensema kan i annat fall bliökat kommunalt skatteuttag och förstärkta skillnader mellan kommunema.Inriktningen av en förändrad skatteutjämning bör vara att samtliga kommunerskall ingå i och omfattas av skatteutjämningssystemet, att merparten av despecialdestinerade bidragen överförs till skatteutjämningssystemet samt attsystemet utformas så att skillnader i utdebitering endast motsvarasav skillnader i service samt administrativ skicklighet. Utskottetanser att skatteutjämningssystemet måste utjämna effektivt för sådana faktorersom kommunema inte själva kan påverka såsom skattekraft, ålderstmktur ochgeografiska förhållanden. I annat fall uppkommer orättvisa skillnader ikommunal utdebitering. Utskottettillstyrker med det anförda att i enlighet med vad som anförs imotionerna Fi307 yrkande 2 hos regeringen begär förslag om ett nyttskatteutjämningssystem. dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande skatteutjämningssystemet att medbifall till motion 1988/89:Fi3lO yrkandena I och 2 och med avslag på motionema1988/89: Ei64 yrkande 26 i berörd del, 1988/89:Ei306, 1988/89:Fi307 yrkande I,1988/89:Ei308, 1998/ 89:Fi309, 1988/89: Ei311 yrkande 4, 1989/89:Ei3l3 och1988/ 89:Ei3l4 yrkande I hos regeringen begär förslag till förändringar iskatteutjämningssystemet i enlighet med vad utskottet anfört, i sådan tid attförändringama kan träda i kraft fr.o.m. den , Skatteutjämningssystemet (mom. 3) CarlFrick (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjar med "Mot bakgmnd"och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse: Detkommunala skatteutjämningssystemet är av stor betydelse för att skapa rättvisa fömtsättningar i hela . är skillnadema i fömt sättningar mycket stora, vilket framgår inte minst av de stora utdebite- ringsskillnadema. Det finns därför som utskottet ser det anledning att ta upp frågan om hur skatteutjämningssystemet bör utformas. Siktet bör i enlighet med vad som anförs i motion Fi308 vara inriktat på att bygga upp 35 ett interkommunaltskatteutjämningssystem, där kommunema själva sva- 1988/89: FiU29 rar föromfördelningen. En fömtsättning för en ökad självsty- Reservationer relse är att kommunerna ges rätt att beskatta företag ochfastigheter som är belägna i kommunen. Utskottet anser att en parlamentarisk utredningbör tillsättas omgående för att närmare studera dessa frågor. anfört med anledning av motion Fi308 bör som sin mening geregeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: att med bifalltill motionerna 1988/89: Ei64 yrkande 26 i berörd del, 1988/89:Fi308,1998/89:Ei309 och l988/89:Ei314 yrkande I samt med avslag på motionerna1988/89: Ei306, 1988/ 89:Ei307 yrkande 1, l988/89:Ei310 yrkandena 1 och 2,1988/ 89:Ei311 yrkande 4 och 1989/89: Ei313 hos regeringen hemställer omutredning av den långsiktiga utformningen av skatteutjämningssystemet ienlighet med vad utskottet anfört, Inomregional skatteutjämning (mom. 4) , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 16 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionäremas uppfattning att den inomregionala skatteutjämningen fårmärkliga effekter. Den förstärker snarare än balanserar verkan av det statligasystemet. Den bidrar därmed till att konservera en felaktig samhällsstmktur.Skillnader i utdebitering tycks snarare bero på vilken politisk majoritet somstyr kommunen. Utskottet anser därför att den inomregionala skatteutjämningenbör avskaffas. Det skulle minska utgifter med drygt 460 milj. kr. Utskottettillstyrker därmed motion Ei307 yrkande 3 om att avveckla den inomregionalaskatteutjämningen. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffandeinomregional skatteutjämning att med bifalltill motion 1988/89: Ei307 yrkande 3 hos regeringen begär förslag omavveckling av lag (1982:1070) om skatteutjämning i länslandstingskommun i enlighet med vad utskottet anfört, Allmän skatteutjämningsavgift (mom. 5) , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "yrkande 6" bort ha följande lydelse: Skatteunderlagetfrån fysiska personer skall utgöra underlaget för den skattefinansierade delen av kommunens verksamhet. Rundgång av bidrag 36 och avgifter mellan statoch kommuner måste undvikas. Därför bör inte 1988/89: FiU29 några statligaavgifter på skatteunderlaget förekomma. Ett system där Reservationer kommunernabetalar in skattepengar beräknas beloppet uppgå till drygt 6 miljarderkr. till staten som sedan i sin tur betalar tillbaka dem i form av riktadebidrag, är inte bara opraktiskt utan leder också till en urgröpning av denkommunala självstyrelsen. Skatteutjämningsavgiften bör därför enligtutskottets mening avvecklas i sin helhet. Utskottettillstyrker motionerna Ei84 (m) yrkande I och Fi3l I yrkande 2 samt avstyrkermotion Ei86 yrkande 6. dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande allmän skatteutjämningsavgift att riksdagenmed avslag på i proposition 1988/89:150 bilaga 6 punkt 7 mom. I framlagtförslag till lag om ändring i lagen (1987:560) om skatteutjämningsavgift ochmed bifall till motion 1988/89: Ei84 yrkande I och 1988/89: Fi311 yrkande 2samt med avslag