bet · GC01SfU17 · 1988-12-31 00:00:00 — Hälsoundersökningen bör ses som en familjeutredning därundersökning av barn och föräldrar så långt möjligt samordnas. Barn under 7 årbör dessutom , helst redan under fiden på förläggningen, få kontakt medbarnhälsovården så att en barnhälsovårdsjournal kan upprättas. Skolbarn bör påsamma sätt få kontakt med skolhälsovården. har vidare i en rapport "Flykfingbarnens behov av stödinsatser från samt hälso- ochsjukvården" föreslagit bl.a. att ett speciellt team för barn- ochungdomspsykiatri inriktat på flyktingbarns behov och situation inrättas i varjesjukvårdsregion. Utskottet har tidigare behandlat frågan om asylsökandesrätt till allmän sjukvård, se senast SfU 1987/88:21. Utskottet har därvidanfört att akut sjukvård i princip bör vara tillräcklig så länge det inte stårklart att den asylsökande får stanna i landet. Utskottet, som även beaktarsocialstyrelsens rekommendationer om vad som skall hänföras fill akutvård ochatt handläggningstiderna i asylärenden nu kommer att förkortas, vidhåller sintidigare uppfattning att den begränsning till akut sjukvård som gäller förasylsökande i princip är fillräcklig. Flyktingar har däremot rätt till allmänsjukvård, och följaktligen erhåller landstingen ersättning för vård avflyktingars psykiska och psykosomafiska sjukdomar. Härutöver kan landstingenerhålla särskilda bidrag från invandrarverket för extraordinära vårdinsatserför handikappade flyktingar och andra flyktingar med särskilda behov. Med detanförda avstyrker utskottet motion SfSll yrkandena 4 och 6. Med hänvisning till vad anfört i sinaallmänna råd om omfattning av akutsjukvård och hälsoundersökning av barn och till styrelsens rekommendationom barn- och ungdomspsykiatriska team anser utskottet /89:SfU17 attmotion Sf502 yrkandena 20 och 22 får anses tillgodosedda. Vad gäller handikappade asylsökande och flyktingar harsocialstyrelsen i sina allmänna råd 1988:8 angivit att handikappade ochlångvarigt sjuka, förutom en fullständig hälsoutredning, bör utredas med hänsyntill försörjningsförmåga och rehabiliteringsbehov. Ersättning för handikapp kan utgå bl.a. enligt 5 §förordning om bistånd åt asylsökande i form av särskilt bidrag till kostnadersom uppstår på grund av särskilt behov, t.ex. för handikapputrustning.Invandrarverket och länsstyrelsernas organisationsnämnd håller på att utarbetaallmänna råd till denna förordning. Ersättning till kommunerna för socialbidragtill handikappade flyktingar kan även utgå än som annars gäller. Utskottet vill vidare erinra om att den tidigare nämndahandikapputredningen också skall beakta behoven för personer medinvandrarbakgrund som har omfattande funktionshinder. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet bifalltill motionerna Sf502 yrkande 27, Sf266 yrkande 4, Sf547 yrkande 11, Sf521 ochSf522. Utskottet anser att hanteringen av journaler m.m. är enfråga för vederbörande landsting, som bör kunna lösas i samråd medinvandrarverket. Motion Sf538 yrkandena 6 och 7 bör därför inte föranleda någotuttalande från . Beträffande det ekonomiska ansvaret för den psykiatriskamottagningen i vill utskottet nämna att socialutskottet i sitt nyligenavgivna betänkande 1988/89:SoU15 har behandlat mofioner om särskilda centra förrehabilitering av tortyroffer. har påtalat vikten av attinvandrare och flykfingar med smärtsamma erfarenheter från tiden före ankomstentill kan erhålla en god och efter deras behov anpassad vård.Socialutskottet har ansett det rimligt att staten övergångsvis bidrar tilluppbyggnaden av särskilda stödverksamheter för flykfingar och invandrare medsvåra psykiska och fysiska men. anser därför att regeringen böröverväga hur staten kan stödja en uppbyggnad av sådana verksamheter ilandstingens eller frivilligorganisationernas regi. föreslåratt vad sålunda anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet anser att syftet med motion Sf20 får ansestillgodosett med vad socialutskottet sålunda uttalat. Det ekonomiska biståndet till asylsökande utgår enligt ensärskild lag (1988:153) om