bet · GC01JoU2 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt den tidigare omnämnda propositionen1987/88:175 förbereder regeringen förslag till ytterligare resurser förkustbevakningen. Utrikesministern framhåller att överenskommelsen med Sovjetinnebär ökade krav på den fisketillsyn som utövar. Mot bakgrundav den omfattning fisket fått är det angeläget att kan bedrivaen effektiv övervakning i området. Regeringen har numera i proposition 1988/89:25 medförslag till tilläggsbudget I, bilaga 3, återkommit till frågan. Avpropositionen framgår att nuvarande resurser förhavsfiskeövervakning består av främst de två utsjöbevakningsfartygen KBV 171och samt kustbevakningsfiyget. Fartygens användbarhet begränsas av enmindre lämplig konstruktion och brister i arbetsmiljön. Utvidgningen av densvenska fiskezonen innebär att behovet av övervakning och kontroll ökar, inteminst mot bakgrund av det aktuella områdets betydelse för fiskbeståndensfortlevnad i och det intensiva tredjelandsfisket i den tidigare vitazonen. Regeringen begär därför att anvisar medel för anskaffning avett nytt fartyg som skall vara utformat och bemannat för att klara dennauppgift. Det nya utsjöbevakningsfartyget skall ha sin hemmahamn på Gotland.Kostnaden för anskaffningen har beräknats till 65 milj. kr. Leveransenav fartyget beräknas ske under /91. Motionärernas yrkande 3får därmed anses vara tillgodosett. Förslaget i motion Jo4l4 yrkande 4 om handelsvillkorgentemot EG har tidigare behandlats av i olika sammanhang, utan attföranleda någon särskild åtgärd. har lämnat vissa ensidigatullkoncessioner som ett led i totaluppgörelsen med EG , där olika medgivandenfrån ömse håll balanserar varandra. När frågan senast behandlades i riksdagenutgick utskottet från att regeringen uppmärksamt följer den vidare utvecklingenav fiskexporten och vakar över att fisket ges erforderligt stöd iutrikeshandeln (JoU 1987/88:4). Utskottets mening är densamma.Motionsyrkandet avstyrks alltså. har frågan om eventuell revidering av1977 års ramav tal med motion Jo4l4 yrkande 6 diskuterats mellan regerings- 10 delegationer.Man har därvid varit överens om att sluta ett särskilt avtal om 1988/89:JoU2 fisket i den tidigare vita zonen och att i övrigt låta ramavtaletfortsätta att gälla tills vidare, utan ändring. Utskottet finner mot denangivna bakgrunden att frågan beaktas inom regeringens kansli. Med hänvisninghärtill avstyrks motionsyrkandet. Enligt motion Jo4l7 (s) föreligger behov av ökade resurserför fisketillsyn. De fisketillsynsmän som förordnas ges i regel ansvar för ettfiskevårdsområde, medan andra vattenområden och kustområden enligt motionärenofta kommer att vara obevakade, utöver den tillsyn som utövas av kustbevakningoch polis. Tillsynen blir enligt motionären eftersatt och i en del fallobefintlig. En betydande ökning av det ekonomiska stödet för utbildning ochövervakning krävs. Vidare bör även polismän kunna förordnas somfisketillsynsman. Utskottethar inhämtat följande uppgifter. Medel för fisketillsyn anvisas över anslaget Främjande avfiskerinäringen. Anslaget har av hänsyn till budgetläget förblivit oförändratunder en följd av år. Till fisketillsynsman får förordnas den som fyllt 20 årmen inte och som med hänsyn till laglydnad, insikt i fiskefrägor ochgällande fiskerilag-stiftning samt övriga omständigheter prövas lämplig föruppgiften. Om det finns särskilda skäl får också den förordnas som fyllt ,dock inte för tid vederbörande fyller . Förordnande fårmeddelas endast om det föreligger behov av tillsyn. Enligt lagen (1976:600) om offentlig anställning (6 kap.Bisysslor m.m.) får arbetstagare inte inneha anställning eller uppdrag ellerutöva verksamhet som kan rubba förtroendet till hans eller annan arbetstagaresopartiskhet i tjänsteutövningen eller skada myndighetens anseende. Paragrafenär tillämplig på polisman som förordnas som fisketillsynsman. Utskottet finner för egen del att frågan om medel tillfisketillsynen bör tas upp i budgetsammanhang. Enligt utskottets mening kan detäven