bet · GC01AU12 · 1988-12-31 00:00:00 — Makt tillde arbetande för att framtvinga nya arbetsorganisationer är nödvändig. Maktförhållandenai samhället kräver att arbetarskyddsstyrelsen genom sin centrala roll har enkvalificerad majoritet för arbetarparten. Särskilduppmärksamhet måste riktas mot kvinnornas arbetsmiljö då kvinnor drabbas värstav arbetslivets utveckling. Åtgärder som skyddar gravida kvinnor inklusivefoster är nödvändiga. Rätten till omplacering i vissa fall måste utvidgas etc. Företagshälsovården bör få enstarkare ställning och en kraftigare inriktning mot s.k. psykosociala frågor. Arbetsmiljölagens utformning skallvara demokratisk och därmed stå fri och obunden från påtryckningar från EG. En åtgärdsinriktning av detta slag saknas i de bådafolkpartimotionerna, som avstyrks med det anförda. Till det ovan angivnaåtgärdsprogrammet avser utskottet att återkomma i ett senare sammanhang. Arbetsmiljöproblem för kvinnor (mom. 3) (), (). () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Med den" och på s. 11 slutar med "redovisadedelarna" bort ha följande lydelse: Såsom anförs i motionerna A804 (fp) och A809 (c) är detangeläget att arbetsmiljön inom många kvinnodominerade områden förbättras.Diskussionen om arbetsmiljörisker har i stor utsträckning varit inriktad påtraditionella arbetsmiljörisker som framför allt förekommer inom manligtdominerade arbetsplatser. Med hänsyn till att det ofta är inom vårdyrkenasom de fysiskt tunga jobben finns anser utskottet att detta område särskiltmåste uppmärksammas. Det är bl.a. nödvändigt att ta fram tekniska hjälpmedeloch ergonomiskt riktiga verktyg för arbetstagare av båda könen. Utvecklingeninnebär att allt fler kvinnor och män kommer att arbeta vid 39 bildskärmsterminaler.Det är belagt både genom vetenskapliga undersök- 1988/89:AU12 ningar ochpraktisk erfarenhet att olika typer av besvär kan uppstå vid bildskärmsarbete.Därför är det angeläget att man även i fortsättningen studerar riskerna meddetta arbete och vidtar åtgärder mot förekommande problem bl.a. för gravidakvinnor. En stor del av problemen inom den offentliga sektorn harsannolikt sin grund i psykosociala arbetsmiljöproblem vid sidan av ergonomiskarisker. Olika larmrapporter har lagts fram som visar på upplevelser av psykiskpress, bristande uppskattning för utfört arbete och känslor av bristandemöjligheter att påverka den egna arbetssituationen. Vad utskottet anfört med tillstyrkan av motionerna A804och A809 i aktuella delar bör ges regeringen till känna. Vid bifall härtilltillgodoses syftet med yrkandet i motion A223 (vpk) omtilläggsdirektiv till arbetsmiljökommissionen. dels att utskottets hemställan under3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande arbetsmiljöproblem för kvinnor attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:A804 yrkande 8 och 1988/89: A809yrkande 5 samt med anledning av motion 1988/89:A223 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Arbetsmiljöproblem för kvinnor (mom. 3) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "Med den" och på s. 11 slutar med "redovisade delar"bort ha följande lydelse; Varannan anställd är kvinna. Det är kvinnorna som bär uppden gemensamma sektorn - i äldreomsorg, barnomsorg, sjukvård, hemtjänst ochlokalvård. Kvinnorna finns också i industrin, framför allt i det som kallas"lättare" industriarbeten, men som i verkligheten innebär mycket svårapåfrestningar för kroppen. Kvinnorna arbetar inom administration och kontor,där bildskärmsarbetet ökar snabbt och i handeln som t.ex. kassörskor. Kvinnor ses som arbetarklass . Deras arbete är oftalågt värderat lönemässigt och i fråga om status, fastän detta arbete i vårtallmänna medvetande hör till det mest angelägna och uppskattade i samhället.Många gånger är också arbetsmiljö och arbetsförhållanden i övrigt bristfälligaoch skadliga. Det är definitivt inte fråga om kvarstående problem från en istort