bet · GC01SoU15 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 SoU15 I betänkandet behandlas regeringens förslag tillmedelsanvisningar för , statlig kontroll av läkemedel m.m. ochbidrag till allmän sjukvård (anslagspunkterna E 1, E 2 och E 16). I anslutninghärtill behandlar utskottet ett sextiotal motionsyrkanden där olika allmännafrågor om hälso-och sjukvården tas upp. Utskottettillstyrker de i propositionen föreslagna medelsanvisningarna. Med anledning av vissa motioner (m, fp, c, s) omläkarförsörjningen uttalar utskottet bl.a. att , för att på ett aktivtsätt kunna följa arbetet med att förbättra läkarförsörjningen, måste få enredovisning av regeringen för hur regeringen ser på dessa problem och vilkaåtgärder som vidtagits eller övervägs för att en gynnsam utveckling på områdetskall kunna påskyndas. Vad utskottet anfört föreslås ge regeringentill känna. Mot beslutet reserverar sig utskottets s-ledamöter. Några motioner (m, fp, mp) tar upp behovet av ökadekunskaper om behandling av smärta. Utskottet uttalar med anledning av dessa motionerbl.a. att det sker en snabb utveckling när det gäller smärtbehandling och attdenna utveckling bör stödjas med bl.a. resurser för utvärdering. Utskottetanför också att vårdpersonalen i sin grund-, fort- och vidareutbildning måstefå ökade kunskaper om smärtbehandlingens möjligheter. Enligt utskottet är detockså angeläget att tar sitt ansvar för kunskapsutveckling ochkunskapsförmedling. Vad utskottet anfört föreslås ge regeringen tillkänna. Ytterligare några motioner (fp, c) tar upp frågor omkvinnors hälsa. Med anledning av dessa motioner uttalar utskottet att kvinnorssjukdomspanorama och kvinnliga hälsoproblem behöver fokuseras på ett annatsätt . Särskilt viktigt är det att dessa frågor beaktas i all utbildningför sjukvårdspersonal. Utskottet framhåller också forskningens betydelse. Socialstyrelsenbör ta fram underlag för att kunskapen om kvinnors hälsa och vården för kvinnorskall kunna förbättras. Vad utskottet anfört föreslås ge regeringentill känna. Utskottet uttalar med anledning av vissa motioner (m, mp)om resurser för rehabilitering av tortyroffer att utskottet anser det rimligtatt staten övergångsvis bidrar till uppbyggnaden av särskilda stödverksamheterför flyktingar och invandrare med svåra psykiska och fysiska men. Utskottetanser därför att regeringen bör överväga hur staten kan stödja en uppbyggnadav sådana verksamheter i landstingens eller frivilligorganisationer- nas regi.Vad utskottet anfört föreslås ge regeringen till känna. Utskottets m-, fp-, c- och mp-ledamöter reserverar sigtill förmån för vissa motionsyrkanden om avskaffandet av signeringskravet förpatientjournaler. Vidare reserverar sig utskottets fp-, c- och mp-ledamötertill förmån för vissa motionsyrkanden om åtgärder mot sjukdomen toxoplasmos.Fp-, vpk-och mp-ledamöterna reserverar sig till förmån dels för vissamotionsyrkanden om invandrare med utländsk vårdutbildning, dels förmotionsyrkanden om åtgärder mot läkemedelsmissbruk. Vpk- och mp-ledamöternareserverar sig också till förmån för vissa motionsyrkanden om vårdpersonalensarbetstider och om förlossningsvårdens utformning. Ytterligare 22 reservationerhar avlämnats (m, fp, c, vpk, mp), i huvudsak till förmån för egnamotionsyrkanden. Det föreligger också fem särskilda yttranden (m, fp). Proposition 1988/89:100 bil. Regeringen har under punkterna E 1 och E 2 (s. 71-76) samtE16 (s. 100 och 101) föreslagit E 1 att till för budgetåret1989/90 anvisar ett förslagsanslag på , E 2 att till Statlig kontroll av läkemedel m.m.för /90 anvisar ett förslagsanslag på , E 16 att till Bidrag till allmän sjukvård m.m.för /90 anvisar ett förslagsanslag på 4 . 1988/89:So255 av m.fl. (s) vari yrkas 12. att beslutar ominrättande av ett centrum för diagnostik och rehabilitering av vissasvårdiagnostiserade hjärnskador i enlighet med vad som anförs i motionen, 13. att beslutar anslå 8milj.kr. under särskilt anslag till inrättande av ett centrum för diagnostikoch rehabilitering av vissa svårdiagnostiserade hjärnskador. 