bet · GC01SfU18 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 SfU18 Genomregeringens skrivelse 1988/89:82 om flyktingpolitiken bereds riksdagentillfälle att ta del av vad statsrådet anfört om flyktingpolitiken. Motion väckt med anledning av skrivelsen 1988/89:SOS av m. fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående regeringens skrivelse omflyktingpolitiken. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /89 1988/89: Sf502 av m. fl. (fp) variyrkas 1. att begär att regeringen i internationella fora verkar fören liberalisering avasylpolitiken i de västeuropeiska staterna, 17. att hosregeringen begär förslag om svenskt återinträde i 1988/89:Sf503 av i (m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om en förnyad inriktning avSveriges flyktingpolitik. 1988/89:Sf511 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omriktlinjer för flyktingpolitiken, 3.att hos regeringen begär initiativ för att åstadkomma ett samordnateuropeiskt ansvarstagande för flyktingproblemen i enlighet med vad som anförs imotionen. 1988/89:Sf537 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att alla asylsökande som komtill före bör omfattas av det generellauppehållstillståndet. 1 1988/89. 1988/89: Sf540 avKjell-Arne () vari yrkas att som sin 1988/89: SfU Iimening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till palestinskaflyktingar. 1988/89:Sf543 av m. fl. (mp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna att det utrymme som finns för generösarearbetsinvandring till skall kunna komma alla människor till deloberoende av nationalitet. Motiveringen återfinns i motion 1988/89: U571. 1988/89:Sf545 av m. fl. (mp) vari yrkas 4. att beslutar att den som i sökt asyl eller uppehållstillståndmen inte fått sitt ärende avgjort automatiskt skall erhållauppehållstillstånd samt att detta skall gälla alla, som sedan den 1 januari1988 (med datum justerat allt eftersom tiden går) vistas i , 5. att beslutar att bedömningen bör vara generös och att enpraxis bör utvecklas där flyktingstatus respekteras. Motion väckt med anledning av proposition 1988/89:86 om nyutlänningslag m. m. 1988/89:S03 av () vari yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom efterlevnaden av internationella rekommendationer. Genombeslut vid 1983/(prop. 1983/84:144, SfU 30, rskr. 410)konfirmerades de riktlinjer för invandrings- och flyktingpolitiken somriksdagen lagt fast (prop. 1978/79:100, bil. 15 s. 152, AU 22, rskr.230). Enligt samma beslut skall regeringen lämna en redogörelseför invandrings- och flyktingpolitik. Genom den förevarandeskrivelsen skr. 1988/89:82 lämnas en sådan redogörelse med tonvikt på år1988. Redovisningen inleds med en generell beskrivning av de regler som gällerför utomnordisk invandring som sker av andra skäl än politiska och dennainvandrings sammansättning. Av skrivelsen framgår att den utomnordiskainvandringen till omfattade 33 333 personer. Av dessa fick 45,uppehållstillstånd av anknytningsskäl, av arbetsmarknadsskäl, somgäststuderande och som adoptivbarn. Återstoden, , fickuppehållstillstånd av asylskäl eller humanitära skäl. I skrivelsen beskrivsfortsättningsvis flyktingsituationen i världen liksom det internationellaflyktingarbetet och roll i detta. Vidare lämnas en beskrivning av densvenska utlänningslagstiftningen. mottagningen av flyktingaroch asylsökande i samt frivilligorgani- 1988/89: SfU 18 sationernasverksamhet och den opinionsbildande verksamheten. Iskrivelsen erinras om att den svenska flyktingpolitiken innehåller följandehuvudelement: agerande i FN och andra internationella fora föratt bidra till att internationella konflikter motverkas resp. löses och föratt respekten för de mänskliga rättigheterna upprätthålls, ekonomiskt stöd till UNHCR, UNRWA och andraorganisationer som bedriver flyktingarbete utanför , internationellt samarbete i syfte att verka för ensolidarisk ansvarsfördelning och för att stärka flyktingarnas rättsliga skydd, överföring till , ofta i samarbete