bet · GC01UU18 · 1988-12-31 00:00:00 — Behovet av skyndsamma åtgärder för att hindramarkförstöring och skogsskövling står klart för envar. Fattigdomen i u-ländernaär, som det påpekas i proposifionen och i motionerna, både en viktig orsak tilloch ett resultat av utarmningen av naturresurserna. Utöver den rentfatfigdomsrela-terade skövlingen hotar ekonomiska internationella intressentersöverexploatering av t.ex. tropisk regnskog såväl klimatet som den ekologiskabalansen. Det finnsenligt utskottets uppfattning en bred politisk enighet om behovet t 38 av aktiva svenska insatser för att intensifiera arbetetpå miljöområdet. Arbetetbör inriktas på hjälp till självhjälp och på att mobilisera hela det 1988/89;UU18 internationella samfundet i arbetet. Enligt vad som framförs ipropositionen är respekten för och hänsynen till planer och prioriteringaren förutsättning för ett effektivt bistånd. Som utskottet i tidigare betänkanden konstaterat blirbehovet av en gemensam strategi och en bättre samordning mellan de olikagivarorganen och de internationella organisafionerna allt större. För att dettamål skall kunna uppnås krävs naturligtvis, som framförs i motion U202 (fp), ensamordning av det svenska agerandet vad gäller miljö, markvård och energi iolika FN-organ. Enligt vad utskottet förstår är den svenska samordningen välfungerande. Även det nordiska samarbetet på miljöområdet fungerar väl. Ett exempel på nordisk samordning som framförs iproposifionen har varit nordiskt agerande i och de regionalabankernas styrelser som bidragit till en ökad integrafion av miljöhänsyn iverksamheten och en förstärkt miljökapacitet inom sekretariaten. Miljöfrågornahar också drivits av de nordiska länderna i , i ECOSOC, iolika FN-organ, inom /DAC m.fl. organ och fora. Utskottet understrykerbehovet av fortsatt aktivt svenskt agerande för att uppnå att miljöhänsyn ochkravet på en bärkraftig utveckling genomsyrar hela den internationellabiståndsverksamheten. Det är också viktigt att den väl fungerande samordningenpå hemmaplan upprätthålls. Vad gäller det bilaterala biståndet har SIDA utarbetat enhandlingsplan där ett antal delområden lyfts fram som särskilt prioriterade.Häri ingår bl.a. miljökonsekvensbedömningar vid biståndsinsatser, landspecifikaanalyser av miljöproblem , uppbyggnad av miljökompetensen i , metoderför ekonomisk analys av miljöförändringar, samt en förstärkt organisation inomSIDA självt. Inom SARECs forskningsområde har miljöfrågorna blivitprioriterade, och nationell forsknings- och utbildningskompetens skall byggasupp . Ett nytt anslag har, som nämnts ovan, inrättats för attkanalisera det intensifierade stöd till bilaterala och regionala miljö- ochnaturresursprogram som planeras. Utskottet får anledning återkomma tillanslaget under behandlingen av anslagspost C 2. Med det ovan anförda anser utskottet att ifrågavarande delav yrkande 9 i motion U218 (m), yrkandena 3 och 4 i motion U209 (fp) samtyrkande 5 i motion U230 (c) får anses besvarade. Det svenska miljömålet och de svenska miljöinsatser somgörs internationellt omfattar alla aspekter på miljövård. Denna helhetssyn måste enligt utskot tets uppfattning med nödvändighet tas för att kunna uppnå en bärkraffig utveckling. Begreppet "bärkraftig utveckling " definieras i den s.k.Brundt- land- rapporten som publicerades på uppdrag av FN . Enligt denna rapport måste en ny ekonomisk utveckling införas, en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att förstöra möjligheterna för framtida generafioner att tillfredsställa sina. En sådan utveckling kan bara uppnås om miljöförstöring och överutnyttjande av naturtillgångar hejdas. Exempel på miljöförstöring och överutnyttjande av vår jords resurser är 39 skövlingenav den tropiska regnskogen, ökenutbredningen, nedsmutsningen /89:UU18 av havetoch, som en följd, hotet mot den biologiska mångfalden och de genetiskaresurserna vilket bl.a. tar sig uttryck i utrotning av djur-och växtarter.