bet · GC01UbU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Detbör ha ett nära samarbete med folkbiblioteket i kommunen, och lärare och eleverbör ha tillgång till . Motionären anser att länsskolnämndbör ha ett fillsynsansvar inte bara beträffande läromedelsstandarden i enkommun utan även beträffande skolbibliotekssituationen. Utskottet vill först erinra om att regeringen i juni år1988 i grundskoleförordningen har infört, liksom i den tidigareskolförordningen, en bestämmelse om att varje skolenhet skall ha bibliotek ochannan utrustning som behövs för en fidsenlig utbildning. Skolbiblioteket är enintegrerad del i skolans hela arbete. Skolbibliotekets mediabestånd ocharbetsform måste därför anpassas till undervisningens krav. Som framgått av detföregående (avsnittet 5. En förändrad roll för ochlänsskolnämnderna) skall länsskolnämnds tillsyn även avse skolbiblioteken. Med hänvisning dll det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub314. Tillgången till läromedel (prop. Gällande föreskrift om gåvoläromedel återfinns iläroplanen för (Lgr 80 s. 50). I denna anges, med hänsyftning pås.k. basläromedel, att "vissa sådana läromedel, eller väsentliga hjälpmedelsom lexikon och kartböcker, skall eleverna få som gåva". Enligt vad utskottet erfarit är lärobokskostnadensandel av den /89:UbU7 totala skolkostnaden . I den nu föreliggande propositionen anser föredragandestatsrådet att en bestämmelse om skyldighet att ge eleverna egna exemplar avvissa grundläggande läroböcker bör införas. Bestämmelsen skall ses som ett komplementtill och ett förtydligande av gällande gåvoläromedelsbestämmelse i läroplanen.Genom den inom gjorda läromedelsöversynen är det styrkt atteleverna i i alldeles för liten omfattning får behålla egnaläroböcker. Gällande bestämmelse om gåvoläromedel har i många fall kommit att tolkasalltför restrikfivt. En ny bestämmelse om gåvoläromedel bör enligt föredragandestatsrådet bygga på förutsättningen att det finns vissa ämnen där det är mereller mindre nödvändigt med en lärobok och att eleverna också bör få behållavissa böcker i dessa ämnen. De pedagogiska motiven är ofta starka. Eleven måstefå använda boken akfivt och göra understrykningar och anteckningar för attkunna tillägna sig en god studieteknik. Vissa läroböcker måste eleven kunna gåfillbaka fill för att kontrollera ett avsnitt som han eller hon har glömt ellerinte deltagit i. Andra böcker är av den karaktären att eleven kan ha bådeglädje och nytta av dem långt efter grundskoledden. I propositionen hemställs att godkänner vadföredragande statsrådet anfört i ärendet. 1 ett antal modoner betonas starkt vikten av att elevernahar tillgång till egna läromedel. I motion 1988/89:Ub4 (m) yrkande 26 anförsatt en lärobok är ett mycket personligt arbetsredskap där man görunderstrykningar och minnesanteckningar. Alla elever bör ha egna böcker i decentrala ämnena. Likartade synpunkter framförs i motion 1987/88:Ub246 (fp)yrkande 27. I motionerna 1988/89:Ub9 (c) yrkande 13 delvis, 1987/88:Ub230 (c)yrkande 8, 1987/88:Ub801 (c) yrkande 13 delvis, framhålls bl.a. att det är encentral uppgift för skolan att lära eleverna en aktiv studieteknik, där stoffetbe arbetas genom understrykningar, marginalanteckningar m.m. Med ett lånesystemsom inte tillåter en sådan teknik hämmas en effektiv inlärning. Därför är detäven av studietekniska skäl viktigt att få läromedel som gåva. Enligt motion1987/88:Ub374 (m,fp,c) bör eleverna i första hand få de basläromedel somanvänds i svenska, matematik, orienteringsämnen och främmande språk. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Utskottet delar föredragande statsrådets och modonärernasuppfattning att läroboken i fortsättningen måste ha en stark ställning inomramen för ett vitt läromedelsbegrepp. Det föreligger stora skillnadermellan olika kommuner när det gäller anvisande av medel för att eleverna skallha tillgång till egna läromedel. Detta är inte acceptabelt ur rättvisesynpunkt.Det är viktigt att alla elever får arbeta akdvt med sina skolböcker. Länsskolnämndernabör enligt utskottets uppfattning i sin nya tillsynsroll ha att beakta atteleverna måste ha dllgång till goda läromedel. Detta bör gälla grundskolanssamtliga tre stadier. Med hänsyn till vad utskottet här anfört anser utskottetatt regeringens förslag bör godkännas. I motion 1988/89:Ub9(c) yrkande 13 delvis, 1988/89:Ub2 (vpk) yrkande 13 1988/89:UbU7 och1987/88:Ub801 (c) yrkande 13 delvis begärs förslag om ett särskiltstimulansbidrag till kommunernas läromedelsinköp. Utskottetvill hänvisa till vad som gäller i fråga om statligt och kommunaltkostnadsansvar på skolans område och avstyrker därmed motionsyrkandena. Granskning av läromedel (prop. Enligtföredragande statsrådets mening är det viktigt att det blir en aktiv ochnyanserad kvahtetsdebatt när det gäller läromedel. Mot den bakgrunden önskarhan på läromedelsområdet pröva en ny form av ämnesgranskning "därsakkunniga inom oUka områden får bedöma läroböckernas kvalitet i fråga omspråk, pedagogisk uppläggning, aktualitet etc. och inte minst jämföra olikaböcker i ett ämne med varandra". Denna verksamhet anses böra knytas tillstatens (). I propositionen markeras särskilt attavsikten med denna granskning inte är att inskränka den pedagogiska mångfaldeni skolan. bereds tillfälle att ta del av vad som anförts i dennafråga. Enligtmotion 1988/89:Ub9 (c) yrkande 13 delvis är det vikdgt att slå vakt om bådemångfald och lokal valfrihet då det gäller läromedel. Lärarnas ochämneskonferensens möjlighet att välja fritt får inte begränsas av en alltförsnäv och statligt styrd recensionsverksamhet. Det kan finnas risk för att nuaktuella granskningsutlåtanden kan uppfattas som en statlig auktorisation avvissa läromedel. Därför skulle det vara till fördel med flera, sinsemellanfristående, granskningsutlåtanden. En viktig åtgärd för att främja ett gottläromedelsval ute i skolorna är vidare att göra lärarna bättre skickade attvälja bland de olika läromedel som finns. Läromedelskunskap bör ingå i dengrundläggande lärarutbildningen och i fortbildningen för lärare. Enligt motion1987/88:Ub316 (m) yrkande 2 bör det tillsättas en utredning med uppdrag attbl.a. sätta upp kriterier på vad som skall utmärka en god lärobok. Utskottet vill medanledning av motionerna anföra följande. Läroplanernaär med sina tim- och kursplaner utfärdade som föreskrifter av regeringen. Skolorna har att följa dem i sitt arbete. Kursplanernas utformning kommer därför att - och skall - vara styrande för såväl läro boksförfattare som de enskilda skolornas val av läromedel. Det är därför nödvändigt att kursplanerna konkret anger vad som skall göras dll föremål för undervisning (jfr detta betänkande s. 15 baskunskaper och basfärdig heter). Utöver undervisning i fråga om baskunskaper och basfärdigheter, som måste ges plats i varje lärobok i ämnet eller ämneskretsen, blir det den enskilde lärarens uppgift att efter läggning och intresse lägga upp under visningen i övrigt. Det är sammantaget kursplanerna samt lärarnas kun skaper och ytterst deras grad av professionalism, som skapar efterfrågan på vissa läromedel och därmed styr utformningen av läromedlen. Utskottet anser att det därför är viktigt att frågor om läromedlens utformning behand las både i den grundläggande lärarutbildningen och i fortbildningen av lärare. Inuvarande läromedelsregister finns totalt närmare 1 800 basläromedel 1988/89:UbU7 förtecknade, varav ca 800 för fördelade på 36 ämnen.Enligt propositionen skall SIL ta initiativ till granskningen av samtligaaktuella läroböcker som av SIL fastställts som basläromedel för ,gymnasieskolan och motsvarande vuxenutbildning inom ett ämnesområde. Utskottetdelar uppfattningen att granskningsverksamheten inte får inkräkta på denpedagogiska mångfalden inom kursplanernas ram. Det är också angeläget attgranskningsverksamheten utformas och görs tillgänglig på ett sådant sätt attden sdmulerar dll debatt. Meddet anförda föreslår utskottet att lägger proposidonen i denna deltill handlingarna. Samddigt avstyrker utskottet, med hänvisning till vad somanförts i det föregående, motionerna 