på motion 1988/89: Fi86 yrkande 6 antar följande Lag omupphävande av lagen (19 8 7:5 60) om skatteutj ämnings- Härigenom föreskrivs att lagen (1987:560) omskatteutjämningsavgift skall upphöra att gälla vid utgången av . Dennalag träder i kraft den . Allmän skatteutjämningsavgift (mom. 5) AnneWibble (fp), (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "I finansutskottets"och slutar med "yrkande 6" bort ha följande lydelse: Utskottetanser inte att den i kompletteringspropositionen föreslagna höjningen avskatteutjämningsavgiften för kommunerna med bör genomföras. Dennaföreslås i propositionen betala för ökade statsbidrag till barnomsorgen. Utskottetkonstaterar emellertid dels att utskottet förordar en annan utformning avstatsbidragen, dels att detföreslagna finansieringssättet går stick i stäv medutskottets önskan att öka de generella bidragen och att reducera despecialdestinerade bidragen. Utskottet tillstyrker,! likhet med vad somförslås i motion Fi86 yrkande 6, att avgiften höjs med /skr. för kommuneroch med /skr. dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande allmän skatteutjämningsavgift att riksdagenmed bifall till motion 1988/89: Ei86 yrkande 6 samt med avslag på motionerna1988/89: Ei84 yrkande 1 och 1988/89: Fi311 yrkande 2 antar i proposition1988/89:150 bilaga 6 punkt 7 mom. 1 framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1987:560) om skatteutjämningsavgift med den ändringen att i 4 § avgiften förkommun skall vara per skattekrona, 4 1988/89. Särskildskatteutjämningsavgift (mom. 6) 1988/89: FiU29 Reservationer (), (),(), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "Lagentillkom" och på s. 19 slutar med "yrkande 3" bort ha följandelydelse: Denföreslagna utvidgningen och utformningen av skatteskalan för den s. k. RobinHood-skatten innebär så pass stor förändring av hela skatteutjämningssystemetatt en lagrådsgranskning vore befogad. Reglema innebär ju att nära nog vaijekommun framför allt i särbehandlas enligt minst sagtgodtyckliga regler. Den kommunala beskattningsrätten är för de kommuner somberörs av den särskilda skatteutjämningsavgiften en ren chimär. Det är statensom genom den progressiva skalan tvingar sparsamma kommuner att drastiskt höjaskatten. Det finns således, som utskottet ser det, starka skäl för att låtalagrådet granska i vilken utsträckning den nu föreslagna utformningen avavgiften överensstämmer med grundlagen. Utskottetdelar den uppfattning som framförs i motionerna Ei73 (m), Fi84 (m), Ei86 (fp),Ei307 och Fi31l (m) att den särskilda skatteutjämningsavgiften bör avvecklas.Det är inte rimligt att de kommuner som bedriver en effektiv och mindrekostnadskrävande verksamhet skall bestraffas av staten. Den särskildaskatteutjämningsavgiften, den s. k. , innebär att någrakommuner påförs en progressiv avgift. Det är emellertid kommunens invånare ochskattebetalare, inte kommunen, som betalar den särskilda skatteutjämningsavgiften.Invånare med låga inkomster i kommuner som drabbas av kanhärigenom få betala utgifterna för invånare med höga inkomster i andra kommuner.1 är det de facto staten och inte kommunerna somfastställer kommunalskattesatsernas storlek. Detta strider mot den kommunalasjälvstyrelsen. Utskottet vill bestämt avvisa ett sådant system. Utskottetanser således att den progressiva skatteutjämningsavgiften bör avskaffas ochtillstyrker motionerna Ei73 (m), Ei84 (m) yrkande 2, Ei86 (fp) yrkande 7, Fi307(m) yrkande 2 och Ei3l I (m) yrkande 3. dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse: 6. beträffande särskild skatteutjämningsavgift att riksdagenmed bifall till motionerna 1988/89: Ei73, 1988/89: Ei84 yrkande 2, 1988/89:Ei86 yrkande 7, 1988/89: Ei307 yrkande 2 och 1988/89: Ei311 yrkande 3 samt medavslag på motionerna 1988/ 89: Fi62 yrkande 8 och 1988/89: Fi64 yrkande 26 iberörd del och på i proposition 1988/89:150 bilaga 6 punkt 7 mom. 2 framlagt förslagtill lag om ändring i lagen (1987:561) om särskild skatteutjämningsavgift antarföljande Förslagtill 1988/89: FiU29 Lag omupphävande av lagen (1987:561) om särskild skatteut- Reservationerjämningsavgift Härigenom föreskrivs att lagen (1987:561) omsärskild skatteutjämningsavgift skall upphöra att gälla vid utgången av år1988. Dennalag träder i kraft . Särskild skatteutjämningsavgift (mom. 6) GunnarBjörk och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "Utskottetanser" och på s. 19 slutar med "yrkande 3" bort ha följandelydelse: Uskottetanser att utvidgad avgiftsskyldighet inom ramen för den särskildaskatteutjämningsavgiften är motiverad. De kommuner som har de bästafömtsättningarna vad gäller skattekraft, ålderssammansättning m. fl. faktorerbör ha fömtsättningar att bidra till en ökad skatteutjämning också utöver detallmänna skatteutjämningssystemet. En lämplig gräns över vilken kommun skallvara skyldig att erlägga särskild skatteutjämningsavgift anser utskottet vara115 % av medelskattekraften. Utskottet vill med detta tillstyrka motion Ei62(c) yrkande 8 och avstyrker därmed motionema Fi64 (mp), Fi73 (m), Ei84 (m), Ei86(fp), Ei307 (m) och Ei311 (m).