Åtgärder för att motverka miljöförstörelsen tas upp i ett antal motionerfrån samtliga partier. Behovet av naturvård betonas, liksom Utskottet delar den oro som kommer till uttryck imofionerna avseende hotet mot den ekologiska balansen genom bl.a.ökenutbredning och skogsskövling. Därtill kommer hotet mot kusterna och denmarina miljön som är en ytterst påtaglig realitet även i . I den nya handlingsplan som SIDA utarbetat ingår enligtvad utskottet erfar naturvårdande åtgärder, bl.a. förstärkta insatser för attbevara den biologiska mångfalden, vattenresursplanering och marin miljövård.Inom SAREC pågår ett femårigt forskningsprogram om skog och miljö i u-länder.Det planeras även insatser på det området. Pågående SIDA-insatseromfattar, inom ramen för naturvårdsåtgärderna, exempelvis stöd till naturreservati , markvård i samt naturresursförvaltning i samarbete medInternationella naturvårdsunionen (lUCN). I samarbete med () har SIDA utarbetat ett utbildningprogram om marinmiljövård. På miljöområdet spelar enskilda organisationer enbetydelsefull roll. Den utvidgar enligt vadutskottet inhämtat sitt arbete med u-landsfrågor. Internationellanaturvårdsunionen (lUCN) erhåller svenskt stöd för sinainsatser, bl.a. utarbetande av naturresursstrategier, Sahel-program och ettsärskilt program för tropiska skogar. m.fl.organisationer är engagerade i olika miljöprogram, bl.a. markvårdoch skogsplantering. Enligt SIDAs handlingsplan bör kanalerna för genomförandeav insatser på miljöområdet vidgas. SIDA nämner särskilt direkt stöd tillenskilda organisationer såväl i som i mottagarländerna. Utskottetstöder detta samarbete. Härmed får yrkandena 20 och 21 i motion U202 (fp),ifrågavarande del av yrkande 1 samt yrkande 2 i motion U209 (fp) ansesbesvarade. Motion U225 (mp) tar upp behovet avlokalt anpassade, småskaliga projekt för att hindra ökenspridning. Ävencenterpartiet är i sin partimofion U230 (c) inne på behovet av småskaligaprojekt för att stoppa ökenspridning, jorderosion och överbearbetning. Utskottet instämmer i vad som framförs i motionerna om attden pågående ökenutbredningen är ytterst allvarlig och måste motverkas. stöder såväl mulfi- som bilateralt olika initiafiv till åtgärder mot ökenutbredning. är engagerat i stöd till Sahel-länderna på detta område. Projekten omfattar byskogsbruk, skydd och förbättring av betesmarker, utvecklande av billiga och effektiva spisar samt trädplantering. Enligt utskottets uppfattning har Sahel-projekten just den inriktning på lokal 4q aktivering och förankringsom efterlyses i motion U225 (mp). En förstärk- 1988/89:UU]i ning av detsvenska Sahel-stödet planeras dessutom. Yrkande1 i motion U225 (mp) får härmed anses besvarat. Hotet mot de tropiska regnskogarna och behovet avekologiskt godtagbara metoder för skogsbruk i regnskog tas upp i mofionernaU209 (fp), U211 (vpk), U220 (m), U236 (mp) och U237 (s). Skövlingenav de tropiska regnskogarna är enligt utskottets uppfattning ett av deallvarligaste och mest akuta miljöproblem som världssamfundet ställsinför. De problem och skador som skövlingen av regnskogarna för med sig ärlokala, regionala och globala. Lokalt innebär uthuggning av skogen bl.a.erosion. Det näringsfattiga tunna jordlagret kan svårligen användas för annatbruk. Regionalt får uthuggningen av regnskogarna effekter på nederbördsfördelningengenom att skogen kan förhindra erosion och igenslamning avflodbäddar etc. Kalavverkningar i och torde, som framförs i motionU220 (m), ha bidragit till förra årets stora översvämning i . Globaltpåverkar skövlingen av tropiska skogar koldioxidtillförseln fill atmosfärenvilket leder till den s.k. växthuseffekten. Ettytterligare globalt skäl fill att bevara de tropiska regnskogarna är dengenetiska mångfalden. Som framförs i Brundtlandrapporten täcker de tropiskaskogarna av jordens landyta men är hemvist för mer än hälften av allajordens djur och växtarter. Deras bevarande är av avgörande ekonomisk betydelsesom bl.a. framförs i motion U209 (fp). Utskottetfår med anledning av motionerna konstatera att stöder en