bistånd åt asylsökande. Sådant bistånd lämnas i form av kostnadsfri bostad, dagbidrag och särskilt bidrag enligt närmare bestämmel ser i förordningen (1988:157) om bistånd åt asylsökande. Den kostnadsfria bostaden tillhandahålls normalt i form av logi i en statlig förläggning eller ien genomgångsbostad i en kommun. Dagbidraget skall tillförsäkra den asylsö kande en skälig levnadsnivå. Särskilt bidrag kan avse kostnader för vinterkläder, glasögon, kosttillskott, medicin, akut tandvård, handikapput rustning, spädbarnsutrustning och andra hjälpmedel som är nödvändiga för en dräglig livsföring. Sådant bidrag kan också lämnas till lokala resor som bedöms särskilt angelägna. - Flykfingar med uppehållstillstånd får däremot 27 ekonomisktbistånd i form av socialbidrag enligt 6 § socialtjänstlagen 1988/89:SfU 17(1980:620), dvs. på samma sätt som andra som bor eller vistas i kommunen. Kommunen har enligt 3 § socialtjänstlagen det ytterstaansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som debehöver. Detta ansvar innebär ingen inskränkning i det ansvar som vilar påandra huvudmän. I motion Sf502 av m.fl. anförs att lagenom bistånd åt asylsökande konstruerades för en situation därhandläggningstiderna för asylärenden skulle vara eller kortare ochatt man ännu inte är i närheten av den målsättningen. De asylsökande behöverenUgt motionärerna bättre hjälp även , t.ex. psykoterapi ellerkontaktperson på grund av de upplevelser de bär med sig. Asylsökande som fårvänta mer än bör därför ha rätt till bistånd i den vida bemärkelsesom förutsätts enligt socialtjänstlagen, och motionärerna begär i yrkande 26ett tillkännagivande härom. I proposifion 1987/88:80 om bistånd åt asylsökande, m.m.framhölls sambandet mellan invandrarverkets nya organisation, förkortadehandlägg-ningsfider och den nya biståndsformen. I propositionen redogjordes förpågående utredningsarbete med målet att handläggningstiden inte skulleöverstiga från ansökningsdagen till dess invandrarverket fattadebeslut i ett asylärende och inte heller överstiga från det att ettärende kom in till regeringen till dess regeringen fattade beslut. Målet förhandläggningstiderna inom den nya mottagningsorganisationen, som avses träda ikraft , har dock i åtskilliga sammanhang angivits vara tvåveckor för utredning och fram till beslut i s.k. klara ärenden, två månaderfram till beslut av invandrarverket i andra ärenden och fram tillbeslut av regeringen vid överklaganden, allt räknat för asylansökan.- Utskottet underströk i sitt av godkända betänkande SfU 1987/88:17över proposition 1987/88:80 vikten av att handläggningstiderna i asylärendenoch därmed väntetiderna för de asylsökande förkortas samt såg det framlagdaförslaget om bistånd åt asylsökande som ett viktigt led i detta arbete.Utskottet betonade vid behandlingen av kravet på den asylsökande att vistas ianvisad förläggning eller kommun att rimliga handläggningstider inte bara varett motiv för lagens införande utan också till viss del en förutsättning föratt lagen skulle kunna tillämpas på avsett sätt. Handläggningstiderna för asylärendena har inom ramen förförberedelserna för den nya organisationen för mottagning av asylsökande redanförkortats. Den nya organisafionen avses vara genomförd den 1 juli 1989.Förutsättningarna för att målet för handläggningsfiderna i fortsättningen skallkunna uppfyllas är enligt utskottets uppfattning goda. Utskottet anser medhänsyn till det anförda att någon sådan ändring av biståndsrätten enligt lagenom bistånd åt asylsökande som motionärerna begär nu inte bör genomföras.Utskottet avstyrker således bifall till mofion Sf502 yrkande 26. Ersättningen till kommunerna under /90beräknas i budget propositionen till för ekonomiskt bistånd, fill 415 milj. kr. i schablonersättningar till kommuner som träffat överenskommelse med invandrarverket om mottagande av flyktingar och aylsökande och till 30 2» milj. kr.som särskilda bidrag. Ersättningen till sjukvårdshuvudmännen /89:SfU 17 vissahälsoundersökningar och för akut sjukvård för asylsökande som