sett svunnen tid. Skador och sjukdomar orsakade av arbetet ökar iomfattning. Så ökar belastningsskadorna inom industrin på grund av alltför storandel ensidiga arbeten och inom den gemensamma sektorn till följd av många ochtunga lyft i vårdarbetet. Bildskärmsarbetet på kontor medför ensidigaarbetsställningar och upprepade rörelser. Dåliga arbetsmiljöer finns också iandra branscher, exempelvis lokalvård, handel och restaurang. har i uppdrag att kartlägga desämsta jobben. Med traditionella värderingar av tungt och lätt arbete är detstor risk att kvinnornas arbetsmiljöproblematik ställs åt sidan. Med hänsynhärtill och till vad ovananförts anser utskottet att kommissionen bör få tilläggsdirektiv om 40 attsärskilt beakta kvinnors arbetsmiljöproblematik. Motsvarande yrkanden i motionerna A804 (fp) och A809 (c)påkallar inte 1988/89: AU12 någon åtgärd i den mån de inteblivit besvarade med de nu gjorda uttalandena. dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse; 3. beträffande arbetsmiljöproblem för kvinnoratt med bifall till motion 1988/89;A223 samt med avslag på motionerna1988/89: A804 yrkande 8 och 1988/89: A809 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Arbetsmiljöproblem för kvinnor (mom. 3, motiveringen) , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Medden" och på s.ll slutar med "redovisade delarna" bort haföljande lydelse: Som sagts anser utskottet att inte haranledning att uttala sig om inriktningen av arbetsmiljökommissionens arbete medhänsyn till att uppgifterna fullgörs bättre inom ramen för den ordinarieverksamheten på arbetsmiljöområdet. Vad beträffar den nu aktuella frågan omarbetsmiljöproblem för kvinnor kan dessutom hänvisas till arbetarskyddsstyrelsensomfattande uppdrag att utarbeta handlingsprogram för arbetsmiljön inom vissa kvinnodomineradebranscher, ett uppdrag som skall vara slutfört före utgången av . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetyrkandet i vpk-motionen 223 om tilläggsdirektiv till arbetsmiljökommissionen.Det synes inte heller påkallat för att göra de i motionerna A804 (fp)och A809 (c) begärda tillkännagivandena till regeringen om kvinnorsarbetsmiljöproblem. Arbetsmiljön inom lantbruket (mom. 4) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Direktiven lägger" och slutar med "denna del"bort ha följande lydelse: Arbetsmiljöproblemen inom lantbruket är större än inom deflesta andra näringar. Svära olycksfall, arbetsbelastningsskador och exponeringav damm och gaser förekommer i alltför stor utsträckning. Detta berörlantbrukarna själva men också avbytare, lantarbetare och djurskötare. Trots maskinell utrustning är lantbruksarbete tungt.Traktorkörning och mjölkningsarbete medför ofta belastningsskador. Hälsoriskerbetingade av exponering för kemiska medel gäller i hög grad också lantbruket.Damm i olika former är vanligt förekommande. Det gäller både oorganiskt ochorganiskt damm. Olycksfallsfrekvensen är lika hög inom lantbruket som inomde mest drabbade grenarna av andra delar av näringslivet. Olycksfallen ilantbruket medför betydande konsekvenser för den som drabbas liksom för produktionen. Depsykosociala arbetsmiljöfaktorerna har egentligen uppmärksammats Men med strukturförändringar och försämrad 1988/89:AU12 lönsamhet har situationen inom lantbruket påtagligt förändrats.Isolering och ensamarbete i förening med ekonomiska bekymmer leder till ökadstress. Av det nu redovisade framgår att det är angeläget attförsöka komma till rätta med arbetsmiljöproblemen inom lantbruket. Mot denbakgrunden är det viktigt att man i det utredningsarbete som pågår om defarligaste arbetsmiljöerna inte undervärderar eller glömmer bort hälsoriskernavid lantbruksarbete. Det kan också finnas anledning för arbetsmiljöfonden att isamarbete med lantbruksforskningen undersöka nya produktionsmetoder ocharbetsredskap ur arbetsmiljösynpunkt. Med tillstyrkan av motion A250 föreslåsatt vad utskottet anfört bringas till regeringens kännedom. dels att utskottets hemställanunder mom. 