finnas anledning överväga om icke till fisketillsynsman skulle kunna utsesäven personer . Något särskilt riksdagsuttalande med anledningav motionen synes dock icke påkallat. I motion Jo429 (m) yrkas att en isskadeförsäkring inrättasför yrkesfiskare. Behovet av en sådan försäkring framkom tydligt under vintern1987, då båtarna låg infrusna . Fiskarena åsamkades storaekonomiska förluster. Enligt motionären bör försäkringen till större delen bekostasmed regleringsmedel. Frågan om införande av isskadeförsäkring för yrkesfiskarehar tagits upp av med statens jordbruksnämnd och dess konsumentdelegation vid överläggningar om priserna pä fisk m.m. inför /89. Frågan har enligt vad utskottet erfarit hänskjutits 11 tillytterligare utredning i samband med en aviserad översyn av normprissy- 1988/89:JoU2 stemet för fisk. Med hänsyn att frågan alltså kommer att beredasav vederbörande organ bör motionen lämnas utan vidare åtgärd. I motion Jo244 (fp) anförs att fiskets stora betydelse förSkåne är mindre känd och dessutom åtskilligt underskattad. Det finns enligtmotionen ett behov av att skapa en marknadsekonomisk utvecklingsgrupp med representanterför branschen, myndigheter och högskola (yrkande 5). Vidare bör hosregeringen begära att en utredning tillsätts med syfte att undersökaförutsättningarna för inrättande av marinekologiskt laboratorium i (yrkande 7). Ett branschinstitut för utveckling och och marknadsföringav sillprodukter bör utredas enligt fyrpartimotionen Jo42l (c, s, m, fp).Institutet bör förläggas till . I motionen framhålls att denekonomiska betydelsen av fisket efter sill/strömming visar en tydlignedåtgående tendens, vilket i hög utsträckning beror på en vikandeexportmarknad och en stagnerad inhemsk marknad. Detta medför stora ekonomiskaavbräck för yrkesfiskarekåren och fiskberedningsindustrin. Med hänsyn härtilloch till sillens mycket goda egenskaper från näringssynpunkt är det enligtmotionen angeläget att åtgärder vidtas för att stimulera en marknads- ochproduktutveckling av sillbaserade livsmedel. Bakgrund; tidigare riksdagsbehandling Förslagen om branschinstitut resp. utvecklingsgrupp förmarknadsföring av sillprodukter bottnar i den trängda marknadssituationen försill och strömming. redovisar i anslagsframställningen att depriser som kan erhållas för den svenskfångade sillen är låga och bedöms säförbli . avslog ett motionsyrkandemotsvarande Jo244 yrkande 5. Utskottet erinrade i det sammanhanget om attriksdagen framhållit att det i första hand är näringensjälv som bör ha ansvaret för uppbyggnaden av en effektiv mottagning, förädlingoch distribution av fisken. Fiskarena hade organiserat en samordningav mottagning och distribution av fisk. har ännu en branschorganisation , kallatFiskbranschens riksförbund. Den nya organisationen representerar enligt uppgiftden alldeles övervägande delen av den inhemska marknaden för fisk och fiskprodukterliksom exporten av dessa varor från . I samband med med behandlingen av prisregleringen på fiskvåren 1988 betonade jordbruksministern nödvändigheten av att söka nya avsättnings möjligheter för den svenskfångade sillen. Större ansträngningar måste göras för att få till stånd en ökad, lönsam export. Det resultat som nätts 12 dittillsunder budgetåret ansåg han inte tillfredsställande. Hela näringen 1988/89:JoU2måste medverka till en bättre utveckling, och berörda myndigheter kunde inomgivna resursramar delta i detta arbete. Jordbruksministern framhöll vidare somangeläget att alla möjligheter utnyttjas för avsättning inom landet.Ansträngningar måste också göras för utveckling av produkter baserade på sill.Ett särskilt statligt stöd kunde utnyttjas för detta ändamål. I sammanhangeterinrades om att regeringen beslutat att återbetalning av prisregleringsavgifttill beredningsindustrin skall kunna ske för de fiskprodukter som exporteras,vilket skapar konkurrensneutralitet pä exportmarknaden. anslöt sigtill detta uttalande (prop. 1987/88:117, JoU 21). Regeringen uppdrog åt universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) att