bet · GC01JoU16 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet är heller icke berett att biträda folkpartietsförslag i motion Jo3IO om en samlad översyn av skogspolitiken m.m. (yrkandena14). Utskottet delar den mening som framförs i mofion Jo736(fp) m.fl. motioner att hänsynsreglerna måste efterkommas. Det ankommer påskogsvårdsorganisationen och givetvis ledarna för storskogsbruket att verkaaktivt för en bättre efterlevnad av hänsynsreglerna. De ökade budgetmedlen börfrämja dessa insatser gentemot de enskilda skogsbrukarna. Det finns ävenanledning erinra om de stora skogsägarnas ansvar staten, kyrkan ochskogsbolagen för att skogsvårdslagen efterlevs. Någon anledning för riksdagenatt göra ett särskilt uttalande i denna riktning föreligger dock icke. Därmedavstyrks mofionerna Jo736 yrkande 15, Jo755 yrkandena 2 och 3 samt Jo862yrkande 2. har i sina föreskrifter fillskogsvårdslagen föreskrivit att om oprövade brukningsmetoder aktualiseras börmiljöeffekterna av dem klarläggas innan de tas i praktiskt bmk. Enligt utskottetsmening bör därmed syftet med yrkande 3 i motion Jo324 och yrkande 11 i motionJo736 vara i väsentlig mån tillgodosett. Dessa motionsyrkanden påkallar såledesingen ytterligare åtgärd från sida. Utskottet avstyrker även motion Jo3l7 (m) yrkandena 1 och2 med hänvisning till vad som anförts om skogsvårdslagen och dessföljdföreskrifter. Utskottet är icke berett att tillstyrka motionärernasförslag om ändring av skötsellagen. Beskogning av innebär såomfattande förändringar att samhället bör ha möjlighet att ävenfortsättningsvis reglera verksamheten. Utskottet avstyrker således ävenyrkande 3 i motionen. När det gäller förslaget i motion Jo796 (m) om lagändringså att större inslag av löv tolereras i barrskogar får utskottet framhålla attlövträdsandelen i den svenska skogen torde ha ökat väsenfligt sedan hårdarestriktioner på den kemiska bekämpningen infördes i början av 1980-talet.Undersökningar har även givit vid handen att blandskog av exempelvis gran ochbjörk kan ge bättre produktion än monokulturer. Det åligger attfölja hithörande frågor och att föreslå eller själv vidta de åtgärder sombehövs. Något riksdagsuttalande påkallas alltså icke med anledning avmotionsyrkandet. Även utredningskravet i motion Jo324 (c) yrkande 1avstyrks med hänvisning till den lämnade redovisningen avskogsvårdslagstiftningen. Enligt yrkande 10 i motionen är det i vissa delar avlandet en besvärande ägosplittring av skogsmarken. Utskottet delar denna uppfattning. ronderadefastigheter med lämplig storlek är en viktig förutsättning för ett aktivt ochrationellt bedrivet skogsbruk. Staten har medverkat 1988/89:JoU16 pä olikasätt i arbetet med att förbättra fastighetsstrukturen. genomlantmäteriverkets verksamhet med fastighetsbildningsfrågor, dels Det ligger även i skogsägarnas eget intresse att ta Utskottet är icke berett att i förevarande sammanhang förordanågon ytterligare åtgärd med anledning av motionens I mofion Jo963 (vpk) föreslås ändring avportalparagraferna i skogsvårdslagen och lagen om skötsel av jordbruksmark isyfte att beskriva skogen och jordbruksmarken som mångsidiga naturresurser(yrkande 1). Utskottet erinrar om att jord- och skogsbruk enligt lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser karakteriseras som näringar avnationell betydelse, och att skogsmark som har betydelse för skogsnäringen sålångt möjligt skall skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra ettrationellt skogsbmk. 