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande arbetsmiljön inomlantbruket att med bifall till motion 1988/89:A250 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, roll m.m. (mom. 5) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Vad först" och på s. 13 slutar med "denna del"bort ha följande lydelse; Vad först beträffar yrkesinspektionens roll kan erinras omatt inspektionen - efter avskaffandet av den kommunala tillsynen - har tillsynöver mer än 250 000 registrerade arbetsställen. Detta har kommit att förändraoch modernisera tillsynsverksamheten. Nya metoder utarbetas i syfte att inriktatillsynen på arbetsgivarens eget arbetsmiljöarbete. Företagens organisation,planering och rutiner granskas närmare. Såsom sägs i motion A248 (m) måste detgöras en gränsdragning mellan myndighets- och egenkontroll. För att deneftersträvade systemtillsynen skall lyckas, krävs kunskap och utbildning hosinspektörerna. Inom företagen har den utbyggda företagshälsovården banat vägför ökad egenkontroll, eftersom kompetens och möjligheter nu erbjuds genomdenna. Det är dock viktigt att skyddsombud och företagens arbetsmiljöansvarigakan utbyta erfarenheter med yrkesinspektionen och tillgodogöra sig även desskompetens. Vad sedan gäller statistikproduktionen delar utskottetmotionens uppfattning att ISA-systemet är ett trögt och trubbigt instrument pågrund av den eftersläpande statistiken. Denna är gammal.ISA-systemet skulle lätt kunna få en bättre aktualitet, om man släpper kravetpå samtidig redovisning av antalet arbetstimmar. Kompletterande uppgifter häromborde kunna lämnas . Med en sådan åtgärd skulle statistiken kunna gevägledning för att snabbt analysera och åtgärda arbetslivets risker för ohälsaoch olycksfall. dels att utskottets hemställanunder 5 bort ha följande lydelse; 5. beträffande yrkesinspektionens roll m.m. att med bifall till motion 1988/89;A248 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 42 Säkerhetsdagari skogsbruket (mom. 6) 1988/89: AU12 och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Liknande yrkanden" och slutar med "förevarandedel" bort ha följande lydelse: Det självverksamma skogsbruket är som framgår av motionA289 en hårt olycksfallsdrabbad bransch. Det är därför högst befogat att detsker en fortsatt medelstilldelning för anordnande av säkerhetsdagar iskogsbruket såsom föreslås i motionen. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffandesäkerhetsdagar i skogsbruket attriksdagen med bifall till motion 1988/89:A289 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Anslag till åtgärder som motverkar kvinnors arbetsmiljöproblem (mom. 7) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjarmed "Utskottet hänvisar" och slutar med "aktuellamotionsyrkandet" bort ha följande lydelse; I det föregående har utskottet pekat på särskildaproblemområden när det gäller kvinnors arbetsmiljö och på angelägenheten av attde uppmärksammas. Utskottet delar uppfattning att därutöver börsärskilda medel anvisas för insatser som syftar till att komma till rätta medarbetsmiljöproblem och arbetsskador som främst drabbar kvinnor. Utskottetberäknar liksom motionärerna härför ett belopp om 2 milj. kr. I det följandeåterkommer utskottet till denna medelsanvisning. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande anslag ull åtgärder som motverkarkvinnors arbets miljöproblem attriksdagen med bifall till motion 1988/89:A809 yrkande 10 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Bidragsgivning till facklig bevakning av EG:s integrationsarbete (mom. 8) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjarmed "Motionens syfte" och slutar med "avstyrker motionen"bort ha följande lydelse; I budgetpropositionen anmäls att statligt stöd skalllämnas för den fackliga bevakningen av EG:s integrationsarbete och att stödetbortsett från den första utbetalningen skall utgå ur arbetsmiljöfonden. Somanförs i motion A280 (m) avser den fackliga bevakningen hela EG;s inre marknadoch sålunda inte främst arbetsmiljöfrågor. Utskottet ifrågasätter därför om enfinansiering över arbetsmiljöfonden är den lämpligaste. Dessutom bör ha insyn i bidragsgivningen ochmöjlighet att följa 1988/89: AU12 kostnadsutvecklingen. Om bidragsgivningenskall fortsätta bör regeringen därför i nästa års budgetproposition eller annatlämpligt sammanhang för presentera en annan finansieringsform, somtillgodoser vad utskottet nu uttalat. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande bidragsgivning till facklig bevakning avEG:s integrationsarbete attriksdagen med bifall till motion 1988/89: A280 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Medelsanvisning till (mom. 11) Under förutsättning av bifall till reservation 10 och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Regeringens anslagsberäkningar" och slutar med "utanerinran" bort ha följande lydelse: Med hänvisning till förslaget att 2milj. skall anvisas till åtgärder för att motverka kvinnorsarbetsmiljöproblem föreslår utskottet att det anslag regeringen begärt räknasupp i motsvarande mån. deb att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse; 11. beträffande medelsanvbning till Arbetarskyddsstyrelsenoch yrkesinspektionen attriksdagen med anledning av propositionen i motsvarande del och motion1988/89:A809 yrkande 10 i motsvarande del till Arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen för /90 anvisar ett förslagsanslag av , Anslag till delegationen för hybrid-DNA-frågor (mom. 12) deb att den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjarmed "Även " och slutar med "skull avstyrks"bort ha följande lydelse; Från liksom andra riksdagspartiers sida harbegärts att ett utredningsarbete om biotekniken skall påbörjas. Det ärangeläget att utvecklingen på detta område börjar följas av ettansvarigt organ, i avvaktan på beslut i frågan och på att detbegärda utredningsarbetet kommer i gång och leder till praktiskt resultat. Ienlighet med förslaget i folkpartimotionen So481 bör uppdraget att tills vidaresköta bevakningen på bioteknikområdet anförtros delegationen förhybrid-DNA-frågor som på grund härav bör få disponera ytterligare 1 milj. kr. dels att utskottetshemställan under 12 bort ha följande lydelse: 1988/89:AU12 12.beträffande anslag till delegationen för hybrid-DNA-frågor att medbifall till motion 1988/89:So481 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Medelsanvisning till (mom.14) Underförutsättning av bifall till reservation 13 och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjar med "Vadregeringen" och slutar med "av utskottet" bort ha följandelydelse; Medanledning av vad utskottet förordat om utvidgat uppdrag till delegationen förhybrid-DNA-frågor bör det anslag regeringen föreslagit förarbetsmiljöinstitutet höjas med 1 milj. kr. dels att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse: 14. beträffande medelsanvbning till attriksdagen med anledning av propositionen i motsvarande del och motion1988/89:So481 i motsvarande del till /90 anvisar ett förslagsanslag av , Åtgärder för ökad sysselsättning av handikappade (mom. 17) och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "Såsommotionärerna" och på s. 18 slutar med "åtgärd" bortha följande lydelse; Arbetslöshetenbland handikappade är dubbelt så hög som bland befolkningen i övrigt. Både avallmänna skäl och mot bakgrund av arbetskraftsbristen är det viktigt attansträngningarna intensifieras för att bereda handikappade tillträde tillarbetsmarknaden. Motdenna bakgrund är det ytterst beklagligt att regeringen valt att gehandikapputredningen . I stället bör ökade resurser tillförashandikappolitiken. Utredningen bör också få direktiv som tillåter förslag somkräver totalt utökade resurser. Samhallbör