radinternationella initiafiv som utgör viktiga hörnstenar i utformningen av englobal strategi för att få slut på skövlingen av regnskogar. Genom SIDA stödsden aktionsplan för de tropiska regnskogarna (Tropical Forestry Action Plan,TFAP) som utarbetats av UNDP, FAO, och det fristående . Syftet med aktionsplanen är att hjälpa attutarbeta nafionella strategier för en långsiktig och hållbar utveckling avskogsresurser. SIDA har dessutom deltagit i genomförandet av TFAP-strategier inågra av programländerna, bl.a. . Även med har samarbete inletts.TFAP utför enligt utskottets uppfattning ett värdefullt arbete som börfortsätta. Sverigebidrar med drygt 41 milj.kr. fill Internationella naturvårdsunionensverksamhet. Härav går ca 3 milj.kr. fill unionens tropiska skogsprogram. Dettaprogram syftar till att förbättra kunskaperna i om tropiska skogar,demonstrera hur tropiska skogar kan utnyttjas utan att utarmas, och hurgenefiska resurser kan bevaras genom konkreta skyddsåtgärder. Skövlingenav tropiska skogar har många orsaker. En är den rent fattigdomsrelaterade skövlingen där fatfiga människor eller fattiga länder tvingas ägna sig åt rovdrift och förstöring av naturresurser för att klara sin överlevnad. Exempel på denna skövUng finns i och . En annan orsak är rent kommersiell; transnationella företags i avverkning av tropiskregnskog i vinstsyfte. Utskottet får under anslaget för bidragtill internationella biståndsprogram C 1 anledning återkomma fill det 1988/89:UU18 s.k. som tas upp i motion U211 (vpk). Projektetgäller utbyggnad av elkraft och skall eventuellt få finansieringfrån . Utskottet får i detta sammanhang konstatera atthuvudansvaret när det gäller utnyttjandet av naturresurser i första handsjälvfallet ligger på enskilda suveräna länder. Multilaterala institutioner ochbiståndssamarbete kan dock ha en mycket viktig roll när det gäller normativafrågor och finansiellt stöd för studier och investeringar. Det är i detsammanhanget mycket viktigt att hålla i minnet också det ekonomiska ansvar somåligger hela det internationella samfundet. Som det sägs i Brundtlandrapportenfinns det ofta en konflikt mellan det enskilda landets kortsiktiga ekonomiskaintressen och världssamfundets långsiktiga intresse av en bärkraftigutveckling och möjliga ekonomiska vinster, bl.a. från de genetiska resurserna. Ett viktigt led i ansträngningarna att bevara jordenstropiska skogar är att utveckla ekologiskt godtagbara skogsbrukssystem ochuthållig produkfion av tropiskt fimmer. Den Internafionella tropiskatimmerorganisationen (ITTO) har som uppgift att kanalisera medel tillprojektverksamhet rörande forskning och utveckling av skogsteknik,skogshushållning och återplante-ring, ökad vidareförädling inom producerandeu-länder samt förbättrad marknadskännedom. SIDA ger enligt vad utskottet erfar stöd till byskogsbruki flera av programländerna. Verksamheten har visat sig mycket framgångsrik. Det är enligt utskottets uppfattning av största betydelseför det globala klimatet samt skyddet av den biologiska mångfalden och degenetiska resurserna att snabba och effektiva åtgärder vidtas för att förhindraytteriigare skövling av tropiska skogar. Ytterligare ansträngningar måste görasför att få till stånd internationellt stödda åtgärder mot exploatering ochskövling. Utskottet utgår ifrån att regeringen på alla sättfortsätter sitt arbete bilateraU och via internationella organ och enskildaorganisationer med att motverka det hot mot klimatet och den globala ekologiskabalansen som bl.a. skövling av tropiska regnskogar, ökenutbredning ochhavsnedsmutsning utgör. Det är enligt utskottets uppfattning viktigt atttillräckliga ekonomiska resurser ställs till förfogande bl.a. vad avser skyddetav tropiska skogar. Härmed får ifrågavarande del i yrkande 1 i motion U209(fp), yrkande 1 i motion U211, samt motionerna U220, U236 och U237 ansesbesvarade. 