inte är inskrivnapå förläggning m.m. beräknas till 40 milj. kr. förspeciella vårdinsatser för handikappade flyktingar och andra flyktingar medsärskilda behov till 2,5 milj. kr. Slutligen beräknas ersättningar för kollektivagenomgångsbostäder m.m. till 170 milj. kr. anvisatett förslagsanslag på 1 957,5 milj. kr. 170 milj. kr. av anslaget avser alltså ersättning förkostnader för kollektiva genomgångsbostäder m.m. I beloppet ingår ersättningtill kommuner för vård av barn utan egna vårdnadshavare samt vissatransportkostnader. Detta innebär enligt propositionen en ökning med 35 milj.kr. jämfört med föregående budgetår. Ökningen anges vara nödvändig för attskapa tillfälliga lösningar åt de flyktingar som befinner sig påförläggningarna och som på grund av bostadsbristen inte får plats i en kommun.Invandrarverket beräknade kostnaderna i denna del till 303 milj. kr., varavkostnaderna för genomgångsbostäder för flyktingar till 233 milj. kr. I motion Sf511 anför m.fl. attinvandrarverkets målsättning enligt principbeslut om ny organisafion attavarbeta tillståndsärenden och minska beläggningen på förläggningarna heltkommer att styras av hur verket kan påverka kommunerna i fråga om tillfälligaoch snabba bostadslösningar utanför det reguljära bostadsbeståndet.Motionärerna begär (yrkande 5) med hänvisning därtill att underanslaget skall anvisa ytterligare 133 milj. kr. utöver regeringens förslag. I motion Sf502 av m.fl. begärs (yrkande4) att under anslaget skall anvisas 1 . Den föreslagna ökningenär en följd av förslaget i samma motion om att flyktingkvoten skall ökas med500 personer. Utskottet konstaterar att redan regeringens förslag tillmedelsanvisning innebär en ökning av anslaget till bl.a. kollektivagenomgångsbostäder. Verksamheten med sådana bostäder även åt flykfingar meduppehållstillstånd bedrivs på försök. Utskottet anser inte att det nu finnsanledning att höja anslaget i detta avseende, och utskottet avstyrker bifalltill motion Sf511 yrkande 5. Utskottet konstaterar vidare att i den mån en överföringkommer till stånd under nästa budgetår av ett större antal flyktingar än somberäknas i propositionen har regeringen möjlighet att återkomma till ifrågan. Utskottet ser därför ingen anledning att nu frångå regeringens förslagtill medelsanvisning under förevarande anslag och avstyrker följaktligen bifalltill motion Sf502 yrkande 4. Verksamheten vid bedrivsfr.o.m. /89 i delvis nya former (prop. 1987/88:110, SfU 24,rskr. Sfiftelsen har en långtgående frihet att utforma sitt redaktionellaprogram. Prenumerationsavgift kan tas ut och intäkter skapas genomkommersiella annonser. Bestämmelser för tidningsverksamheten finns istiftelsens stadgar och i ett avtalmellan staten och stiftelsen. Statsbidraget fill stiftelsen ökade kraftigt /89:SfU17 under /89. Medel för detta bidrag anvisades tidigare under anslagetInformationsverksamhet men föreslås fr.o.m. /90 anvisas undereget anslag. Till anslaget föreslås anvisat ett reservafionsanslag på , varvid beaktats att stiftelsen bör kompenseras för avvecklingen avtjänstebrevsrätten och för de merkostnader som följer av nya taxeprinciper förutnyttjande av det statliga redovisningssystemet S. Vidare har räknats inkompensafion för prishöjningar. I två motioner tas upp frågan om synskadades möjligheteratt ta del av . Motionärerna framhåller att tidningen -eftersom den ger värdefull information till invandrare och dessutom används iundervisningen i svenska för invandrare - bör ges ut på kassett. ErkkiTammenoksa och flans begär i motion Sf512 (delvis) med hänsyn tillatt det råder speciella ansvars- och finansieringsprinciper avseendehandikappade ett tillkännagivande om att inom ramen för anslagetInformationsverksamhet vid fördelningen medel bör anvisas till för att göra det möjligt att ge ut tidningen på kassett.Marianne begär i motion Ub327 (delvis) ett tillkännagivande om attInvandrartidningen bör ges ut på kassett. Utskottet anser liksom motionärerna att det vore av stortvärde för synskadade invandrare om gavs ut även på kassett.En sådan åtgärd är emellertid kostsam och får övervägas inom ramen förstiftelsens ekonomiska resurser, och utskottet anser inte att motionerna Sf512och Ub327 i dessa delar bör föranleda något uttalande. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m.m. Från anslaget betalas kostnader för ombudsmannen motetnisk diskriminering jämte kansli och för diskriminering. Regeringen föreslår att till myndigheterna anvisas ettförslagsanslag på . Förslaget har inte föranlett någotmofionsyrkande, och utskottet tillstyrker förslaget. Ombudsmannen (DO), som inrättades fr.o.m. budgetåret1986/87 (prop. 1985/86:98, SfU 20, rskr. 301), har fill uppgift att motverkaetnisk diskriminering i första hand inom arbetslivet men även på andraornråden av samhällslivet. DO skall dels ge råd i individuella fall, dels genombl.a. överläggningar och information arbeta för att gällande rättsregler påområdet iakttas och för att kartlägga behovet av ytterligare åtgärder motetnisk diskriminering. I de individuella fallen skall DO genom bl.a. råd ochupplysningar medverka till att den som anser sig ha blivit diskriminerad kan tatill vara sina rättigheter. DO får vid vite förelägga arbetsgivare att kommatill överläggningar och lämna upplysningar. Om ytterligare lagstiftning ellerandra åtgärder behövs, skall DO lämna rapport till regeringen om detta. Isamband med att myndigheterna inrättades, förutsattes att deras verksamhetskulle utvärderas . I årets budgetproposition aviserade föredragandestatsrådet att den planerade utvärderingen av DO:s verksamhet skulle påbörjas 30 1989 ochresultatet läggas till grund för beslut om verksamheten /89:SfU17 /91. tillsatte regeringen en kommission (A1987:05) mot rasism och främlingsfientlighet. Kommissionens uppgift var attpröva vilka ytterligare åtgärder som borde vidtas för att bekämpa rasism ochfrämlingsfientlighet samt att stimulera till sådana åtgärder. En stor del avkommissionens arbete har avsett informationsinsatser av olika slag, bidragtill projekt och insatser av olika grupper och organisationer, som kanengageras i arbetet. I budgetpropositionen angavs att kommissionens rapport medförslag skulle komma . I mofion Sf502 av m.fl. anförs att FN-konventionenmot rasism i vad den avser straffsanktioner vid diskriminering i arbetslivetsamt talemöjlighet och skadeståndsrätt för dem som diskriminerats bör följasupp och utredas i samband med en översyn av DO:s verksamhet. Motionärerna begär(yrkande 31) ett tillkännagivande fill regeringen om uppföljning av dessaförslag. m.fl. begär i motion Sf510 (yrkande 2) attregeringen lägger fram ett lagförslag så att DO kan beivra diskrimineringsärskilt på arbetsmarknaden. Ett liknande yrkande om förbud mot diskrimineringi arbetslivet framställs i motion K443 (yrkande 2) av m.fl. Imotion Sf510 begärs vidare (yrkande 4) att diskrimineringslagstiftningenseffekter konfinuerligt utvärderas i syfte att skärpa rättstillämpningen samt (yrkande5) att kommissionens mot rasism och främlingsfientlighet arbete följs upp genomatt permanenta organ får fortsätta de delar av verksamheten som syftat till attstödja antirasistiska krafter. Regeringen fastställde direktiv (dir.1989:4) för en utvärdering av verksamheten hos ombudsmannen och nämnden motetnisk diskriminering. Enligt direktiven bör den preliminära utgångspunktenvara att DO:s funktion skall bibehållas. Utredaren bör dock vara oförhindradatt påvisa behovet av eller föreslå förändringar av verksamhetens inriktning,dess organisation eller av gällande regler på området. I direktiven erinras omatt en viktig anledning till tillsättandet av DO var invandrarnas svårigheteroch diskriminering på arbetsmarknaden. Att motverka diskriminering avarbetssökande bedömdes som en central uppgift. Utredaren bör värdera huruvidadenna betoning på förhållandena i arbetslivet har avspeglat sig i DO:sverksamhet. - I fråga om enskilda ärenden bör utredaren kartlägga vilka typerav ärenden som förekommit och vilka metoder som använts när det gällt att ge depersoner som vänt sig till DO råd och hjälp samt