1 sammanhanget förtjänar det nämnas att utskottet i sittyttrande över förslaget till naturresurslag framhöll att vi måste finna formerför en skötsel av hela ekosystemet med en verksamhet som helhetsmässigtanpassar samhället till naturens funktioner och som strävar till attupprätthälla produktionen, artsammansättningen och förnyelseförmågan hosnaturens olika enheter. Bl.a. skulle försurningens och luftföroreningarnasskadliga verkan kunna lindras om skogsvården bedrivs förstklassigt, ansågutskottet. Utskottet erinrade om att företrädare hävdat attskogsnäringens virkesmål mycket väl låter sig förenas med naturmålet, ochanslöt sig till ett motionsvis framfört önskemål om att ett brettresursutnyttjande av skogen borde främjas. Ett mångbmk i skogen innebär,anförde utskottet, att det bereds utrymme både för de areella näringarna ochför jakt, fiske, svampplockning, bärplockning, bad och annan rekreation(JoU1985/ 86:3y). Utskottet avstyrker motion Jo963 yrkande 1 med hänvisningtill det anförda. Likaså avstyrks yrkande 5 om översyn av 21 §skogsvårdslagen. När det gäller vpk;s yrkande 2 i motion Jo32l om förbudmot fortsatt plantering av contorta erinrar utskottet om att ett motsvarande yrkan de avslogs av med hänvisning till att skogsstyrel sen begränsat den totalt tillåtna planteringsarealen för contortatall . Totalförbud har införts för plantering av contorta i särskilt avgränsade kärva klimatlägen sedan det konstaterats omfattande skador på detta trädslag orsakade av en svamp kallad Gremmeniella abietina. Ska deutvecklingen följs uppmärksamt såväl av vid skogsvetenskapliga fakultet i som av , domänverket och m.fl. skogsföretag. Enligt föreliggande uppgifter har gremmeniellaskadorna ökat . Det betonas dock att huvudparten av contortaföryngringarna i är friska och produkfiva. Utskottet utgår från att även i fortsätt ningen följer utvecklingen och vidtar de åtgärder som behövs vad gäller contortatallen. Något särskilt uttalande från sida påkallas såle des inte med anledning av förevarande motionsyrkande. Utskottet är icke heller berett att biträda motionärernas yrkande om att den lokala genetiska variafionen i alla lägen måste behållas (yrkande 5). '' Utskottetavstyrker med hänvisning fill det tidigare anförda motion 1988/89:JoU16Jo316 (mp) yrkandena 2, 10, 12och 15 samt motion Jo860(mp) yrkande 21. MotionJo30l (s) om hänsynsreglerna bör heller icke föranleda något särskiltriksdagsuttalande. Enligtmotion Jo3l6 (mp) bör förbjuda användning av kemiska bekämpningsmedeli skogsbmket (yrkande 3). I samma motion yrkas att förbjuder gödslingmed kvävegödsel på naturmark (yrkande 6). Vidare bör göra uttalandenom begränsning av hyggesstorleken (yrkande 22) samt om helträdsutnyttjande ochhyggesplöjning (yrkande 23). Enligt motionen bör kalhyggenas storlek kunnabegränsas till I 5 ha. Sä extrema bmkningsmetoder som helträdsutnyttjande,stubbrytning och hyggesplöjning bör i princip vara förbjudna, ansermotionärerna. 1tre motioner framställs yrkanden om skogsbmkets bränslen och hyd-raul- ochsmörjoljor. Enligt motion Jo3l6 (mp) bör göra tillkännagivanden omhälso- och miljövänligare motorsågsbränslen (yrkande 4) samt om hälso- ochmiljövänligare smörj- och hydrauloljor (yrkande 5). Ett motsvarande yrkande omhydrauloljor framställs i motion Jo875 (mp) yrkande 1. I denna motion begärsäven att kemikalieinspektionen utreder problemen med hydrauloljor (yrkande 2).Enligt motion Jo709 (c) bör regeringen återkomma med förslag pä lämpligaåtgärder för att få fill stånd en snabb övergång från mineralolja till rapsoljainom skogsbruket. Enligtlagen (1983:428) om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark är sådanspridning, avsedd för bekämpning av lövsly, förbjuden. kange dispens om kraven på återväxt inte rimligen kan tillgodoses genom röjningmed mekaniska metoder. Kommunen kan besluta att dispens skall vägras. F.n.råder totalt förbud mot kemisk lövsly-bekämpning på av skogsmarken ochförbud mot kemisk bekämpning med selekfiva metoder på av skogsmarksarealen.Användningen av kemiska bekämpningsmedel i skogsbruket är därför begränsad.Utskottet är icke berett att förorda ändring av lagens regler, och motion Jo316yrkande 3 avstyrks således i den mån den inte kan anses tillgodosedd genom vadutskottet anfört. Bakgrundentill förslaget i motion Jo316 om förbud mot skogsgödsling är följande: Skogsgödslingen startade i praktisk skala . F.n. gödslas ca 120 000 ha skog. har skogsgödslingen minskat med ca 70 000 ha. Till följd av kvävetillförseln via luftföroreningar bör enligt allmänna råd ingen kvävegöds ling ske pä fastmark i . Gödsling bör heller inte ske på de rikaste och de svagaste marktyperna i övriga delar av landet i anslutning till exempelvis sjöar och vattendrag. 