tillföras ytterligare platser så att den höga arbetslösheten blandarbetshandikappade minskar. Ytterligare ansträngningar måste också göras föratt erbjuda arbete för de personer för vilka förtidspensionering förefallervara det mest näraliggande alternativet. Vihar alltför vattentäta skott mellan de resurser som disponeras för förtidspensionering och för arbetsmarknadspolitiska insatser. En omfördel ning av resurser från socialförsäkringssektorn till arbetsmarknadsåtgärder i kombination med en ökad flexibilitet inom lönebidragssystemet gör att resurserna för lönebidragsplatser hos allmännyttiga organisationer bör kunna öka. Det är ställt utom allt tvivel att många handikappade erhållit meningsfulla platser inom sådana organisationer. För att de handikappadeskall kunna beredas arbete i ökad utsträckning behöverrehabiliteringen bli mer effektiv genom bättre samordning. 1988/89: AU 12 De som arbetar på dagcenter och andra arbetsplatser harönskemål om att få lön för det arbete de utför i stället för pension. Lagen om allmän försäkring (AFL) bör ändras så att det blirmöjligt att i rehabiliterande syfte koordinera pension och lön. Detta skullemedföra att det blev möjligt för landstingen att använda intäkterna frånverksamheten till att betala lön till de utvecklingsstörda. Med tillstyrkan av folkpartimotionerna A204, A225 och A246i de aktuella delarna föreslår utskottet att regeringen underrättas om det ovananförda. dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följandelydelse: 17. beträffande åtgärder för ökad sysselsättning avhandikappade att med bifall till motionerna 1988/89:A204 yrkande 1,1988/89: A225 yrkande 6 och 1988/89: A246 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Handikappades tillgång till arbetsmarknaden (mom. 18) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "De önskemål" och på s. 19 slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: Liksom i motion A246 anser utskottet attarbetsmarknaden måste bli öppen i ordets egentliga bemärkelse. Det ställerökade krav på insatser bl.a. från skolans sida. Skolan bör ha skyldighet atttillsammans med de arbetsvårdande myndigheterna underlätta övergången frånskola till arbete. Alla unga handikappade och nyhandikappade skall haalternativ försörjning till förtidspension så länge de deltar irehabilitering. Ersättningen måste utformas så att den ekonomiskt intemissgynnar enskilda handikappade i förhållande till dem som har pension.Införande av ett rehabiliteringsstöd som är lägre än förtidspension är enorättvis och olycklig lösning. Dessutom bör ersättningen ha karaktär av lön istället för stöd. Ersättningen får inte understiga pension och bör benämnasrehabiliteringslön. Regeln bör vara att förtidspension inte får beviljas förränförsök till rehabilitering har genomförts och utvärderats. Det är inte acceptabelt att som 2 000människor mellan förtidspensioneras. Ungdomarna måste fåmöjligheter att pröva vilka arbetsområden som kan vara möjliga att förena medhandikappet. Anpassad utbildning och anpassning av arbetsplatsen är avgörandeför möjligheterna till sysselsättning. Samhällets ekonomiska insatser för arbetshandikappadeinnevarande budgetår uppgår till i form av pensioner,lönebidrag, utbildning och social verksamhet. Därtill kommer kostnader förstatsbidrag till med . Om arbetshandikappade inte erhåller arbete kommer storakostnader på ett flertal olika konton. Det är kostnader som inte analyseras och debatteras och inte heller är utsatta för hårdhänta budgetmanglingar. Som exempel kan 4 hänvisastill att inom sjukförsäkringen är kostnaden nära nog densamma som lönekostnadenoch inom pensionssystemet är den av lönekostnaden. 