1988/89:Ub9 yrkande 13 delvis och1987/88:Ub316 yrkande 2. Stöd och allmän stimulans till läroboksförfattare (prop. Enligtpropositionen bör särskilda medel anslås för arbetsstipendier förläroboksförfattare (två årliga stipendier om ca . Imodon 1988/89:Ub4 (m) yrkande 25 avvisas denna tanke. Även i motion 1988/89:Ub9yrkande 13, delvis, redovisas tveksamhet i frågan. Det finns, menarmotionärerna, inga garanfier för att eri god idé också blir en bra lärobok. Detär först när boken utprövats genom användning i skolor av lärare och elever somresultatet av projektidén kan bedömas. Vad motionärerna anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Utskottetanser att erfarenheterna får utvisa om ett stipendiesystem av denna typ är ettbra sätt att använda medel, som SIL får att fördela. Motionsyrkandena bör intenu föranleda någon åtgärd från sida. De avstyrks därför.Propositionen bör läggas till handUngarna i denna del. Läroboksmarknaden (prop. s. 101 102) Enligtföredragande statsrådet bör prisutveckhngen på läromedelsmarknaden ägnassärskild uppmärksamhet. Formerna för detta bör enhgt honom tas upp vidöverläggningar med förlagen. Utskottet har inget att erinra häremot. Imotion 1987/88:Ub312 (vpk) begärs att regeringen tillsätter en utredning med uppgiftatt undersöka hur läromedlen förmedlar kunskap om tredje världen. Utskotteterinrar om att det är en uppgift för SIL att låta granska alla läromedel somskall fastställas som basläromedel i samhällsorienterande ämnen. Med hänvisningdll gällande granskningsbestämmelser föreslår utskottet att motion1987/88:Ub312 avslås av . 1motion 1988/89:Ub3 (c), slutligen, begärs att skall tillkalla en 1988/89:UbU7 utredning om de handikappades läromedelssituation. Utskottet har så sent som behandlatläromedelsförsörjningen för synskadade elever m.fl. (UbU 1987/88:11, s. 710).Det ankommer på de myndigheter som ansvarar för de handikappadesläromedelssituation att vidta de åtgärder som behövs. Utskottet, som utgår frånatt så sker, avstyrker härmed motionen. Åberopande vad som anförts i det föregående hemställerutskottet 1. beträffande principer för en förändradansvarsfördelning och- styrning på skolområdet attriksdagen med avslag på mofionerna 1987/88:Ub246 yrkandena 2, 4 och 16,1987/88:Ub372 yrkandena 1 och 2, 1987/88:Ub801 yrkande 4, 1987/88:Ub806yrkandena 1, 2; 4 delvis och 13 samt 1988/89:Ub4 yrkandena 1, 2 delvis, 3, 13och 14 godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:4, 2. beträffande program för utbildningsinsatserriktade till förtroen devalda inom en kommun attriksdagen avslår motion 1988/89:Ub9 yrkande 4, 3. beträffandeterminologier i läroplansspråket att avslår mofion 1987/88:Ub371, 4. beträffandekommunala skolplaner m. m. för att öka det kommunala och lokala ansvaret förskolverksamhetens genomförande attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:Ub267 yrkande 6, 1987/88:Ub801yrkande 2, 1988/89:Ub4 yrkande 15 och 1988/89:Ub9 yrkande 5 godkänner vad somförordats i proposition 1988/89:4, 5. beträffande inriktningen av åtgärder för eneffektivisering av skolledningsfunktionen attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:4, 6. beträffande eU forsknings- ochutbildningsprojekt om skolan som arbetsplats attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub230 yrkande 9, 7. beträffande förändrad inriktning avskolöverstyrelsens roll och uppgifter attriksdagen med avslag på modon 1988/89:Ub4 yrkande 16 godkänner vad somförordats i proposition 1988/89:4, 8. beträffande/örändraJ inriktning avlänsskolnämndernas roll och uppgifter attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Ub241 godkänner vad som förordats iproposition 1987/88:4, attriksdagen avslår motion 1988/89:Ub9 yrkandena 6 och 7, 10. beträffandeelevernas räu till de schemalagda lektionerna attriksdagen avslår motionerna 1987/88: Ub246 yrkande 25 och 1987/88:Ub373, 11. beträffande klassanordningar med årskurslösundervisning i 1988/89:UbU7 attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub372 yrkande 3, 12. beträffandestatlig