1 motion U230 samt i mofion U206 (c) krävsatt efterlever den resolution som den 43:e generalförsamlingen antog om främjandet av nya och förnybara energikällor. I resolufionen ställer sig generalförsamlingen bl.a. bakom det handlingsprogram som antogs i avseende en övergång fill användandet av nya och förnybara energikällor. 1 motion U230 yrkas också att genom bl.a. biståndsin satser skall bidra till en global energistrategi. Även i mofion U202 (fp) tas 42 behovet upp av att kartlägga och utveckla nya och förnybara energikällor. Utskottet får konstatera att den ifrågavaranderesolutionen 43/192 antogs 1988/89:UU18 utan omröstning. I resolutionen inbjudsFNs medlemsländer att rapportera till komittén för nya och förnybaraenergikällor om det tekniska arbete på området som pågår i resp. land.Medlemsländerna inbjuds också att anordna teknisk-vetenskapliga möten för attstudera frågeställningarna. Utskottet har inhämtat att regeringen har föravsikt inkomma med rapport. Enligt vad utskottet erfar finns även tankar på atterbjuda svenskt värdskap för ett globalt FN-seminarium inom områdetnya och förnybara energikällor. Från svensk sida har framförts att det är vikfigt atthandlingsprogrammet genomförs och att finansiella resurser mobiliseras fördetta ändamål. Det har även framförts att det fortsatta FN-arbetet på områdetmåste göras mer konkret och att ökade ansträngningar krävs för att utvecklaprojekt och program för nya och förnybara energikällor. Det har från svensksida pekats på att det för är viktigt att tillgodose landsbygdensenergibehov inom ramen för integrerade program för landsbygdsutveckling.Brännveds-krisen måste här enligt svenskt förmenande hamna i förgrunden. Som utskottet i tidigare betänkande konstaterat harSverige inom ramen för FN samt i andra internationella sammanhangarbetat för att energifrågor - särskilt nya och förnybara energikällor - får enframträdande plats. Arbetet sker i medvetande om behovet av ett samordnatsvenskt agerande internationellt vad gäller miljö, markvård och energi. Utskottet får beklaga att det inte varit möjligtatt skapa ett effektivt och övergripande energiforum inom FN. harföreslagit i ECOSOC att nuvarande, dåligt fungerande kommittéer.Naturresurskommittén och och förnybara energikällor, skallläggas ned och ett nytt tyngre energiorgan med representation på hög nivåskapas. Det har varit regeringens tanke att ett sådant organ skulle tjäna somforum för viktiga överläggningar om energifrågor och att arbetet med nya ochförnybara energikällor inom dess ram skulle stärkas. Utskottet utgår ifrån att svenska ansträngningarfortsätter med syfte att få till stånd en kraftfull och samordnad behandlinginom FN-systemet av frågorna rörande nya och förnybara energikällor. Frågan torde också komma upp i och med att FNskall diskutera uppföljningen av med dessenergirekommendationer. Inom ramen för det nordiska färdigställsen studie om hur FN-systemet bäst kan främja dessa rekommendationer. Det ärutskottets förhoppning att en sådan studie kan motverka den hitfillsstyvmoderliga behandling som energifrågorna fått inom FN-systemet. Härmed får motion U206 (c) och yrkande 8 i motion U230anses besvarade. Vad gäller förslaget i motion U218 (m) om eninternationell miljökonferens om förbränning av fossila bränslen får utskottetanföra följande: Ett intensivt globalt arbete pågår rörandeklimatförändringarna. Koldioxiden från fossila bränslen är bara en av fleras.k. växthusgaser som kan komma att höja jordens medeltemperatur. En annankälla är, enligt vad som framgår ovan, skövlingen av tropiska skogar. En mellanstatlig expertgrupp inom ramen för och /89:UU18 närvarande på att förbereda strategier för att kommafill rätta med problemet. Arbetet kan enligt vad utskottet erfar komma attlägga grunden för en internationell konvention om skydd av klimatet. Därtillkommer en rad stora konferenser att ta upp frågorna. Hithör självfallet FNs kommande konferens om miljö och utveckling . uppfattning och mot bakgrund av vad som ovan sägs finns det inte nuanledning att anordna ytterligare konferenser. Ifrågavarande del av yrkande 9 i mofion U218 tordedärförfå