i samråd med berörda högskoleenheter ochvetenskapsakademien lämna förslag fill genomförande av ett system medbaslaboratorier för marin naturvetenskaplig forskning i . UHÄ harsedermera den IIoktober 1988överlämnat utredningen med eget förslag till regeringen. Frågan bereds nu iutbildningsdepartementet. riktade i samband med det miljöpolitiskabeslutet ett tillkännagivande till regeringen om miljösituationen isödra . Utskottet framhöll i det sammanhanget att miljösituationen isödra är så allvarlig att ytterligare ansträngningar bör göras föratt stärka forskningsresurserna. Vidare borde gränsdragningen mellanbaslaboratoriema sinsemellan och mellan baslaboratoriema ochhavsfiskelaboratoriet undersökas. avslogs motioner om lokalisering avett Östersjölaboratorium (JoU 1987/88:23, rskr. Utskottet delar motionärernas mening att det är angelägetatt en marknads-och produktutveckling av sillbaserade livsmedel stimuleras. Somframgår av den lämnade bakgrundsredovisningen anser även regeringen det nödvändigtatt man söker nya avsättningsmöjligheter för den svenskfångade sillen. Helanäringen måste medverka till en bättre utveckling, och berörda myndigheter börinom givna resursramar delta i detta arbete. Utskottet är däremot inte berettatt biträda förslaget om att ges ett konkret uppdrag, somföreslås i motion Jo421, och ej heller något riksdagsuttalande om enmarknadsekonomisk utredningsgrupp i enlighet med motion Jo244 yrkande 5.Motionerna avstyrks alltså såvitt nu är i fråga. Utskottet erinrar om att, som framgår av den lämnaderedovisningen, frågan om den forskningens administration för närvarandebereds i regeringens kansli sedan UHÄ numera utfört sitt utredningsuppdrag. Idetta har även uttalande om behovet av forskningsresurser för södraÖstersjön beaktats. Med hänsyn till att frågan bereds avtyrks motion Jo244yrkande 7. I motionerna Jo40l (s), Jo408 (c) och Jo4l I (fp) erinrasom att ett mycket 13 omfattande trålfiske efter torsk etablerades i havsområdeti norra vet i maj1987. I första hand var det i djupomrädet utanför i 1988/89:JoU2Ångermanland som detta fiske bedrevs. Både i länoch länets fiskenämnd har framfört allvarliga erinringar mot att ett sådantintensivt fiske skall fortgå ohämmat under fiera år. Hitintills har torskfisketi länet sä gott som uteslutande bedrivits med garn och nät, anförs iförstnämnda motion. I de tre motionerna uttrycks farhågor för att fortsattfiske av samma intensitet kommer att bli förödande för det lokala fisket.Motionärerna yrkar därför att torskfisket i norra och framför alltdet kustnära fisket begränsas enligt vissa riktlinjer (Jo40l yrkande 1, Jo4llyrkande 2) resp. att en tillfällig reglering sker av fisket till dess attbättre kännedom vunnits om torskförekomstens karaktär (Jo408 yrkande I, Jo411yrkande 1). I motionerna yrkas vidare att ett undersökningsprogram startas förtorsk (Jo401 yrkande 2, Jo408 yrkande 3). Enligt motion Jo407 (c) bör begära attregeringen framlägger förslag om åtgärder för att ge yrkesfisket i Norrlandsärskilt ekonomiskt stöd. Motionären framhåller bl.a. att isläggningen hindrarrationellt fiske under en stor del av året och att de långa transporterna ärbetungande. Ett särskilt regionalpolitiskt motiverat stöd skulle kunna ta dets.k. Norrlandsstödet som förebild. Enligt den ovan nämnda motion Jo408 bördet regionala stödet till konsumtionsfisk ändras sä att endast fiskarenshemvist är avgörande (yrkande 3). Bakgrund: tidigare riksdagsbehandling Torsken anses icke kunna reproducera sig norr om där salthalten är så låg att torskäggen sjunker till botten och dör.Däremot förekommer torsk regelbundet i . Den härstammar dä fränegentliga och har vandrat norrut. Framför allt är det vanligt attfisk frän "stora" årskullar söker sig norrut på jakt efter föda. Denkan dä samla sig i stora stim i djuphålor för lek, mestadels utan resultat. upptäcktes stora koncentrationer avtorsk i på djupområdena från baslinjen. Detta lockademånga trålfiskare till området. beräknar att som mest