1988/89:So402 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om behovet av insatser för att förebygga missbruk avsömnmedel och lugnande mediciner. 1988/89:So404 av och (bådac) vari yrkas 1. att hos regeringen begär att blivande mödrarfrån 198907-01 skall erbjudas gratis selentillskott genom mödravårdscentra lerna, 2. att hos regeringen begår attsocialdepartementets huvudtitel /90 under rubriken förebyggande mödravård tillförs 8 milj.kr. 1988/89:So421av och (båda vpk) vari 1988/89:SoU15 yrkasatt hos regeringen begär nödvändiga åtgärder för att få vårdtagarenserhållna vaccinationer registrerade och åtkomliga för fortsatt vård. 1988/89:So423 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utvärdering avprimärvården, 2. att hos regeringen begärförslag till en sådan lag, i motionen kallad "vårdgaranti", som innebåratt patienter som inte inom rimlig tid kan få behandling inom det egnalandstinget skall ha rått till behandling inom ett annat landstingsområde ellerhos privat vårdgivare på det egna bekostnad, 3. att hos regeringen begärförslag till reviderade riktlinjer för hälso- och sjukvården med beaktande avvad i motionen anförs, 4. att hos regeringen begärförslag till skyndsam översyn av stadgan för enskilda vårdhem m.m. i syfte attge dem möjlighet att ta emot samma patientgrupper som vårdhem, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder frånsjukvårdshuvudmännens sida i syfte att åstadkomma en bättrepersonalförsörjning, 6. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i hälso-och sjukvårdslagen att patienternasvalfrihet stärks i enlighet med vad i motionen anförts. 1988/89:So424 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av förslag till åtgärder för värdig vård. 1988/89:So425 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att beslutar attarbetsgivaravgifterna inom sjukvård, åldreomsorg och handikappomsorg sänks meden fjärdedel och att staten kompenserarsocialförsäkringssystemet ekonomiskt för detta, 2. att som sin mening gerregeringen till känna att landsting och kommuner skall använda det ekonomiskautrymme som härigenom skapas till förbättringar inom de angivna vård- ochomsorgsområdena, främst genom en satsning på en förbättrad situation förpersonalen. 1988/89:So426 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att kvinnor bör fåundervisning i självundersökning av brösten samt snabb och god tillgång tillmammografi och cellprovning om så önskas, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att massundersökning av kvinnor över55 år skall fortsätta, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att andra undersökningsmetoder såsomLight-scanning och palpologiska undersökningar utförda av bl.a. synskadadesjuksköterskor också skall tillämpas. 1988/89:So427 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om löpanderegistrering av infektionskomplikationer vid svenska sjukhus. 1988/89:So432av och (båda c) vari yrkas 1988/89:SoU15 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om att en ordentliginventering görs beträffande nuvarande omfattning av toxoplasmos, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om undersökning och behandlingav gravida kvinnor med avseende på toxoplasmos. 1988/89 :So436 av () vari yrkas attriksdagen begår att regeringen tar fram ett utvecklingsprogram för denframtida epilepsisjukvården och för en förstärkning av ifrågavarande sjukvårdvid i . 1988/89:So437 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att utredaförutsättningarna praktiskt och ekonomiskt att överföra primärvården på primärkommunalthuvudmannaskap. 1988/89:So439 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rekryteringsbefrämjande åtgärder för läkare tilllandsorten. 