anses besvarat. Demokrati och mänskliga rättigheter Ämnet demokrati och mänskliga rättigheter upptar en storplats i flera av partimotionerna. Moderata samlingsparfiet och centerpartietföreslår en särskild anslagspost för ändamålet. I motion U202 (fp) heter det bl.a. att det fortfarandefinns en tendens att bagatellisera demokratimålet och betrakta det som enöverflödsvara fattiga länder inte har råd med. Motionärerna motsätter sig dennainställning och anser att stödet till uppbyggande av en demokratiskinfrastruktur bör få väsentligt ökat utrymme i det svenskautvecklingssamarbetet. En höjning av demokrafianslaget under Särskilda programföreslås. Som exempel på biståndsinsatser med detta syfte nämns stöd tillvalförberedelser, stöd fill massmedier, stöd till uppbyggande av en frirättskipning och demokratiska institutioner och stöd till folkrörelser ochpolitiska partier, lämpligen förmedlat via ideella organisationer i återkommer därmed till sitt tidigare framförda förslag om biståndtill politiska partier i andra länder via stiftelser i . De demokratiska värdena bör hävdas i dialogen medmottagarländerna, och valet av nya mottagarländer bör påverkas av möjligheternavi har att med bistånd kunna bidra till en demokratisk samhällsutveckling,anser . Även i moderata samlingspartiets partimotion U218 läggsstor vikt vid demokratimålet. Det konstateras att endast ett par av de svenskamottagarländerna utvecklats i demokratisk riktning och att det svenskabiståndet måste ges en markerad demokratiprofil. Motionärerna lämnar liksomfolkpartiet ett flertal exempel på biståndsinsatser som kan bidra till endemokratisk utveckling, nämligen stöd till demokratiska institutioner, friafackföreningar, kooperativ, näringslivsorganisationer, stöd fill enskildasvenska organisationers biståndsverksamhet, uppmuntran åt enskilda företagsamhet,rättshjälp och flyktingar m.m. Projekten bör enligt (m) vara konkreta och välavgränsade. Liknande synpunkter anförs i partimotion. SIDA bör av regeringen ges i uppdrag att utarbeta enstrategi för hur skall stödja en demokratisk utveckling i samarbetsländerna. det tillsödra och inte minst bör ta sikte på en demokratisk 1988/89;UU18 utveckling av hela regionen och främja nationell försoning. Motionärerna föreslår också att ett fristående institutför främjande av mänskliga rättigheter inrättas, vars uppgift bl.a. skulle varaatt studera utvecklingen av mänskliga fri- och rättigheter i vårasamarbetsländer. Institutets iakttagelser skulle redovisas i årliga rapporter.Även i motion föreslås årliga redovisningar av situationen förmänskliga rättigheter i mottagarländerna. föreslår i sin partimotions avsnitt omdemokratiutvecklingen bl.a. ökat stöd för mediaprojekt i tredje världen ochnämner och mediaprojekt för afrikanska journalister somexempel. Det av föreslagna demokratianslaget skulle kunnaanvändas bl.a. för detta ändamål. Mofionärerna understryker också att det är viktigt attstödja länder i vilka diktaturen brutits och ett demokratiskt uppbyggnadsarbeteinletts. kommunisterna tar i motion U543 upp olika aspekterpå mänskliga rättigheter och demokrati i tredje världen. 1 motionen hävdar(vpk) att demokratimålet för det svenska biståndet skall tillämpas oberoende avvilket organ som kanaliserar biståndet. Partiet anser även att svenskt stödskall ges till arbetar-, bonde-, kvinno- och miljörörelser i för attdessa bättre skall kunna försvara sina demokratiska rättigheter. Regeringen börenligt (vpk) redovisa hur demokratimålet drivits i olika mottagarländerför svenskt bistånd. Demokratimålet bygger i högre grad än andra mål på envärdering; övertygelsen att ett demokratiskt styrelseskick är det som bästfrämjar människors frihet och samhällets framåtskridande. 