var ett70-tal trålfiskare verksamma där. Fångsterna såldes huvudsakligen till svenskaberedare på syd- och . Fisket var koncentrerat till vissa små djupområdendär torsken samlats för lek. Trålfisket var som intensivast under andra hälftenav maj och . Efter hand minskade tätheten i bestånden och dåockså lönsamheten. Antalet trålfartyg minskade successivt. De sista trålarnalämnade området . På begäran av infördeSveriges fr.o.m. en ransonering avtorskfisket med trål. Ransoneringen fortsatte att gälla . och fiskenämnden i skrevtill fiskeri styrelsen och begärde regleringar och andra åtgärder liknande vad mo tionärerna nu begärt. beslöt att inte vidta någon åtgärd med anledning av skrivelserna. och fiskenämn den i skrev därefter till regeringen och begärde att beståndsvårdande regleringar skall införas. som yttrade sig 14 i ärendethänvisade till att ytterligare studier av torskbeständet och beräk- 1988/89:JoU2 ningar av de fångster som gjordes skall göras och attstyrelsen därefter innan isen släpper är 1988 kommer att fatta beslutom eventuella regleringsåtgärder. Mot den bakgrunden beslöt regeringen den 14januari 1988 att icke vidta någon åtgärd med anledning av skrivelserna. Under innevarande år har torskfisket i varitavsevärt mycket sämre än , och enligt uppgift betydligt sämre än normalt.Enligt vad utskottet inhämtat avser att göra en analys avutvecklingen av torskbestånden i vid utgången av innevarande är. Med anledning av förslagen i motionerna Jo407 och Jo408yrkande 2 om särskilt stöd till Norrlandsfisket kan det finnas skäl att erinraom att slopat det stöd som föregående budgetår utgick iform av regionalt pristillägg för torsk till fiskare bosatta på (prop. 1987/88:117, JoU 21). har tidigare avslagit motionsförslag avsamma innehåll som det som framförs i motion Jo407. Utskottet delar den oro som uttryckts av såväl fiskare sommyndigheter för torskbeståndens fortlevnad i . Den anhopning av torsksom upptäcktes i på vårvintern 1987 har angivits som tämligenovanlig. Som framgår av bakgrundsredogörelsen förefaller det aktuella beståndetnumera i stort sett utfiskat. från beståndsvårdande synpunkt torde detskedda inte innebära någon skada eftersom torsken icke fortplantar sig i deaktuella vattnen. Annorlunda ter sig saken för de lokala fiskarena vid Norrlandskustenvilka icke haft möjlighet att konkurrera med de större fartyg som bärgathuvuddelen av den aktuella fisken. har ansvaret för de statliga åtgärdernaför att främja fiskenäringen och fiskevården. Som framgår av den lämnaderedogörelsen träffade styrelsen en överenskommelse med om en ransonering av trålfisket i det aktuella området.Enligt utskottets uppfattning har denna åtgärd inte varit tillräcklig för atttillgodose det lokala fiskets krav på en del av fångstmängderna. Avredogörelsen framgår vidare att avser att göra en analys avutvecklingen av hela frågan vid utgången av innevarande år. Utskottet utgårfrån att styrelsen därefter vidtar de åtgärder som anses möjliga för att mötaen liknande situation . Med hänsyn till att hithörande problemsåledes följs av den ansvariga myndigheten finner utskottet icke skäl förriksdagen att göra något uttalande med anledning av motionemaJo40l, Jo408 yrkandena I och 2 samt Jo411. Utskottet är icke heller berett att i detta sammanhangförorda bifall till motionerna Jo407 och Jo408 yrkande 3 om särskilt ekonomisktstöd till yrkesfisket i . Som framgår av den lämnade redogörelsen haryrkanden motsvarande dem som framställs i motion Jo407 tidigare avslagits avriksdagen, medan det konsumtionsstöd till torsk som omnämns i motion Jo408nyligen slopats av , på förslag av jordbruksnämnden efteröverläggningar med bl.a. fiskarenas organisationer. Fisket iVänern 1988/89:JoU2 1 motion Jo426 begärs åtgärder och bestämmelser för atthindra olämpligt trålfiske i . Motionärerna erinrar om att landstingenoch kommunerna runt sjön satsar miljonbelopp på utsättning av lax inomprojektet för . Trålfisket efter siklöja vilken skall tjäna somfoderfisk för ett avsevärt större