1988/89:So440 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts beträffande ökade resurser och rättvis fördelning för vård ochomsorg, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts beträffande åtgärder för att sättapatienten i centrum för vården, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om fritt läkarval, 6. att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om vårdpersonalens situation. 1988/89:So447 av och (båda fp ) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att bör få i uppdrag att företa en utredning om vadpatientjournallagens signeringskrav har inneburit för sjukvården, samt omdetta krav kan avskaffas eller ändras. 1988/89:So450 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om ett samlat åtgärdsprogram motläkemedelsberoende och läkemedelsmissbruk i enlighet med de riktUnjer som angesi motionen. 1988/89:So453 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ett institutionsavvecklingsbidrag ienlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89:So455 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen' hos regeringen begär att får i uppdrag att utformaett program för hälso- och sjukvårdsinsatser i enlighet med vad som anförts imotionen. 1988/89:So458 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag om införandeav ett huslä- 1988/89:SoU15 karsystem enligt de riktlinjer som framförs imotionen, 3. att beslutar att /90 anslå 200 milj.kr. för insatser mot köerna till gråstarrs-,höftleds- och kranskärlsoperationer samt strålbehandling av cancerpatienter, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om att hindra nedläggningen av enskildasjuk- och vårdhem, 5. att hos regeringen begärförslag till i motionen angivna åtgärder för att stimulera rekrytering avläkare och annan sjukvårdspersonal i bristområden. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Sf277. 1988/89:So467 av och (båda c)vari yrkas att hos regeringen begär att en probleminventering görsoch att därefter ett åtgärdsprogram utarbetas vad gäller vårdområdet och därsärskilt sjuksköterskornas situation beaktas. 1988/89:So471 av och (båda s)vari yrkas att hos regeringen begår att får i uppdragatt göra en översyn av personalorganisationen inom vården. 1988/89:So473 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inoperation av antabus, 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i motionen förordade försöksverksamheten anförtros läns lands ting som bör få i uppdrag att genomföra ett projekt gällande inoperation av antabus. 1988/89:So475 av Bo Finnkvist m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behov av kvotering av läkare till vårdinrättningar med dåhgläkarförsörjning. 1988/89:So485 av och (båda c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade utbildningsinsatser för ökad kännedom om behandlingav kvinnors sjukdomar. 1988/89:So496 av och (bådamp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att medelbör anslås till en kampanj för att öka intresset för att bh blodgivare underden militära grundutbildningen och under repetitionsövningarna. 1988/89:So497 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen uttalar sig för att landstingen inrättar smärtkliniker i varjelandsting och att personalen får den utbildning och vidareutbildning som dennaverksamhet kräver. 1988/89:So498 av och (bådamp) vari yrkas att hos regeringen begär en utredning i enlighet medvad i motionen anförts om införande av samhällstjänst med inriktning på tjänstgöringinom vården. 1988/89:So501av m.fl. (fp) vari yrkas att som sin 1988/89:SoU15 mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutökade insatser för att fortbilda flyktingar med utländsk vårdexamen. 1988/89:So502 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att anslå 2 000 milj.kr. att fördelatill sjukvårdshuvudmännen för genomförande av minskad helgtjänstgöring, 2. att riksdagenbeslutar att under anslaget Bidrag till allmän sjukvård m.m. för budgetåret1988/89 anslå 2 000 milj.kr. utöver regeringens förslag i enlighet med vad somframhålls i motionen. 