1988/89: AU L Mot denna bakgrund bör i enlighet med förslageti motion A281 (c) hos regeringen hemställa om en studie i syfte att analyserade samhällsekonomiska konsekvenserna av om alla arbetshandikappade som vill haarbete också erhåller arbete på den öppna marknaden eller inom den skyddade sektorn. Vad utskottet anfört med anledning av de ovan redovisadecenterförslagen bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följandelydelse: 18. beträffandehandikappades tillgång till arbetsmarknaden attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:A245 yrkande 1 och 1988/89; A281yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Tillämpning av främjandelagen (mom. 19) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 19 sombörjar med "Utskottet gav" och slutar med "behandlademotionerna" bort ha följande lydelse: För att öka de funktionshindrades sysselsättning på öppnaarbetsmarknaden förutsätter regeringen att främjandelagen kommer till aktivanvändning på ett annat sätt än . Utskottet delar i detta avseenderegeringens uppfattning. Främjandelagen har ännu inte kommit till praktiskanvändning, ett i sig märkligt förhållande mot bakgrund av hur arbetsmarknadenför människor med funktionsnedsättning alltid har sett ut. Det finns en allmän uppfattning att brister i lagenstillämpningsföreskrifter gör den ohanterlig. bör därför såsomföreslås i motion A254 (vpk) hemställa hos regeringen om en översyn av dessaföreskrifter. 1 motionerna A207 (s) och A272 (fp) krävs också ett effektivareutnyttjande av främjandelagen med förslag om kvotlagstiftning resp.obligatorisk redovisning av hur lagen använts. Även detta är åtgärder som börövervägas. dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följandelydelse; 19. beträffandetillämpning av främjandelagen attriksdagen med bifall till motion 1988/89: A254 yrkande 5 samt med anledning avmotionerna 1988/89;A207 yrkande 1 och 1988/89;A272 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Medelsanvisning till Yrkesinriktad rehabilitering (mom. 20) dels att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Nästa års" och slutar med "har begärt" bort haföljande lydelse: Utskottet biträder förslaget i vpk-motionen A254 och ansersåledes att det föreliggande anslaget bör räknas upp med 10 milj. kr. föranskaffning av mikrodatorutrustning till arbetsmarknadsinstituten och förpersonalutbild- ningbeträffande användningen av denna utrustning, allt i enlighet med vad 1988/89:AU12 AMS har hemställt om i sin anslagsframställning. dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följandelydelse: 20. beträffande medelsanvisning till Yrkesinriktadrehabilitering att med bifall till motion 1988/89: A254 yrkande 1 samt med anledning av propositionen i motsvarande del till Yrkesinriktad rehabilitering för /90 anvisar ett reservationsanslag av , Datorhjälpmedlens betydelse för handikappade (mom. 21) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "I budgetpropositionen" och slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: Utveckling av tekniska hjälpmedel ocharbetsplatsanpassning är angelägna inslag i de insatser som görs för att dearbetshandikappade skall få insteg i arbetslivet. driver AMS ettteknikupphandlingsprojekt, TUFFA. Detta bör inte leda till att individuelltanpassade hjälpmedel utesluts om de hgger utanför upphandlingsavtalet. Låsningtill TUFFA:s produkter bör alltså inte ske. I den moderata partimotionen A216 framhålls att ny teknikinom arbetslivet kommer att underlätta för arbetshandikappade. De datoriserademeddelandesystem som finns i många stora företag, högskolor och myndigheterkommer att öppna helt nya möjligheter för syn-och hörselskadadeatt kommunicera med personer som varken har speciell handikapputrustning somtexttelefoner eller särskilda kunskaper om teckenspråk. För synskadade iarbetslivet bör datorn kunna ges som tekniskt hjälpmedel. Även förhörselskadade och rörelsehindrade har datorhjälpmedel stor betydelse.Samtidigt bör betonas nödvändigheten av att döva och hörselskadade har tillgångtill texttelefon på arbetsplatsen. Många försök med datorhjälpmedel har gjorts i olikasysselsättningsprojekt.