försöka värdera om dessapersoner genom DO;s existens fått större möjligheter att ta till vara sinarättigheter än annars. - I fråga om DO:s generella åtgärder, såsomopinionsbildning, utbildning och information, bör utredaren överväga derasbetydelse och överensstämmelse med syftet för DO:s verksamhet. De bör ävenavvägas mot de åtgärder som vidtas av andra myndigheter som har liknandeuppgifter. Den parlamentariska kommissionen mot rasism ochfrämlingsfienUighet avlämnade sin slutrapport (SOU 1989:13 och 14) Mångfald mot enfald, del I och II. Del I utgör kommissionens hiivudrapport, medan kommissionens förslag rörande lagstiftning och rättstillämpning redovisas -' närmare idel II. Dessa förslag har utarbetats avkommissionens expertgrupp 1988/89:SfU17 under DO:s ledning. I rapporten redovisar kommissionen erfarenheterna av sittarbete och sina förslag. Inom skolområdet avser föreslagna insatser främstorganisationsmedverkan i skolan, läromedel, utbildning och fortbildning avlärare och skolledare samt lokalt utvecklingsarbete i skolan ochlärarutbildningen. Inom forskningsområdet föreslås vidareutveckling av pågåendeforskning samt förstärkning av resurserna såväl för sektorsforskningen inominvandrar-området som för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. I frågan omfördelning av medel föreslås en ny modell för stöd till information ochopinionsbildning, liksom grundstöd för organisationer vars huvudsakliga uppgiftär arbete mot rasism. Vidare föreslås extra insatser inom folkbildningen. -Kommissionen nämner (del 1 s. 108) att många organisationer och enskilda har framförtönskemål om att kommissionen borde permanentas i någon form och att det bordefinnas ett samordnande organ med övergripande ansvar för frågor omdiskriminering och etniska relationer. Kommissionen anser dock att behovet vältillgodoses inom den nuvarande organisationen och ser inget skäl förinrättande av något nytt statligt organ. Kommissionen pekar på attinvandrarverket har ansvaret för information kring etniskarelationer och att vissa problem kan komma att lösas efter hand som DO:s arbeteblir mer känt för allmänheten, liksom arbetsfördelningen mellan DO ochinvandrarverket. Kommissionen anser vidare bl.a. att myndigheternakontinuerligt bör se över sina regler och rutiner, så att risker förinstitutionell diskriminering av etniska minoriteter undanröjs. Kommissionenframhåller härutöver kommunernas, organisationernas och enskildas ansvar för deetniska relationerna. Förslagen rörande lagstiftning och rättstillämpning avserfrämst förbud mot rasistiska organisationer, skärpning av vissa straffregler ibrottsbalken, lagstiftning mot etnisk diskriminering i arbetslivet samtlagstiftning rörande närradion. I fråga om etnisk diskriminering i arbetslivet anförkommissionen (del I s. 96, jfr del II s. 88) att lagstiftning mot sådan diskriminering åter bör övervägas.Som skäl pekar kommissionen på att invandrarna är en utsatt grupp påarbetsmarknaden, att en lagstiftning med förbud mot etnisk diskriminering ochmöjlighet fill skadestånd för dem som kränks svarar mot kravet på rättsmedeloch ekonomisk gottgörelse enligt rasdiskrimineringskonventionen samt attlagstiftning skulle öka möjligheten till kraftfullt ingripande för att stävjadiskriminering från en tredskande arbetsgivares sida. Kommissionen erinrar omatt DO inrättades för att bl.a. kartlägga behovet av ytterligare åtgärder motetnisk diskriminering, och kommissionen ser ingen anledning att föregripautvärderingen av DO:s verksamhet med egna slutsatser beträffande förekomsten avetnisk diskriminering i arbetslivet. - Kommissionen föreslår också (del I s.97, jfr del IIs. 94) att möjlighetentill grupptalan och rätt till skadestånd vid brottet hets mot folkgrupp börutredas. Som skäl anförs att vid det nämnda brottet och det däremot svarandetryckfrihetsbrottet saknas möjlighet till gottgörelse för dem som utsatts föryttringar av rasism, eftersom brottet i rättspraxis bedömtsinte ha någon målsägande. De frågor om diskriminering i arbetslivet som tas,upp