1988/89:So503 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs ombehovet av åtgärder mot läkemedelsberoende. 1988/89:So510 av och (båda c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om signeringskrav av patientjournaler. 1988/89:So511 av och (båda c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om signeringskravet i patientjournallagen. 1988/89:So513 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till åtgärder som kan förbättraläkarsituationen i Norrlandslånen i enlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89:So517 av och (båda mp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att landstingen bör värna om de småenheterna inom förlossningsvården, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att vårdplatser bör finnas inomrimligt avstånd var man än bor i landet. 1988/89:So525 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär initiativ för en etisk debatt om val- ochurvalsfrågor i sjukvården enligt det anförda. 1988/89:So532 av och (båda fp)vari yrkas att hos regeringen begär att får i uppdragatt utreda ansvarsförhållandena vid "återanvändning" av pacemaker. 1988/89:So541 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att alla som kommer tillSverige och varit utsatta för tortyr skall få en möjlighet att behandlas på ettsakkunnigt sätt på ett speciellt centrum. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Sf545. 1988/89:SoS44 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kunskap om smärta och smärtbehandling bör ges i all grundutbildning ochfortbildning till vårdpersonal. 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen 1988/89:SoU15 anförts om behovet av smärtvårdsenheter i varje landstingsområde. 1988/89:So545 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om behovet av att invandrarkvinnornas och flyktingbarnenssituation särskilt uppmärksammas, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om behovet av statligt stöd i syfte att utvidga nuvarande verksamhet av typ Röda korsets "tortyrcentra" för hjälp till torteradeflyktingar. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Sf547. 1988/89:So546 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att hos regeringen begär att socialstyrelsenfår i uppdrag att utarbeta program för fort- och vidareutbildning om smärta ochsmärtlindring för vårdpersonal av alla kategorier. Riktlinjer för hälso- och sjukvården I motion 1987l88:So423 av m.fl. (m) hemställsatt hos regeringen begär förslag till reviderade riktlinjer förhälso- och sjukvården med beaktande av vad i motionen anförs (yrkande 3).Motionärerna anför bl.a. att den specialiserade sjukvården vid läns- ochlänsdelssjukhusen inte i någon betydande utsträckning kan ersättas avprimärvård. Verksamheten inom primärvården måste bli mer effektiv ochkvaliteten höjas. Motionärerna anför vidare att primärvården i somliga områdenär så utbyggd att en fortsatt utbyggnad bör anstå i avvaktan på en utredning omvad primärvården där kan prestera. 1 samma motion begärs också etttillkännagivande till regeringen om att det behövs en översyn och utvärderingav primärvården (yrkande 1). Utskottet har behandlat liknande motionsyrkanden som de nuaktuella vid åtskilliga tillfällen tidigare (se bl.a. SoU 1984/85:28,1986/87:37 och 1987/ 88:27). I det nämnda betänkandet SoU 1984/85:28 uttaladeutskottet att de i den då aktuella propositionen om utvecklingslinjer förhälso- och sjukvården (prop. 1984/85:181) föreslagna riktlinjerna enligtutskottet inte skulle uppfattas så som att akutsjukvården skulle minska ibetydelse. Utskottet anförde vidare (s. 9): Hög kvalitet, stor kapacitet, effektivitet och beredskapskall, enligt utskottets mening, fortfarande utgöra självklara utgångspunkterför läns- och regionsjukvården. En annan sak är att