1 områden med försurade sjöar m.m. bör inte försurande gödselmedel användas. Utskottet konstaterar för egen del att skogsgödslingerfarenhetsmässigt 1988/89:JoU16 är ägnad att öka produktiviteten iskogen. Med de restriktioner som råd innefattar fårtillräckligt hänsynstagande till kraven att undvika ytterligare försurninganses ha gjorts. Utskottet avstyrker således yrkande 6 i motionen. Enligt föreskrifter och allmänna råd tillskogsvårdslagen skall en begränsning av hyggesstorleken eftersträvas.Begränsningen av hyggesstorleken syftar till att minska en eventuell negativpåverkan på växt-och djurlivet, vattenbalansen och lokalklimatet. Då minskaräven hyggets störande inverkan på landskapsbilden. Avverkningsvolymen måstedock tillåtas vara så stor att den ger underlag för rationell avverkning.Utskottet är icke berett att tillstyrka yrkande 22 i motion Jo3l6 omytterligare begränsning av hyggesstorleken. Utskottet avstyrker yrkande 23 omhelträdsutnyttjande m.m. med hänvisning till att även dessa skogsbmksmetoderär reglerade i föreskrifter och allmänna råd fill skogsvårdslagen.Den som ämnar företa markberedning genom hyggesplöjning skall enligt 23 §naturvårdsförordningen (1984:484) senast i förväg anmäla detta tillskogsvårdsstyrelsen. Denna skall med eget yttrande om företagets skogligalämplighet överlämna anmälan till för samråd enligt 20 §naturvårdslagen (1964:822). Läiisstyrelsen kan då förelägga företagaren attvidta de åtgärder som behövs för att begränsa eller motverka skada pånaturmiljön. När det gäller förslagen i motionerna Jo3l6 yrkandena 4och 5, Jo709 samt Jo875 om hälso- och miljövänliga motorsågsbränslen harutskottet inhämtat följande. Olika former av försöksverksamhet med nya oljor iskogsbruket pågår i såväl statlig som privat regi. Flera olika specialbränslenför motorsågar har tagits fram som är mer arbetsmiljövänliga.Arbetsmiljöforskare och skogs-teknikforskare samarbetar på området.Försöksverksamhet pågår inom flera skogsbolag med vegetabiliska oljor. Förutomolja till motorsågar är användningen av hydraulolja viktig från miljöskydds-och arbetsmiljösynpunkt. Försök pågår även med utveckling på detta område.Enligt utskottets mening kan motionerna besvaras med hänvisning till dennaförsöksverksamhet. Någon ytterligare åtgärd påkallas icke. Ädellövskogslagen (1984:119) ersatte den tidigaregällande bok skogslagen. Lagen syftar fill att bevara landets ädellövskogar för framtiden. Enligt lagen skall marker med ädellövskog även i fortsättningen användas för ädellövskogsbruk om inte medger annat. För att slutav verkning av ädellövskog skall få påbörjas krävs med givande. Statsbidrag kan enligt lagen lämnas bl.a. till anläggning och sköt sel av ädellövskogar. Då lagen antogs framhöll utskottet att ädellövskogen också från rent skoglig synpunkt måste betraktas som en viktig naturresurs med värdefulla egenskaper. Utskottet ansåg det angeläget att ädellövsko gen bevaras i en omfattning som i huvudsak motsvarar nuvarande areal och ' 3 attförutsättningar skapas för ett fortsatt rationellt ädellövskogsbruk(prop. 1988/89 :JoU 16 1983/84:94, JoU23). 1 tre motioner framställs yrkanden om översyn avädellövskogslagen. Enligt motion Jo316 (mp) yrkande 9 bör ädellövskogslagenses över så att landets ädellövskogar får ett säkrare skydd än vad som ärfallet . Begreppet ädellövskog bör också utvecklas sä att även skogar medmindre andel ädellövträd kan skyddas med lagen. Motsvarande yrkanden ställs imotionerna Jo744 (fp) och Jo3l8 (mp) yrkande 3. 