imotionerna Sf502 1988/89:SfU17 yrkande 31, Sf510 yrkande 2 och K443 yrkande 2berörs således av förslag i kommissionens rapport. Dessa frågor rör också i höggrad DO:s verksamhet. Utskottet anser att beredningen av rapporten ochutvärderingen av DO:s verksamhet bör avvaktas, och utskottet avstyrker bifalltill motionsyrkandena. I DO:s uppgifter ligger, som nämnts, att kartlägga behovetav ytterligare åtgärder mot etnisk diskriminering samt att rapportera omytterligare lagstiftning eller andra åtgärder behövs. Den i motion Sf510yrkande 4 begärda kontinuerliga utvärderingen av diskrimineringslagstiftningenseffekter ligger enligt utskottets mening väl inom dessa uppgifter. Fråganberörs sålunda också av utvärderingen av DO:s verksamhet, och utskottetavstyrker bifall till motionsyrkandet. Frågan om ett permanent organ mot rasism ochfrämlingsfientlighet tas, som nämnts, upp i kommissionsrapporten. påpekat finns myndighetsansvar för etniska relationer både hosinvandrarverket och hos DO. Utskottet avstyrker bifall också till motion Sf510yrkande 5. 1. beträffandeuppföljning av reformarbetet attriksdagen avslår mofion 1988/89:Sfl9 yrkandena 1 och 2, 2. beträffande anslag till statens invandrarverksförvaltningskostna der m.m. dels attriksdagen med bifall till proposition 1988/89:105 i denna del anvisar anslagunder tionde huvudtitelns litt. Invandring m.m. för /90enligt den struktur som föreslagits i propositionen, dels att medbifall till motionerna 1988/89:Sfl8 yrkande 1, 1988/89:Sfl9 yrkande 4,1988/89:Sf21, 1988/89:Sf22 yrkande 1 och 1988/89:Sf23 och med anledning avpropositionerna 1988/89:100 och 1988/89:105 till Statens invandrarverksförvaltningskostnader för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 3. beträffandemedel för synskadade utvandrare attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Sf512 i denna del och 1988/89:Ub327 i dennadel, 4. beträffandehandläggningstider i asylärenden attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Sf502 yrkande 23 och yrkande 24 i dennadel, 1988/89:Sf547 yrkande 4 och 1988/89:Sf538 yrkande 2, 5. beträffandepolisens roll i utredningsarbetet attriksdagen avslår motion 1988/89:Sf22 yrkandena 2 och 3, beträffande.?./c. att riksdagenavslår motion 1988/89:Sf22 yrkandena 4 och 5, 7. beträffandepublicering av praxis attriksdagen avslår mofion 1988/89:Sf502 yrkande 13, 8. beträffandeuppföljning av enskilda ärenden attriksdagen avslår motion 1988/89:Sf502 yrkande 16, 33 3 1988189. llsaml. 9. beträffande accepterande av kommunplats /89:SfU17 att avslår motion 1988/89:Sf502 yrkande 28, 10. beträffande invandrarverkets styrelse att avslår motion 1988/89:Sf505, 11. beträffandeanslag till förläggningskostnader attriksdagen med bifall till proposition 1988/89:105 i denna del och med anledningav proposition 1988/89:100 samt med avslag på motionerna 1988/89:Sfl9 yrkande6, 1988/89:Sfl8 yrkande 2 och 1988/89:Sf538 yrkande 3 tillFörläggningskostnader för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 12. beträffandeplacering av barnfamiljer och ensamma barn attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Sf516 och 1988/89:Sf502 yrkande 24 i dennadel, 13. beträffandemeningsfull sysselsättning i förläggningarna attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Sfl9 yrkande 3 och 1988/ 89:Sf538 yrkande5, 14. beträffande svenskundervisning vidförläggningarna att avslår mofion 1988/89:Sf538 yrkande 4, 15. beträffande förläggningar påentreprenad attriksdagen avslår motion 1988/89:Sf538 yrkande 8, 16. beträffandegodkännande av tolk attriksdagen avslår motion 1988/89:Sf545 yrkande 8, 17. beträffande advokaters m.fl. arbeteinom förläggningarna att avslår motion 1988/89:Sf545 yrkandena 12 och13, 18. beträffande val av fastaförläggningar attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Sf507 och 1988/89:Sf509, 19. beträffandebidrag till nya invandrarorganisationer attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Sf514 yrkande 3 och 1988/ 89:Sf527, 20. beträffandeanslag till åtgärder för invandrare