länssjukvårdensvårdplatsantal sannolikt kan även fortsättningsvis minskas i takt med attprimärvården inkl. de lokala sjukhemmen byggs ut. Erfarenheterna visar t.ex.att en stor del av medicinklinikernas platser är belagda med patienter somanmälts för långtidssjukvård eller som skulle kunna vårdas med hjälp avhemsjukvård och hemtjänst. Den i propositionen förordade omfördelningen avresurser skall således inte hindra länssjukvårdens kvalitativa utveckling. Detär tvärtom angeläget att utvecklingen mot nya och förbättrade metoder fördiagnostik Länssjukvårdens roll kommer dock att förändras 1988/89:SoU15 efter hand i riktning mot mera specialiserad sjukvård,forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskapsförmedling. Inte heller skall satsningen på förebyggande sjukdomar ochskador ställas i motsats till en god akutsjukvård. Det förebyggande hälso- ochsjukvårdsarbetet skall dels åstadkomma en minskning i skillnader ihälsa mellan olika befolkningsgrupper, dels åstadkomma att människor leverfriska . De vinster som kan göras gäller livskvalitet. Utskottet ärsjälvfallet medvetet om att det oavsett omfattningen av förebyggande åtgärderalltid kommer att finnas ett behov av kvalificerad akutsjukvård. Det är intefrågan om annat än att detta behov skall tillgodoses. I betänkandet SoU 1986/87:37 återkom utskottet tillfrågorna om primärvårdens och länssjukvårdens utveckling och behovet avvårdplatser inom den slutna somatiska akutsjukvården. Utskottet erinrade därvidom de tidigare gjorda uttalandena och anförde att det inte år fråga om annat änatt det behov av kvalificerad akutsjukvård som alltid kommer att finnas ocksåskall tillgodoses. Utskottet fann anledning understryka att vård på olikanivåer inkl. akut sjukhusvård måste kunna tillhandahållas vid behov för attäldre människor med bibehållen trygghet skall kunna bo kvar i sin invanda miljöoch i ett eget boende. Utskottet konstaterade att frågan om primärvården ochlänssjukvårdens utveckling redan var föremål för åtskillig uppmärksamhet ochatt något initiativ från sida därmed inte kunde anses erforderligt.De då aktuella motionsyrkandena avstyrktes. 1 betänkandet SoU 1987/88:27 med anledning bl.a. avregeringens skrivelse om folkhälsans utveckling behandlade utskottet på nyttförhållandet mellan primärvården och länssjukvården. Därvid redovisades vissastudier som gjorts når det gäller utvecklingen inomprimärvården och länssjukvården samt vissa uttalanden från staten ochsjukvårdshuvudmännen i den senaste s.k. Dagmaröverenskommelsen om utbyggnadenav primärvården. Utskottet anförde följande (bet. s. 7): Det finns enligt utskottet anledning att betona vikten aven väl fungerande primärvård. Primärvården måste vara så utbyggd att människorpå lika villkor kan få tillgång till en god vård som kan förebygga allvarligaresjukdomstillstånd. finns anledning att framhålla att en mera specialiseradsjukvård inkl. akut sjukhusvård måste kunna tillhandahållas de patienter, inteminst äldre, som behöver sådan vård. Nödvändiga strukturförändringar inomhälso- och sjukvården måste dock kunna ske, så att hälso- och sjukvårdensresurser utnyttjas på ett effektivt sätt. När det gällde kravet på en utvärdering av primärvårdendelade utskottet bedömningen att det år önskvärt att en utvärdering av destrukturella förändringarna inom hälso- och sjukvården kommer till stånd.Utskottet hänvisade till vad som anförts i biide den s.k.Dagmaröverenskommelsen och i regeringens skrivelse om ett uppdrag tillsocialstyrelsen i den delen. Utskottet ansåg att detta tillgodosåg syftet meddet då aktuella motionsyrkandet och avstyrkte detta. Utskottet erinrar om de uttalanden som utskottet tidigaregjort. Det finns enligt utskottet inte någon anledning till något ändratställningstagande. Utskottet avstyrker sålunda motion So423 (m) yrkandena 1 och3. Nedläggningav enskilda sjuk- och vårdhem 1988/89:SoU15 I motion 1988/89:So458 av