reglering av lärartjänster attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub801 yrkande 3 och 1988/89:Ub9 yrkande 8, 13. beträffande/Zex/öe//lönesystem för lärare attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:Ub375 och 1988/89:Ub2 yrkande 1godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:4, 14. beträffande en rambetonad regleringav arbetstiden för lärare att med avslag på motionerna 1987/88:Ub372yrkande 4 och 1988/89:Ub5 yrkande 3 godkänner vad som förordats i proposition1988/89:4, 15. beträffande lärares karriärmöjligheterm.m. attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Ub246 yrkandena 36 och 37 godkänner vadsom förordats i proposition 1988/89:4, 16. beträffande tillsättning av tjänster som rektor ochstudierektor och överklagande av tillsättningsbeslut att riksdagenmed avslag på motion 1988/89:Ub4 yrkande 17 godkänner vad som förordats iproposifion 1988/89:4, 17. beträffande tillsättning av tjänst som lektor ochöverklagande av tillsättningsbeslut attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:4, 18. beträffande betydelsen av lektoreri gymnasieskolan att avslår modon 1988/89: Ub4 yrkande 18, 19. beträffande riktlinjer förutvecklande av en mer flexibel personalpolitik i övrigt attriksdagen godkänner vad som förordats i proposidon 1988/89:4, 20. beträffandeett nyU statsbidragssystem för attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub230 yrkandena 3 och 4, 1987/88:Ub246yrkande 7, 1987/88:Ub801 yrkandena 5 och 6, 1987/88:Ub806 yrkande 15,1987/88:Ub816 yrkandena 1 och 2, 1988/89:Ub4 yrkande 4, 1988/89:Ub5 yrkandena 5och 9, 1988/89:Ub9 yrkande 3 samt 1988/89:UblO yrkande 2, 21. beträffande kostnadsfördelningen mellan staten ochkommuner na vid statsbidragsgivningen attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub9 yrkandena 1 och 2, 22. beträffandeföreträdare i gymnasieskolans skolkonferens attriksdagen med avslag på motionerna 1988/89:Ub2 yrkande 5, 1988/89:Ub4 yrkande19 och 1988/89:Ub9 yrkande 10 godkänner vad som förordats i proposidon1988/89:4, 23. beträffande ökat inflytande och medansvar i skolanför elever och föräldrar attriksdagen med avslag på mofionerna 1987/88:Ub246 yrkande 23, 1987/88:Ub272 yrkandena 1 och 2, 1987/88:Ub369 yrkande 1, 1987/88:Ub801 yrkande 11, 1988/89:Ub2 yrkandena 3 och 4, 1988/89:Ub5yrkande 1 och 1988/89:UblO yrkande 1 godkänner vad 55 somförordats i proposifion 1988/89:4, 24. beträffandedelegering av ärenden inom skolområdet 1988/89:UbU7att avslår motion 1988/89:Ub8 yrkande 1, 25. beträffandeelevföreträdares förslagsräu i skolans skyddskommitté attriksdagen avslår motion 1988/89:Ub2 yrkande 2 och 1988/89:Ub9 yrkande 9, 26. beträffandeelevmedverkan i skolans skyddsverksamhet attriksdagen med avslag på mofionerna 1987/88 :Ub268, 1987/88:Ub369 yrkande 2 och1988/89:Ub5 yrkande 2 godkänner vad som förordats i proposidon 1988/89:4, 27. beträffande förstärkning av inflytande ochmedansvar för elever och deras föräldrar samt för vuxenstuderande i övrigt attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:4, 28. beträffandeskyddslagstiftning för elever i att avslår mofion 1987/88:Ub280, 29. beträffandeinformationen om skolväsendet och utvärderingen av skolverksamheten attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:Ub806 yrkande 20 och 1988/89:Ub4yrkande 12 godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:4, 30. beträffande ansvarsfördelningen och styrningen påskolområdet i övrigt attriksdagen lägger proposition 1988/89:4 fill handlingarna, 31. beträffande individuella valalternativ pågrundskolans hög stadium attriksdagen avslår modonerna 1987/88:Ub211, 1987/88:Ub246 yrkande 11,1987/88:Ub347 yrkande 3, 1987/88:Ub806 yrkande 11 och 1988/89:Ub4 yrkande 10, 32. beträffande möjlighet au profilera den enskildakommunala skolan när det gäller innehåll och arbetssätt attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:Ub246 yrkande 5, 1988/89:Ub2 yrkande6 och 1988/89:Ub6 godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:4, 33. beträffande prioritering av undervisningen isvenska och mate matik attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub246 yrkandena 14 och 15, 34. beträffande elevers och föräldrars möjlighet tillval av skola inom det kommunala skolväsendet attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:Ub246 yrkande 6, 1987/88:Ub400yrkande 1, 1987/88:Ub806 yrkande 14, 1988/89:Ub2 yrkandena 7. 