laxbestånd utgör ett hot mot laxprojektet.Riksdagen bör därför ingripa i ärendet. För trålfiske i fordras tillstånd avfiskeristyrelsen. har föreskrivit att sådant trålfiske endastfår bedrivas inom fyra områden pä allmänt vatten, under vissa tider och andravillkor. avslog en motion av samma innebörd(JoU 1987/88:4) med hänvisning till att frågan varit föremål förfiskeristyrelsens överväganden. Utskottet har ingen annan bedömning.Motionen avstyrks. Skärgårdsbornas sysselsättning och det kustnära fisket Ett par motioner tar upp skärgårdsfiskets och det kustnärafiskets problem. Enligt motion Jo432 (m) innebär ett förslag om vissinskränkning av nätfisket pä allmänt vatten i en allvarliginskränkning i skärgårdsbornas rätt till fiske. Det rimmar illa med talet omen levande skärgård. Kust- och skärgårdsborna skall inte i nåder hosmyndigheter behöva begära tillstånd att få utnyttja sin urgamla rätt att fiskapä allmänt vatten. Enligt motion Jo872 (m) har skärgårdsbornassysselsättningsförhållanden och försörjningsmöjligheter förändrats ochförsämrats i väsentliga hänseenden . Fisket spelaralltjämt en grundläggande roll för skärgårdsbornas tillvaro och försörjning.Motionärema yrkar på en omprövning av beslut som fattats om rätten till fiskemed handredskap på enskilt vatten, om båtregister samt av ovannämnda förslagtill inskränkning av nätfiskerätten på allmänna vatten (yrkande 1). Det finnsockså anledning att omgående undanta natur- och fågelreservat samt för fioraoch fauna särskilt ömtåliga öar och ögrupper i de yttre skärgårdsvattnen fråndet fria handredskapsfisket, vilket visat sig allvarligt skada flora och fauna(yrkande 2). Bakgrund, tidigare riksdagsbehandling Kustområdena har betydelse som lekplatser och avelsområdenför åtskilli ga fiskarter. Det kustnära fisket kan drivas både effektivt och resurssnålt. Fisket nära kusten är dock föremål för konkurrerande intressen: yrkesfi sket, det s.k. husbehovsfisket och sportfisket. Fisket pä allmänt vatten och frifiskevatten är av hävdfritt för varje 1988/89:JoU2 svensk medborgare. uttalade att fisket pä allmänt vattenoch frifiskevatten skall vara fritt för var och en i samma utsträckning somtidigare, om tillgången på fisk så medger. Om begränsningar skall ske bör de iförsta hand vara av generell natur. I det fall visst utrymme ändå finns förfiske med fängstintensiva redskap och det är fråga om allmänt vatten skallsådant fiske i första hand förbehållas yrkesfiskare och andra för varsförsörjning fisket har väsentlig betydelse. Till den sistnämnda kategorinräknas sädana i t.ex. kust- och skärgårdsområden boende människor som måste hafisket som komplement till andra areella näringar för att kunna tjäna sittuppehälle (prop. 1984/85:143, JoU32). Utskottet får med anledning av motionerna betona vad somframhölls vid behandlingen av den fiskepolitiska propositionen om hänsynen tillyrkesfiskare och andra för vars försörjning fisket har väsentlig betydelse.Som framgår av den redogörelse som lämnats inledningsvis övervägs förslag frånfiskeristyrelsen om vissa ändringar i fiskelagstiftningen inom regeringenskansli. I avvaktan på den fortsatta beredningen bör enligt utskottetsmening icke vidta någon ytterligare åtgärd med anledning av motionerna Jo432och Jo872. \ motion Jo405 (vpk) begärs åtgärder för att rädda våraälvars naturrepro- ducerande laxbestånd. Motionärerna hävdar att Östersjölaxen utsatts för en kraftig överfiskning. Ursprungligen har beskattningen skett genom fiske på utvuxen lekvandrande lax, som återvänt till älvarna uppväxt i . Huvudparten fångades då i älvarna och en mindre del vid kusten. Havsfisket var länge obetydligt, men efter hand som redskap och metoder för detta utvecklats har havsfisket nått en sådan omfattning att det nu är helt dominerande. fångas vid kusterna. Laxbestånden i de out byggda älvarna är nu allvarligt hotade genom att allt färre laxar har möjlig het att reproducera sig. Motionärerna erinrar om att frågan om åtgärder till skydd för laxbestånden har handlagts av . Inget