medUNHCR, av särskilt utsatta personer som behöver en säker undanförföljelse, mottagande av flyktingar i , i enlighet meden asyllagstiftning som i vissa avseenden ger med flyktingar jämförbara grupperett starkare skydd än vad flyktingkonvention stadgar, ett av staten finansierat kommunalt mottagande förflyktingar och därmed jämställda personer, vilket syftar till att främja derasmöjligheter att finna sig till rätta i det svenska samhället, olika särskilda insatser, bl. a. opinionsbildandeverksamhet, för att förbättra flyktingars och jämförbara gruppers situationoch möjligheter till integration i , stöd till flyktingar som frivilligt vill lämnaSverige för att bosätta sig i hemlandet eller annat land. Iskrivelsen anges att den överväldigande majoriteten av världens flyktingarkommer från och finns i de fattiga länderna i tredje världen. Även omberäkningarna av antalet flyktingar i världen varierar dels på grund avosäkerhet i fråga om befolkningsstatistik, folkräkning, mottagarländemasstatistik m. m., dels på vilket flyktingbegrepp som används är en vedertagenuppskattning av nuläget att det totala antalet flyktingar är 15 miljoner. Somflykting anses enligt om flyktingar medtilläggsprotokoll den som hyser välgrundad fruktan för förföljelse pågrund av sin ras, nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgrupp eller pågrund av sin religiösa eller politiska uppfattning och som därför har flyttfrån sitt hemland eller är förhindrad att återvända dit. Konventionen avsågfrån början endast dem som blivit flyktingar på grund av händelser sominträffat antingen "i " eller "i ellerannorstädes", och de fördragsslutande staterna kunde välja ettdera avdessa alternativ. Genom tilläggsprotokollet upphävdes den tidsmässiga och geografiskabegränsningen, men stater som anslutit sig till konventionen med geografiskbegränsning till kunde vidhålla den. Av de västeuropeiska staterna harItalien och anslutit sig med den nämnda begränsningen till . k. eller afrikanska flyktingkonventionen har ett vidareflyktingbegrepp. Som flykting räknas även den som tvingats lämna sitt hemland pågrund av yttre aggression, ockupation, utländskt /89: SfU 18inflytande i landet eller på grund av händelse som allvarligt stört den allmännaordningen i hela landet eller i en del därav. Vidareförekommer i ett stort antal länder interna flyktingar, s. k. dis-placedpersons, vilka inte korsat någon nationsgräns och som inte kommer med iofficiell statistik. Denstörsta enskilda flyktinggruppen i världen är fortfarande de mer än 5 miljonerafghanska flyktingarna, varav ca 3 miljoner finns i och drygt 2 miljonertagits emot i . En viss återvandring har emellertid redan ägt rum. Storaflyktingproblem finns också i där ca 160 000 flyktingar frånVietnam, och Cambodja finns i läger i olika länder under UNHCR:s mandat.Härutöver finns mer än 300 000 cambod-janska flyktingar i gränsområdet mellanCambodja och , där UNHCR inte kan operera eftersom inteerkänner dessa personer som flyktingar. Deras försörjning blir tillgodosedd avett särskilt FN-organ (UNBRO). En stor flyktinggrupp är också tamilerna. del av dem har dock redan återvänt till Sri Länka. Detäldsta fortfarande olösta och aktiva flyktingproblemet i världen är detpalestinska. Nya palestinier flyr eller förvisas från de av ockuperadeterritorierna. Palestinierna utgör också den största enskilda flyktinggruppeni med mer än 2 miljoner människor registrerade somhjälpbehövande flyktingar hos UNWRA. Det totala antalet palestinska flyktingarär dock ännu större. Antaletflyktingar från och beräknas till några hundratusentals personer,till största delen unga män som flytt undan kriget. Ett stort antal kurder i debåda länderna har också tvingats fly. Ca 40 000 irakiska kurder finns itemporära läger i , medan drygt 70 000 finns i . Antaletflyktingar i uppskattas till omkring 5 miljoner, varav mer än 800 000lämnat sina hemländer . Till detta kommer ca 5 miljoner angolaneroch mo9ambikier som är flyktingar i sina egna länder. De