1 sistnämnda motion yrkas ävenförlängning av preskriptionstiden för brott mot lagen (yrkande I). Skogsvärdsstyrelserna bör bytas utmot länsstyrelserna som beslutande myndighet enligt lagen (yrkande 2).Slufligen bör klibbal räknas som ädellövträd i vissa sammanhang (yrkande 4). Som framgår av den inledande översikten harädellövskogslagen, vilken innebär en utbyggnad av den tidigare gällandebokskogslagen, varit i kraft endast under . Regeringen har beslutat företa en översyn av naturvårdslagen (dir. 1988:36).Enligt direkfiven bör utredningsmannen även göra en utvärdering av hurädellövskogslagen fungerat. Utredaren bör därför närmare studera i vilkenomfattning naturvårdslagen har tillämpats för att ge värdefulla ädellövskogarett tillfredsställande skydd samt föreslå de åtgärder som översynen geranledning till. Enligt utskottets bedömning torde i samband därmed även deaspekter som betonats i förevarande motioner komma upp till övervägande.Motionerna bör därför icke föranleda någon ytterligare åtgärd. Skogsbruket i fjällnära skog Längs den svenska fjällkedjan frånDalarna till nordligaste sträcker sig ett nästan oavbrutet bälte avs.k. Dessa skogar har fidigare ansetts sakna biologiskaförutsättningar för ett ekonomiskt acceptabelt skogsbruk. Skogarna är i alltväsentligt koncentrerade till områden ovan domänverkets tidigareskogsodlingsgräns vilken extrapolerats över andra ägargruppers mark. Deomfattar sammanlagt 1,5 milj. ha produktiv skogsmark, I milj. ha myrar och 0,7milj. Fjällbarrskogen kan sägas bilda en skyddskappa mellanden produktiva skogen och trädgränsen och berörs inte av skogsbmket. De nämndasiffrorna innefattar inte mark som eller tidigare avsatts tillnationalparker eller reservat. Staten är den helt dominerande skogsägaren ovanskogsodlingsgränsen i . I ägs hälften av den produktiva skogs marken i fjällkommunerna av staten eller andra samhällsorgan medan en tredjedel ägs av enskilda personer. har statenmindre än av skogsmarken. Dominerande skogsägare i de 1988/89:JoU16fjällnära skogarna i är aktiebolag av marken ochprivatpersoner . Skogsbmket i de fjällnära skogarna har stått under debattunder det senaste årtiondet. Meningarna om dess nackdelar och förtjänster harbrutits mellan skogsbmkets företrädare, rennäringens företrädare och naturvårdsintressenasförsvarare, vilka var för sig haft olika uppfattningar om hur skogsbmket börbedrivas i de fjällnära områdena. De kommunala förtroendemännen har betonatskogsbrukets betydelse för sysselsättningen i glesbygden. skogsodlingsgräns övergavs under 1980-taletsförsta år under ett skede med brist på avverkningsmogen skog i stora delar avNorrlands inland och sedan nya avverkningsmetoder och vägbyggnationer möjliggjortett ekonomiskt bärkraftigt skogsbruk längre uppemot fjällen. Frånnaturvårdshåll och från renskötselns företrädare restes invändningar attskogsbmket hotade ödelägga värdefull natur respekfive att förstöra betet längsrenarnas vandringsleder och kalvningsland. Motsättningarna nådde en höjdpunkt år 1984.Jordbruksutskottet gjorde då en gmndlig genomgång av problematiken, besökteolika delar av de omstridda områdena och föreslog atti ett uttalande ge riktlinjer för det fjällnära skogsbmket. I sitt av riksdagengodkända betänkande (1984/85;JoU20, rskr 115) underströk utskottet att de områden som innefattas i vad som allmänt kallasfjällnära skogar och som i huvudsak är belägna ovanför domänverkets gamlaskogsodlingsgräns eller dess förlängning över icke statlig mark hör till devärdefullare områdena i vårt land. Inte minst det starka intresse som harkommit till uttryck i motioner till , genom statligt initieradeinventeringar, uttalanden från forskarhåll och på annat sätt visar detta.Områdenas värde är mångskiftande... Vad gäller eventuella konflikter mellanskogsbruket och rennäringen erinrar utskottet om dåvarande departementschefensuttalanden i proposition 1978/79:110 om riktlinjer för skogspolitiken m.m. ifråga om nödvändigheten av att sådana konflikter blir lösta på ett effektivtoch smidigt sätt, bl.a. lokalt genom direkt kontakt mellan skogsägare ochvederbörande sameby. I betänkandet erinrades vidare om att åtskilligt hänt somborde vara ägnat att medverka till att underlätta lösningen av