8 och 9,1988/89:Ub4 yrkande 9, 1988/89:Ub5 yrkande 4 och 1988/89:Ub9 yrkande 11godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:4, 35. beträffande detfortsatta arbetet med kultur i skolan att lägger proposition1988/89:4 till handlingarna, attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub219, 1987/88:\Jb246 yr kande 1, 1987/88:Ub255, 1987/88:Ub806 yrkandena 8 och 9, 56 1988/89:Ub4 yrkandena 7 och 8 samt 1988/89:Ub5 yrkande 6, 37. beträffande en bättre samverkan mellan barnomsorgoch skola 1988/89:UbU7 att med avslag på modon 1988/89:Ub4 yrkandena 21 och 22 läggerproposition 1988/89:4 till handlingarna, 38. beträffande lokalt utvecklingsarbete pågrundskolans högsta dium fro.m. attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:Ub806 yrkande 4 delvis och1988/89:Ub4 yrkandena 2 delvis och 20 godkänner vad som förordats i proposifion1988/89:4, 39. beträffande allmän och särskildkurs i engelska och matematik att avslår mofionerna 1987/88:Ub246yrkande 12 och 1988/89:Ub2 yrkande 10, 40. beträffande principer förinriktningen av specialundervisningen att med avslag på motionerna1987/88:Ub328 delvis och 1988/89:Ub7 yrkande 1 godkänner vad som förordats iproposidon 1988/89:4, 41. beträffande organiserande av de specialpedagogiskainsatserna i , m.m. attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:4, 42. beträffande arbetsenhetens ansvar för planering,fördelning och uppföljning av de specialpedagogiska insatserna, m.m. attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:4, 43. beträffandeinrättande av en påbyggnadslinje, m.m. attriksdagen med bifall till proposition 1988/89:4 och med avslag på mofionerna1987/88:Ub328 delvis, 1987/88:Ub505, 1988/89:Ub4 yrkande 24 och 1988/89:Ub7yrkandena 2, 3 och 4 bemyndigar regeringen att inrätta enpåbyggnadslinje, specialpedagogisk påbyggnadsutbildning, om 40-60 poäng medmöjlighet till ytterligare specialisering eller fördjupning om 2040 poäng, 44. beträffandeavveckling av nuvarande speciallärarlinje attriksdagen med bifall till proposition 1988/89:4 bemyndigar regeringen attavveckla nuvarande speciallärarlinje fr.o.m. /91, 45. beträffande begränsning av antagningen till speciallärarutbild ningen inför /90 attriksdagen med avslag på motion 1988/89:Ub2 yrkandena 11 och 12 godkännervad som förordats i proposition 1988/89:4, 46. beträffande rätt till utbildningsarvode förstuderande på special pedagogisk påbyggnadslinje attriksdagen godkänner vad som förordats i proposidon 1988/89:4, 47. beträffande tillsyn avskolbiblioteken m.m. att avslår modon 1987/88:Ub314, attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:Ub230 yrkande 8, 1987/88:Ub246yrkande 27, 1987/88:Ub374, 1987/88:Ub801 yrkande 13 delvis,1988/89:Ub4 yrkande 26 och 1988/89:Ub9 yrkande 13 del vis godkänner vad som föreslagits i proposition 1988/89:4, 49. beträffandestimulansbidrag till kommunernas läromedelsinköp attriksdagen avslår modonerna 1987/88:Ub801 yrkande 13 delvis, 57 1988/89:Ub2yrkande 13 och 1988/89:Ub9 yrkande 13 delvis. 50. beträffande granskning av läromedel 1988/89:UbU7 att med avslag på motionerna 1987/88:Ub316 yrkande 2 och1988/89:Ub9 yrkande 13, delvis, lägger proposition 1988/89:4 dll handlingarna, 51. beträffandearbetsstipendier för läroboksförfattare attriksdagen med avslag på motionerna 1988/89:Ub4 yrkande 25 och 1988/89:Ub9yrkande 13, delvis, lägger proposition 1988/89:4 till handlingarna, 52. beträffandekunskap om tredje världen att avslår motion 1987/88:Ub312, 53. beträffandehandikappades läromedelssituation att avslår motion 1988/89:Ub3. Närvarande:Lars (), (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), (), (),(), (), (m), (), (), (), (), UlfMelin (m), () och (vpk). Principer för en förändrad ansvarsfördelning ochstyrning på skolområdet (mom. 1) (), (), BirgerHagård (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet har" och på s. 16 slutar med "böravslås" bort ha följande lydelse: I propositionen om skolans utveckling och styrning saknasreella, fram-åtsyftande förslag. Propositionen är inte heller trovärdig när detgäller t.ex. underlag för målstyrning, utvärdering och utveckling.Målformuleringar är nämligen till intet förplikdgande om man inte talar omeller ens vet hur målen skall utvärderas. Ett verkligt utvecklingsarbete ärinte heller möjligt utan ändring i statsbidragssystem. Det sätt påvilket det nuvarande är utformat utgör det största hindret för den förnyelseoch utveckling av skolan, som är propositionens ledmotiv. Propositionen handlar- tillspetsat - för mycket om styrning och för litet om utveckling. Det finnsdärmed en risk att skolan blir fastlåst i gamla tänkesätt och att verksamhetenstagnerar. utskottetvill fill detta lägga följande. Enligt utskottets uppfattning har skolan under en långföljd av år tagit på sig allehanda uppgifter som tillsammans bidragit till atttiden för skolans huvuduppgift att ge alla elever grundläggande kunskaper ochfärdigheter - begränsats. Det är visserligen rimligt att det i en skola somsyftar till att ge en allmän medborgarkompetens förekommer vitt skilda ämneneller moment. Men sådana uppgifter får inte utvecklas till så tidskrävandeavsnitt eller organiseras på ett sådant sätt att huvudsyftet med skolarbetetfår stå tillbaka. Utskottet kan inte acceptera en skola där ytlig orienteringfår breda ut sig på bekostnad av kunskap och kvalitet. För att ta ett exempel -en "miljömedvetenhet" som inte grundas på faktiska kunskaper i bl.a.biologi och kemi blir sällan objektiv eller konstruktiv. Det är därför nödvändigt att skolarbetet inriktas på detcentrala att ge alla goda kunskaper och färdigheter - och att annanverksamhet ges ett utrymme som inte inkräktar på denna centrala uppgift.Utskottet anser att det genom en översyn och precisering av läroplanmåste skapas en balans i olika åtaganden så att skolans huvuduppgift blirtydlig och möjlig att genomföra. Utskottet har vidare uppfattningen att skolansarbetsmiljö starkt präglas av hur personal, elever och även föräldrar uppfattarskolans huvuduppgift. Genom en fokusering av skolans mål på goda kunskaper ochfärdigheter ställs krav på en arbetsdisciplin, som i sig är fostrande och somdärvid motverkar våldstendenser samt mobbning av bl.a. lärare. Nuvarande målbeskrivningar för skolverksamheten i Lgr 80är allmänt ansedda som mångtydiga. Utvecklingen har visat att bilden ärmotsägelsefull när det gäller det praktiska genomförandet av Lgr 80. Det råderi forskarkretsar enighet om att "de nationellt fastslagna målen och riktlinjernaför skolans verksamhet" har olika innebörd för olika människor. Ommålstyrning av undervisningen skall införas i , är det därför logisktatt först börja med att precisera målen bättre än . Lgr 80 bördärför omgående ses över. SÖ har fått regeringens uppdrag att beskriva den kärna avsådana kunskaper och färdigheter i skolans olika ämnen som alla elever behöverbehärska. Det är därvid enligt utskottets uppfattning viktigt att man noggrantpreciserar de grundläggande kunskaper som skall läras in för att undervisningenskall ha någon mening för fortsatta studier och i ett längre perspektiv. Enprecisering av den nivå man normalt bör uppnå ämnesvis och årskursvis är ocksåen oundgänglig förutsättning för att den utvärdering som föredraganden fästerså stort avseende vid skall bli meningsfull. Detta gäller i särskilt hög gradde s.k. färdighetsämnena. En sådan precisering bör anförtros åt lärare med långerfarenhet av undervisning. Genom kunskapspreciseringen får man deteffektivaste medlet för att avgöra när olika slag av individualiseringsåtgärdermåste sättas in. Det får inte uteslutas att det i de högre årskurserna kan varaen vinst om undervisningen erbjuds som grundkurser, tilläggskurser ochrepetitionskurser.