största enskilda flyktinggruppernafinns fortfarande i , och . Situationeni har enligt skrivelsen fortsatt att inge hopp när det gällerbevarandet och utvecklandet av demokratin i ett antal länder. Till länder somArgentina, och sker en återvandring, men den fortsattarepressionen i gör att människor fortfarande flyr därifrån. Den storakoncentrationen av flyktingar finns fortfarande i . Av totaltmer än 2 miljoner flyktingar och hemlösa betraktas bortemot 500 000 somflyktingar i formell bemärkelse. Underår 1985 uppskattades antalet asylsökande i till ca 165 000 personer,till ca 204 000 och till ca 188 000. Under år 1988beräknas utfallet bli 237 000 personer. Siffrorna måste, liksom all annanflyktingstatistik, tas med vissa reservationer. En stor andel asylsökande harforsätlningsvis anlänt utan dokument eller med falska sådana, vilket föranlettett stort antal länder att bibehålla en skärpt tillämpning av gällande utlänningslagstiftningliksom att företa ytterligare förändringar i restriktiv riktning avlagstiftningen och vidta olika andra begränsande åtgärder. I skrivelsenframhålls att i genomsnitt av de asylsökande i fåruppehållstillstånd medan motsvarande siffror i 1988/89: SfU 18 är80 %. Underår 1988 anlände 103 076 asylsökande till nära endubblering jämfört med året innan , 34 352 till , ca 19 600 tillSverige, 7 486 till , 15 790 till , 16 726 till ,6 602 till , ca 4 800 till och 4 668 till jämfört med året innan. har också blivit ett stort mottagarland avflyktingar, framför allt från . Över 20 000 personer har tagits emot. Det internationella flyktingarbetet och roll Iskrivelsen framhålls att regeringens grundläggande inställning är att flyktingfrågornaendast kan lösas genom ett aktivt internationellt samarbete. Bevakningen av deninternationella utvecklingen på området har därför varit intensiv, och Sverigehar både politiskt och genom biståndsinsatser kunnat reagera på nya och/ellerförvärrade flyktingsituationer. Det totala svenska biståndet riktat tillflyktingar och katastrofer som skapar flykting-liknande situationer har ökat.Under år 1988 var samlade bidrag till flyktingar och hemlösa världenöver (utanför ) över 850 milj. kr. Härav utgjorde det totala bidragettill UNHCR 159 milj. kr. och bidraget till UNWRA 82 milj. kr. Pådet internationella planet har fortsatt att spela en aktiv roll inom defrämst berörda organen, särskilt UNHCR. Försöken att utveckla ett konstruktivtsamarbete kring bl. a. behandlingen av asylsökande och mottagandet avflyktingar med ett antal andra industrialiserade länder har fortsatt ochutvecklats i positiv riktning. Grunden för agerande är en strävan attfortsätta en generös och solidarisk flyktingpolitik. Våra reella möjligheteratt påverka andra länder i en sådan riktning har dock visat sig begränsade.Regeringen har lagt stor vikt vid det arbete som görs inom ramen förkonsultationer mellan UNHCR och tio västeuropeiska länder ochAustralien och , ett arbete som i samarbete med UNHCR toginitiativet . Underdet gångna året har det nordiska samarbetet i flyktingfrågor både inom ochutanför det intensifierats och funnit fastare former.På regeringsnivå bedrivs arbetet företrädesvis i den på svenskt initiativbildade nordiska samrådsgruppen för flyktingfrågor. Inomramen för samrådsgruppen har också, som ett led i det tidigare nämndaeuropeiska konsultationsarbetet, initiativ tagits till en gemensam nordisk kvotför iranier i . Avde internationella frivilliga organisationer som mottar svenskt stöd kanframför allt nämnas (), Kyrkomasväridsråd (WCC) och (). Frågorkring flyktingmottagandet i tas upp i två motioner. I motion Sf502 avBengt m. fl. hävdas att flyktingtillströmningen till ärav ungefärligen samma storleksordning som . Vad somdäremot hänt är att det skett stora kast i enskildavästeuropeiska staters siffror genom att bördan skjuts över från ett land till ett annatgenom drastiska restriktioner i resp. lands flyktingpo- 1988/89: SfU 18 litik.Eftersom den totala asyltillströmningen till