1 denna övertygelseingår också att människans grundläggande rättigheter säkrast tas till vara iett demokratiskt samhällssystem. utvecklingssamarbete måste bedrivas medutgångspunkt från denna grundläggande övertygelse, men det betyder inte att vihar rätt att ställa orealistiska krav på vad som är möjligt att uppnå på kortsikt. Mycket få är demokratiska, och möjligheten att enbart med etttrots allt begränsat bistånd som instrument åstadkomma snabbasamhällsförändringar är begränsade. Demokrati är ett vitt begrepp, men respekten för grundläggandemänskliga rätfigheter - för liv, frihet och personlig integritet - är dessomistliga kärna. Därför kan aldrig kränkningar av mänskliga rättigheteraccepteras i något land, inte heller med hänvisning till att andra samhällsmålför tillfället skulle vara viktigare. Enligt utskottets bedömning finns det en hög grad avsamstämmighet mellan motionerna och regeringens proposition i fråga omriktlinjerna för det bistånd som är inriktat på demokrati och mänskligarätfigheter. Demokratimålet har gradvis kommit alltmer i förgrunden iutvecklingssamarbetet. I samarbetet med mottagarländerna strävar påolika sätt att främja respektenför mänskliga rättigheter. Direkta överläggningar med de berörda .c regeringarna- inom eller utom ramen för biståndssamarbetet - förblir som fraingåravpropositionen det främsta instrumentet i detta arbete. ger 1988/89;UU18 också direkt bistånd till organisationer som arbetar för att tatill vara medborgarnas rättigheter i . För detta och liknande ändamål används särskilda medel somfinns inom budgetposten demokrati och mänskliga rättigheter. Enligt utskottets mening bör riktlinjerna i propositionenoch det som anförs i partimotionerna beträffande betydelsen av demokratimåletsammantaget kunna ligga fill grund för det fortsatta utvecklingssamarbetet idetta avseende. Några väsentliga åsiktsskillnader mellan riksdagspartierna ifråga om målet för våra strävanden att främja demokrafi och mänskliga rättigheterhar utskottet inte iakttagit. Den inriktning av det demokratistödjande biståndet somföreslås i motionerna kan således i flertalet fall tillgodoses inom ramen förbefindiga biståndsinstrument. Det gäller även förslaget i motion U541 (fp) i vars yrkande9 föreslås att nyblivna demokratier skall kunna ges särskilt stöd i det förstakritiska skedet av sin utveckling. En sådan möjlighet finns genom anslaget Projektbiståndtill vissa . Det har används bl.a. för stöd till , och . Samma bedömning kan göras om yrkande 16 i motion U543(vpk) i vilket föreslås att ökat stöd skall ges till arbetar-, bonde-, kvinno-och miljörörelser i . Det svenska utvecklingsbiståndet har just de dragsom framhävs i motionen. Det är inriktat på de fattigaste grupperna, detprioriterar miljöfrågorna, det tar särskild hänsyn till kvinnors behov. Genomsvenska enskilda organisationer och i flera fall även direkt mottarfolkrörelser som de i motionen nämnda betydande biståndsbelopp. Vår strävan attfrämja en demokratisk utveckling bör enligt utskottets mening bl.a. ta siguttryck i stöd åt folkligt förankrade grupper och rörelser av det slag somnämns i motionen. Syftet är bl.a. att höja de fattiga folkgruppernas förmågaatt hävda sina demokratiska rättigheter. Styrkan i de enskilda organisationernas bistånd, vilketframförs i motion U218 (m), är att det ofta ger mer direkt kontakt mellangivare och mottagare. De enskilda organisationerna har ofta också lättare attnå utsatta grupper i mottagarländerna genom att arbeta vid sidan av etablerademaktstrukturer. Med det ovan anförda får yrkandena 5 och 7 i motion U202(fp), yrkande 14 i motion U218 (m), yrkande 16 i motion U230 (c), yrkande 9 imotion U541 (fp) och yrkande 16 i motion U543 (vpk) anses besvarade. Moderata samlingspartiet ochcenterpartiet föreslår att ett särskilt anslag inrättas för finansiering avstöd till demokratifrämjande insatser. Beloppet bör enligt motion U218 (m) vara100 milj.kr. och enligt mofion U230 (c) 50 milj.kr. Även vill anslåytterligare medel till demokratistödjande insatser men väljer att göra det inomramen för anslagsposten Särskilda program (se detta avsnitt). Utskottetbehandlade ett liknande förslag och konstaterade då 45 dels attbistånd för demokratiuppbyggnad rymdes inom befintliga anslag, 1988/89:UU18bl.a.