är dock gjort som på något sätt förändrar hotbilden för våra älvars laxstammar, anser de. Ett likartat resonemang ligger till grund för motion Jo4IO (fp). Motionen utmynnar i förslag till regler för laxfisket innebärande förbud mot drivlinefiske samt reglering av krokfisket så att laxen både hinner få växa upp till lekmogen storiek och få möjlighet att oantastad kunna nä sitt "födelsevatten". Den reglering som sker iFinland, 17 I motion Jo427 (fp) tecknas en motsvarande bild av 1988/89:JoU2 laxfisket i . Enligt motionärerna har hittillsvarandereglering av havsfisket efter lax endast resulterat i försämrat fiske vid kustenoch i älvarna, där laxen numera till stor del försvunnit. Bakgrund; tidigare riksdagsbehandling antog riktlinjer för vilka åtgärdersom skulle tas för att bevara den naturreproducerande laxen (prop. 1984/85:143,JoU 32). anslöt sig därvid till jordbruksministerns uttalande ipropositionen som i sin tur gick tillbaka på på laxutredningens betänkande (DsJol984:5). De bedömningar och förslag som framfördes var huvudsakligenföljande. Havsfisket efter lax behöver begränsas, och begränsningenbör omfatta alla . Pågående överläggningar med övriga nationer omen reglering måste intensifieras och avse såväl fisket i de nationellafiskezonerna som fisket på internationellt vatten. Några andra begränsningarför havsfisket aktualiseras inte . Vid licensiering för yrkesfiske behövstills vidare en restriktiv inställning när det fiske som avses bedrivas ärbl.a. Fortsatta försök med fördröjd utsättning av laxungar (s.k.delayed release) är angelägna. Laxfisket med fasta redskap på allmänt vattenminskas genom en begränsning av tillståndsgivningen. På enskilt vatten minskasfisket med fasta redskap genom säsongvisa fiskeförbud i de kustområden därlaxen lekvandrar. För fiske efter lax med rörliga redskap på allmänt vattentillämpas säsongvisa förbud. Genom att i ökad utsträckning bildafiskevårdsområden skapas förutsättningar för andra fiskevärdande åtgärder.Fiskådrans läge och syfte hävdas genom att den lämnas fri frän redskap.Älvfisket begränsas så att lekvandringen inte äventyras. Tidsbegränsning avfisket skall kunna ske när det bedöms vara nödvändigt. Fisket med nät vidartificiella strömhinder (bocknätsfiske) förbjuds. För att skapa ytterligarereproduktionsområden behöver åtgärder vidtas för att minska hindren för laxensvandring och för att ställa i ordning lekbottnar. Utsättningen av laxungar ärnödvändig även i fortsättningen. Utsättning enligt delay-ed-release-metoden börkunna ske i större utsträckning i älvarna, framhålls det i samband medriksdagsbeslutet. har i uppdrag att utfärdaföreskrifter för vandringsfisken. Dessa föreskrifter ses över kontinuerligt.Senast år 1987 har bestämmelserna omarbetats och ytterligare skärpts. Inom för har enighet intekunnat nås ännu i frågan om fördelad totalt tillåten fångstmängd av lax.Medlemsländerna skall i stället frivilligt söka minska uttaget av dessafiskslag. Den särskilt tillsatta laxarbetsgruppen inom förÖstersjön har, enligt vad utskottet erfarit, under sessionen 1988 föreslagit enrad konkreta åtgärder som tillsammantagna skulle vara ägnade att minska detlokala fisketrycket på lax med en sjättedel. Dessa förslag har dock ickeresulterat i någon överenskommelse inom kommissionen. Försöksverksamhet med fördröjd utsättning av lax pågår ochfinansieras med prisregleringsmedel. Försöksverksamheten har varit framgångsrik. har, för exempelvis del, tre 1988/89:JoU2 gånger så höga äterfångster rapporterats av lax som satts ut medfördröjd utsättning jämfört med konventionellt utsatt lax. Enligt vad utskottet erfarit har tillsatten särskild arbetsgrupp med uppgift att utarbeta förslag till en reglering avsåväl kust- som havsfisket i syfte att främja den naturreproducerande laxensfortlevnad i enlighet med de intentioner som redovisades i det tidigarerefererade riksdagsuttalandet. Utskottet delar motionärernas oro att laxen i ,och framför allt den naturreproducerande, hotas av ett alltför starktfisketryck.