inte är av störreomfattning än att den förhållandevis enkelt skulle kunna hanteras om samtligastater bedrev en generös och likartad asyl- och mottagningspolitik baserad påömsesidighet måste, enligt motionärema, i väsentligt högre gradutnyttja internationella fora för att påverka övriga västeuropeiska stater attåter föra en mer generös asyl- och flyktingpolitik, som står i bättreöverensstämmelse med intentioner. Kravet på ett kraftfulltsvenskt agerande i europeiska fora är också angeläget mot bakgrund av att EGvid sin harmonisering av flyktingpolitiken mellan medlemsstaterna kan förväntasutsättas för ett starkt tryck att harmonisera i än mer restriktiv riktning.Det är också enligt motionärerna angeläget att inom berört ministerrådtar initiativet till ett nordiskt samordnat agerande för att skapa beredskapför akuta flyktingproblem. Motionärema begär (yrkande 1) ett tillkännagivandeav det anförda. LarsWerner m. fl. begär i motion Sf511 yrkande 3 ett tillkännagivande av attregeringen på statsministemivå bör ta initiativ till internationellaöverenskommelser för att på ett positivt och konstruktivt sätt bidra till enlösning av flyktingproblemen. Målsättningen måste vara att de övriga nordiskaländerna, men också övriga europeiska länder, på ett organiserat sätt tar sin och en mycket större del av ansvaret för de stora flyktingproblemen ivärlden. Utskottetbehandlade likartade motionsyrkanden med anledning av regeringens skrivelse omflyktingpolitiken i sitt av godkända betänkande SfU1987/88:27. Beträffande initiativ av de slag som begärts i motionerna Sf502och Sf511 framhöll utskottet att initiativ från regeringens sida hade tagitssåväl för att få till stånd ett intensifierat samarbete mellan de europeiskaländerna och mellan de nordiska länderna som för att i största möjligautsträckning få till stånd omplaceringar av flyktingar under ordnade former.Såsom framgår av den nu föreliggande skrivelsen har regeringen under år 1988fortsatt att verka inom såväl internationella som nordiska fora för ett ökatsamarbete i flyktingfrågor. Särskilt kan framhållas konsultationerna mellanUNHCR och ett flertal västeuropeiska länder samt och kringfrågor rörande asylsökande och flyktingar i och liksominitiativet till den nordiska samrådsgruppen på regeringsnivå förflyktingfrågor. Ävenom, såsom framhållits i skrivelsen, möjligheter att påverka andraländer till att föra en generös och solidarisk flyktingpolitik har visat sigbegränsade anser sig utskottet mot bakgmnd av vad som redovisats i skrivelsenkunna utgå från att regeringen även fortsättningsvis i denna fråga kommer attspela en aktiv roll på det internationella och nordiska planet. MotionernaSf502 yrkande 1 och Sf511 yrkande 3 får därmed anses besvarade. Imotion Sf502 av m. fl. begärs i yrkande 17 ett förslag omsvenskt återinträde i ICM. IntergovernmentalOrganization for Migration, ICM, bildades , och var medlem framtill . BeträflFandeSveriges engagemang i ICM har i skrivelsen framhållits att 1988/89: SfU 18Sverige anlitar ICM som transportorganisation för hitresande kvotflyktingaroch deras anhöriga samt för återvandrande flyktingar, att ocksåbidragit till och aktivt medverkat i ICM:s seminarier och att diskussioner omövrigt projektsamarbete pågår. I utskottets betänkande SfU 1985/86:21 uppgavsmed anledning av ett liknande motionsyrkande som det nu förevarande att fråganom ett svenskt medlemskap i då bereddes i . Dennaberedning föranledde inte att begärde återinträde, och frågan härom ärenligt vad utskottet erfarit inte aktuell. Utskottet anser attdet ankommer på regeringen att avgöra om ett medlemskap åter skall aktualiserasoch avstyrker bifall till motion Sf502 yrkande 17. Utskottetbehandlar i detta sammanhang också motion Sf543 av m. fl. varibegärs ett tillkännagivande om att det utrymme som finns för en generösarearbetskraftsinvandring till skall kunna komma alla människor till deloberoende av nationalitet. Enligt motiveringen till yrkandet är motionärernapositiva till