lokalaintressemotsättningar. En riksomfattande urskogsinventering hade genomförts. Ensärskild inventering hade utförts av hänglavbärande skog, vilken utgör ettviktigt bete för renen med djup skarsnö. En modell förmarkanvändningsplanering var under utveckling, vilket bedömdes kunna bli tillnytta för avvägning mellan skogsbmkets och rennäringens intressen vid konflikter.Rennäringskommittn hade betonat betydelsen av en väl fungerande dialog mellanrennäringen och konkurrerande markanspråk (SOU 1983:67). Utskottet ansåg försin del att prövningen av tillstånd till avverkning i svårföryngrad skog(enligt 19 § SVL) borde kunna ske enklare och smidigare om skogsägaren alltidförst samråder med berörd sameby. 1 betänkandet redovisades även en rapport från enforskargrupp som undersökt föryngringsmöjligheterna ovan den tidigare skogsodlingsgrän- 15 Forskarna påpekadedär att osäkerheten är stor vid skogsförnyelse i 1988/89:JoU16 dessa områden.Det borde dock vara möjligt att fä ny skog på huvuddelen av de för skogsbrukindelade områden ovan den tidigare skogsodlingsgränsen som forskarna besökt.För att förbättra återväxtmöjligheterna i dessa områden rekommenderadeforskarna att hyggesstorleken begränsades till högst 40 ha och attmarkberedning i form av hyggesplöjning minimerades. Utskottet framhöll vidare: Utskottetvill för sin del understryka skogsvårdslagens stadgande om att avverkning intefår ske pä annat sätt än genom röjning eller gallring som främjar skogensutveckling eller genom slutavverkning som är ändamålsenlig för anläggning avny skog. Utskottet anser i enlighet härmed att forskarnas återgivnauttalanden bör bli vägledande för skogsbmket i här ifrågavarande områden. Somockså framhålls i rapporten skulle en minskning av hyggesstorleken och denfullständiga hyggesrensningen samt tillskapandet av en mosaik med skog i olikautvecklingsfaser också starkt gynna spridningen av de för rennäringen såviktiga hänglavarna i detta område. Forskarna framhåller i sammanhanget att ettblädningsskogsbmk naturligtvis skulle ha en än positivare inverkan påhänglavsproduktionen. Utskottet delar denna uppfattning men vill starkt understrykaatt denna avverkningsform bör användas endast om den medger godtagbar föryngring.Som lantbruksstyrelsen framhållit utgör bl.a. hänglavsinventeringen, liksom dentidigare redovisade urskogsinventeringen, en viktig del i det beslutsunderlagsom skall ligga till gmnd för hur skogsbmket bör bedrivas med hänsyn till andramarkanvändningsintressen i det fjällnära området. Enligt lantbruksstyrelsensmening bör det för områden ovanför skogsodlingsgränsen där motstridigamarkanvändningsintressen föreligger vara möjligt att avvakta med ingripandeskogsbruksåtgärder intill dess sådan planering genomförts. 1 anslutning härtillvill utskottet för sin del förorda största möjliga återhållsamhet medskogsbmksåtgärder i de av samebyarna i hänglavsinventeringen utpekade särskiltviktiga områdena i avvaktan på resultatet av den markanvändningsplanering somigångsatts inom olika delar av renskötselområdet. Riksdagensrekommendafioner har sedermera förts in i föreskrifter ochallmänna råd i anslutning till 19 § skogsvårdslagen. Enligt detta lagrum fåravverkning inte ske i svårföryngrad skog eller skyddsskog utanskogsvårdsstyrelsens tillstånd, och kan besluta om åtgärderför att begränsa eller motverka olägenhet och trygga återväx-ten. Med anledningav ett riksdagsbeslut (1986/87 :JoU16 s. 38) har i föreskrifternaäven införts en regel om tillståndstvång för byggande av skogsbilvägar isvårföryngrad skog. Utskottethar anslutit sig till ett regeringsuttalande orn att statsbidrag ifortsättningen inte skall lämnas för åtgärder som berör glesa bestånd i dets.k. fjällnära skogsområdet (prop. 1988/89:100 bil. 11 D 5, JoU 12). Denmarkanvändningsplanering av de fjällnära trakterna som påbörjades på försök år1984 i är i det närmaste färdigställd i detta län. 1Norrbottens och pågår planeringsarbetet med inriktning attkunna avslutas . Underde har omfattande