m.fl. (fp)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om att hindra nedläggningen av enskilda sjuk- och vårdhem (yrkande 4).Motionärerna anför att regeringen bör ta erforderliga initiativ för att tatill vara den personella, organisatoriska och fysiska resurs som dessa hemrepresenterar. Detta kan enligt motionärerna ske i samarbete med de enskildavårdhemmens intresseorganisationer samt . Utskottet har behandlatförhållandet mellan offentlig och enskild vård på hälso- och sjukvårdsområdet(se bl.a. SoU 1983/84:4y, 1984/85:28 och 1986/87:37). Därvid har utskottetuttalat sitt stöd för den grundläggande principen att all yrkesmässigt bedrivenhälso- och sjukvård skall stå under offentlig insyn, tillsyn och kontroll.Samtidigt har emellertid framhållits att privata vårdinitiativ utgör ettviktigt alternativ och komplement till den offentliga vården. Utskottet harockså återkommande behandlat olika motionsyrkanden om vård i enskild regi somalternativ till vård med kommunalt huvudmannaskap (se bl.a. SoU 1985/86:11,1986/ 87:18 och 1987/88:15), varvid utskottet konstaterat att det finns ett betydandeutrymme för enskilda insatser av olika slag på det sociala vårdområdet. Frågan om nedläggning av enskilda sjuk- och vårdhembehandlades senast i utskottets betänkande 1988/89:SoU6. Utskottet hänvisadedärvid till sina tidigare uttalanden. När det över huvud taget gällernedläggning av institutionsplatser erinrade utskottet om att det vid fleratidigare tillfällen gett uttryck för sin uppfattning att det är självklart attnågon omfattande reducering av antalet vårdplatser inte får ske utan att andratillfredsställande vårdmöjligheter byggs ut och finns tillgängliga. Utskottetbetonade också att utvecklingen noga måste följas, inte minst i närresurserna inte räcker till för att uppfylla alla ambitioner som finns. I det nämnda betänkandet redovisades ocksåsocialstyrelsens rapport bo på institution (redovisar1987:12). Rapporten, som bygger på en inventering , redovisarde privata institutionernas andel av institutionerna för äldre, långtidssjukaoch handikappade. Av rapporten framgår (s. 17) att de privata institutionernautgjorde sammanlagt av samtliga enheter. Den vanligaste privata vårdformenvar de privata sjukhemmen inom psykiatrin. De utgjorde en tredjedel av samtligaenheter för psykiatrisk vård. Dessa enheter var dock förhållandevis små, vilketgjorde att de privata sjukhemmen svarade för av platserna. Vidvårdhem för psykiskt utvecklingsstörda fanns av antalet platser vidprivata vårdhem. Inom långtidssjukvården fanns av antalet platser vidprivata sjukhem. Av totalt 52 288 platser på ålderdomshem fanns 1 531 i privatregi. Utskottet, som erinrar om de uttalanden som utskottetgjort tidigare i denna fråga, finner inte skäl till något ändratställningstagande. Utskottet avstyrker därför motion So458 (fp) yrkande 4. översynav stadgan för enskilda vårdhem 1988/89:SoU15 I motion 1988l89:So423 av m.fl. (m) hemställsatt hos regeringen begär förslag till skyndsam översyn av stadgan förenskilda vårdhem m.m. i syfte att ge de enskilda vårdhemmen möjlighet att taemot samma patientgrupper som vårdhem (yrkande 4). Utskottet har behandlatmotionsyrkanden av motsvarande innebörd. I betänkandet SoU 1985/86:13redovisades innehållet i stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m.m. och dereviderade föreskrifter och allmänna råd för tillämpningen av stadgan somutgavs av (SOSFS 1985:16). Utskottet konstaterade i detnämnda betänkandet att någon allmän översyn av stadgan inte var aktuell men attutskottet erfarit att man inom ockå uppfattar stadgan somdelvis föråldrad och i behov av översyn. Utskottet ansåg att initiativet översyn borde ankomma på . Den då aktuella motionen ansågsinte böra föranleda n,ågon åtgärd. I betänkandet SoU 1986/87:16 (s. 15-16) behandlades fråganånyo. Utskottet ansåg därvid inte att det fanns skäl till något annatställningstagande.