en ökad invandring men finner ingen anledning att det utrymme somfinns för generösare invandring skall vara begränsat till EG-området. Utskottetvill erinra om att för personer utom beviljas uppehålls- ocharbetstillstånd av rena arbetsmarknadsskäl i princip bara omarbetskraftsbehovet inte kan tillgodoses inom . Arbetskraftsinvandringenär mycket begränsad, och beviljades endast 257 personeruppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl. Utskottet är inte nu berett att varesig förorda en ökad arbetskraftsinvandring eller om en sådan bliraktuell göra några uttalanden om hur invandringen skall regleras. Utskottetavstyrker bifall till motion Sf543. Flyktingar och asylsökande till Enligtskrivelsen reste 19 600 personer inkl. barn in i och ansökte omasyl. Det största antalet, ca 5 000, kom från . Den därnäst störstagruppen, ca 3 400 personer, kom från . Antalet irakiska asylsökande var 1150, medan antalet statslösa och personer med okänt medborgarskap (oftastpalestinier och andra personer från ) som sökte asyl uppgick till 1 450.En annan stor grupp asylsökande var etiopier (ca 1 090). Underåret beviljades 16 125 personer uppehållstillstånd som flyktingar eller därmedjämställda av asylskäl, varav ca 5 860 iranier, 1 740 chilenare, 1410 irakier,1 180 statslösa eller med okänt medborgarskap, 1 420 etiopier och 890 rumäner. Inomramen för den s. k. flyktingkvoten överfördes 1 476 personer till . Destörsta gmpperna kom från ursprungsländerna (151), (245),(753), (96) och (94). Itre motionsyrkanden begärs tillkännagivande till regeringen om inriktningen avflyktingpolitiken. i anser i motion Sf503 att dennuvarande flyktingpolitiken är felinriktad då den bistår fel människor ochstörre resurser läggs ner på att ta emot flyktingar i än på bistånd åt flyktingarutomlands. Motionären vänder sig särskilt mot att 1988/89: SfU 18 Sverigehar ett vidare flyktingbegrepp än och att asyl i storutsträckning ges åt personer som saknar vederbörliga handlingar vid ankomstentill . Imotion Sf511 begär m. fl. (yrkande 1) ett tillkännagivande om attSverige borde ha en mer generös flyktingpolitik och att vaktslåendet om engemensam och human sådan politik nu är viktigare . IngerSchöriing m. fl. begär i motion Sf545 yrkande 5 ett tillkännagivande tillregeringen om att bedömningen i asylärenden bör vara generös och att en praxisbör utvecklas där flyktingstatus respekteras. Utskottethar i sitt betänkande 1988/89: SfU 19, som avgivits med detförevarande betänkandet, tillstyrkt att de nuvarande grunderna i 3, 5 och 6 §§utlänningslagen för vem som kan beviljas uppehållstillstånd som flykting ellerav därmed jämställda skäl förs över till en ny utlänningslag. Utskottetavstyrker därför bifall till motion Sf503. Beträffandeyrkandena i motionerna Sf511 och Sf545 om uttalanden öm en generös ochsolidarisk flyktingpolitik vill utskottet hänvisa till att föredragandestatsrådet avslutningsvis framhållit i den förevarande skrivelsen att Sverigehar fortsatt att driva en solidarisk och generös flyktingpolitik. I dennuvarande situationen i världen, då trots ett antal ljuspunkter bildendomineras av orättvisor, förtryck av de mänskliga rättigheterna, krig ochförföljelse är, enligt hennes mening, en generös och solidarisk flyktingpolitik,tillsammans med aktiva strävanden för att bevara respekten för de mänskligarättigheterna, den enda moraliskt försvarbara politiken, och Sverigestraditioner i detta hänseende måste bibehållas. Utskottetsom till fullo kan instämma i detta uttalande anser att motionerna Sf511yrkande 1 och Sf545 yrkande 5 är tillgodosedda med det anförda. Kjell-ArneWelin tar i motion Sf540 upp frågan om ökat stöd till palestinska flyktingar.Motionären begär ett tillkännagivande om dels att det svenska stödet till FN:ssärskilda biståndsorgan för palestinska flyktingar, UNWRA, skall ökasekonomiskt och personellt, dels att palestinska flyktingar skall kunnaerbjudas en i och att det är angeläget att derasasylansökningar inte särbehandlas. Fråganom