reservatsbildningar gjorts inom de fjällnära områdena. Som ett resultat av den i det föregående omnämnda inventeringen av urskogsartad fjällnära barrskog har 55 områden om sam- 'ö manlagt600 000 ha avsatts som naturreservat i , Jämt- 1988/89:JoU16lands, och . beslöt domänverket attavsätta 70 fjällnära domänreservat i landet omfattande en areal av ca I 238 000ha. Vissa delar av domänreservaten har senare ombildats till naturreservat. Denämnda reservaten innefattar såväl produktiv skogsmark som impediment. I dettasammanhang finns det skäl nämna att utskottet har tillstyrktregeringens förslag att anvisa 100 milj. kr. till förvärv av bl.a. urskogsmarkför reservatsbildning (prop. 1988/89:100 bil. 16, JoU13). Enligt vad utskottetinhämtat kommer dessa medel att endast i begränsad utsträckning användas förreservatsbildning i det fjällnära skogsområdet. De fjällnära skogarna uppvisar enligt enonormal åldersfördelning med överskott på äldre och överårig skog. avskogen har sådan ålder att den är avverkningsbar. Motsvarande siffra för helaNorrland är . av den produktiva skogsmarken i fjällnära skog utgörs avkalmark, plant- och ungskog (). av arealen har inte rörtsunder . En stor del av denna areal tillhör staten. Fjällbarrskogarnaoch myrarna har praktiskt taget inte rörts i sen tid. Frän mitten av fill mitten av 1980-taletfördubblades slutavverkningarna i fjällnära skog och omfattade mot slutet avperioden ca 10 000 ha . Efter uttalande haravverkningstillstånd getts till följande arealer är 1987 4739 ha Ett tillstånd gäller . Avverkningen har därförunder varit högre än tillständsgiven areal, men kommer medtiden att inte överstiga tillståndstalen. Enskilda, som äger blott enfjärdedel av arealen, har fått hälften av tillståndsarealen, medan staten, somäger halva arealen, fått en tredjedel av tillståndsarealen. Som framgår av redogörelsen riksdagsbeslutförordade utskottet att hyggesstorleken skulle begränsas till högst 40 ha.Enligt statistik uppgick medelhygget är 1985 fill 21 ha och år1988 till 14 ha. I mofion Jo304 (s) betonas vikten av att det fjällnäraskogsbruket även fortsättningsvis får verka inom ramen för det skogspolitiska beslut som fattades . Motionärerna erinrar om den samordnade markanvänd ningsplanering som pågått och som redovisar olika intressens och 17 Därigenom underlättas ett lokalt samråd mellan berör- 1988/89:JoU16 daparter om hur marken skall användas. Bevarandeintressena är väl tillgodosedda,anser motionärerna och avvisar bestämt förslag om ytterligare restriktioner.Sådana restriktioner drabbar sysselsättningssvaga kommuner och berör främstprivatskogsbmk och allmänningsskogar. I förlängningen leder detta tillsviktande underlag för samhällsservice och minskade möjligheter att utvecklaturistnäring eller annan sysselsättning i berörda bygder, anför motionärerna.Riksdagen bör uttala sig om angelägenheten att bedriva ett aktivt och ansvarsfulltskogsbruk i fjällnära skog. En annorlunda syn på det fjällnära skogsbruket redovisas iflera andra motioner. 1 motion Jo736 (fp) framhålls att de fjällnärabarrskogarna är unika inte bara för att de rymmer stora urskogsområden utanäven för att de utgör en sammanhängande relativt orörd miljö, där hotade artersom havsörn och kungsörn kan leva vidare. De saknar motsvarighet i Europautanför . Kombinationen av oreglerade vattendrag och sjöar, opåverkademyrar, fjällhedar och barrskogar är en viktig fömtsättning för många artersöverlevnad, framhåller motionärerna. drog på allvar upp med sittstorskaliga skogsbruk i området vilketenligt motionen kullkastade förutsättningarna för renskötseln och hotade enserie urskogar av högsta skyddsvärde. beslut omåterhållsamhet har enligt motionen visat sig otillräckligt. De konflikter somtidigare förekom kvarstår till stor del. I motionen yrkas mot bakgmnd bl.a. avdet anförda att beslut om de fjällnära skogarna utvärderas (yrkande 7)och att en naturvårdsgräns inrättas ovanför vilken storskaligt skogsbmk ickeskall få bedrivas (yrkande 8).