svenskt bistånd till UNWRA har behandlats av utrikesutskottet ibetänkandet 1988/89: UU18. har därvid tillstyrkt regeringensförslag till uppräkning av biståndet till UNWRA och avstyrkt motioner om enytterligare uppräkning av beloppet till denna organisation. följdeutskottets förslag, och socialförsäkringsutskottet finner inte anledning attnu förorda ett ytterligare ökat stöd till UNWRA. Såvitt gäller den påståddasärbehandlingen av asylsökande palestinier har denna fråga behandlatsav i utskottets granskningsbetänkande 1988/89: , som hållit en utfrågning av statsrådet bl. a. handläggningen av asylansökningar från palestinier, har förklarat(s. 66) att det vid granskningen inte har förekommit något som ger anledninganta att palestinier som grupp behandlas på ett annat sätt än andraasylsökande. heller har granskningen avregeringens handläggning av ärenden rörande 1988/89: SfU 18 vissa enskildaasylsökande palestinier föranlett något uttalande från konstitutionsutskottetssida. Pågrund av det anförda avstyrker socialförsäkringsutskottet bifall till motionSf540. Regeringenbeslöt att den som ansökt om asyl före fårstanna i om inte särskilda skäl i det enskilda fallet talar däremot.Den tillfälliga ändringen av praxis i asylärenden gjordes för att intenuvarande balanser av icke avgjorda ärenden skall försvåra genomförandet avplanerade reformer, och den tillämpas i de asylärenden där frågan om avvisningeller utvisning inte slutligt avgjorts. Däremot tillämpas den inte iverkställighetsärenden. Imotion Sf537 av begärs ett tillkännagivande om att allaasylsökande som kom till före bör omfattas av detgenerella uppehållstillståndet. m. fl. begär i motion Sf545yrkande 4 att den som sökt uppehållstillstånd men inte fått sitt ärende avgjortinom 12 månader automatiskt skall få uppehållstillstånd och att detta skallgälla alla som är i . Utskottethar i sitt av godkända betänkande 1988/89: SfU 17 avstyrktmotionsyrkanden med liknande syfte, och utskottet anser att börvidhålla sitt tidigare ställningstagande. Utskottetbehandlar i detta sammanhang även motion Sf33 av såvitt avser yrkande2. I motionsyrkandet begärs ett tillkännagivande om att internationellarekommendationer rörande asylrättens innehåll skall iakttas vid behandlingenav individuella ärenden åtminstone i de fall då biträttrekommendationen. Utskottet,som anser sig ha anledningutgå från att de tillämpande myndigheterna ochregeringen följer de rekommendationer biträtt, finner inte att någottillkännagivande i frågan är påkallat. Avslutningsvisbehandlar utskottet motion S08 av m.fl., vilken väckts medanledning av den förevarande skrivelsen. I motionen tas ett flertal frågor uppsom motionärerna finner vara otillräckligt belysta eller på annat sättbristfälliga i skrivelsen. Den första frågan som tas upp är behovet avkontinuerlig statistik över bam i förvar. Idenna fråga har utskottet i sitt förenämnda betänkande 1988/89: SfU 19 anförtatt utskottet utgår från att regeringen och ansvariga myndigheter noga följerutvecklingen i fråga om förvarstagande av barn. För att göra detta måste deansvariga myndigheterna fortlöpande se till att det finns ett underlag föruppföljningen. Något tillkännagivande om uppdrag till invandrarverket att förastatistik anser utskottet dock inte påkallat. Motionäremaanger härefter att antalet direktavvisningar ökat mellan åren 1987 och1988 och efterlyser en redogörelse av varför -relativt sett antaletdirektavvisade ökat mer än antalet asylsökande. Avskrivelsen framgår att av de ca 19 600 personer som reste till och sökte asyl direktavvisades ca 3 000 eller av polis myndigheten, och beslutade att ej överta dessa ärenden. Motsvarande siffror var 18 000 resp. 2 500 eller . Skälen till varför ( en person söker sig hitvarierar, och det torde inte vara möjligt att utan /89: SfU 18 enindividuell granskning av varje direktavvisning ge en förklaring till varförandelen sådana avlägsnanden i förhållande till antalet asylsökande är drygt enprocentenhet högre än .