bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — låta sparbeloppet utgöraen oeh en tredjedels procent av hela den slutliga skaften, bestämma detta av den del av den slutliga skatten som hänför sig till inkomstero. d. septemberdecember 1989. Lagrådet är emellertid medvetet omatt en sådan ordning kan vålla vissa praktiska problem, både för deskattskyldiga och för de tillämpande myndigheterna. Ettannat alternativ är att låta den preliminära skatten bli definitiv iden meningen att sparbeloppet bestäms enbart på grundval av denpreliminära skatten. Sparbeloppet skulle alltså motsvara av denpreliminära A-skatt som skall betalas septemberdecember 1989resp. den preliminära B-skatt som skall erläggas undertiden november1989januari 1990 (jfr 2 § i det remitterade lagförslaget). En sådan lösninghar den nackdelen att något sparbelopp i många fall inte kommer att erläggasnär det t. ex. är fråga om kapitalinkomster och lön från någon annan änhuvudarbetsgivaren. Eventuellt kan dock praktiska skäl göra att ordningen ändåfår accepteras. Förden som driver rörelse kan den föreslagna 3 § ge ett mindre tillfredsställanderesultat i de fall då det är fråga om ett företag med brutet räkenskapsår. Isådana fall kan sparbelopp komma att erläggas även för inkomster under tid föreden eller efter utgången av . Lagrådethar inte underlag för att ta bestämd ställning till hur det nu diskuteradeproblemet bör lösas. Frågan får i stället övervägas vidare underutskottsbehandlingen. Detframgår inte av den föreslagna lagtexten vem som är skyldig att erläggasparbelopp. Detta bör enligt lagrådets mening anges. Vissa uttryck imotionstexten tyder på att avsikten inte är att alla skattskyldiga skall omfattasutan att offentligrättsliga subjekt skall undantas. I4 § i det remitterade förslaget har tagits in bestämmelser om återbetalning avsparbelopp som har erlagts av den skattskyldige. Huvudregeln är att beloppetskall återbetalas andra året efter taxeringsåret. Frågauppstår hur återbetalning skall ske i de fall då ett sparbelopp inte erläggsinom normal tid. Särskilda problem kan uppstå när taxeringen är föremål förprocess. Isammanhanget uppstår vidare spörsmålet hur länge indrivning av ej erlagdasparbelopp skall pågå. Att fortsätta med indrivningsåtgärder efter den tidpunktdå återbetalning normalt skall äga rum förefaller inte lämpligt. Ytterligareen fråga som inställer sig är i vad mån en fordran på sparbelopp får överlåtasinnan beloppet betalas tillbaka. Denna fråga är inte behandlad i lagtexten. Meningentorde vara att uppbördslagen (1953:272) skall tillämpas i fråga om bestämmandeoch uppbörd av tillfälliga sparbelopp, i den mån det inte finns särskildaregler i den nu föreslagna lagen. Detta bör komma till uttryck genom en särskildlagbestämmelse. Det är emellertid tänkbart att vissa regler i uppbördslagenpassar mindre väl beträffande sparbeloppen och att den förordade bestämmelsendärför bör förses med undantag. Denna fråga får övervägas särskilt vidutskottsbehandlingen. 1988/89: FiU30 Bilaga 2Lagrådets yttrande Utöverde förordade ändringarna av lagtexten bör även andra jämkningarvidtas. Lagrådet anser bl. a. att man i lagtexten genomgående bör använda ordet"sparbelopp" i stället för "tillägg". Lagförslagetsbåda inledande paragrafer bör enligt lagrådets mening ges följande lydelse: 1 § Tillfälligt sparande skall ske ochpå det sätt som anges i denna lag. 2 § Den för vilken avdrag för preliminär A-skaftskall göras den och den som skallbetala preliminär B-skatt under tiden november 1989januari 1998 skall erläggaett sparbelopp som motsvarar av skatten. I fråga om preliminärskatt för är sparbeloppet endast av den del avskatten som svarar mot statlig inkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt,inkomstskatt oeh statlig fastighetsskatt. Närdet gäller 3 § bör, som lagrådet har anfört, det sakliga innehålletövervägas ytterligare. Lagtexten bör därutöver jämkas så, att man anger att denskattskyldige vid 1990 resp. taxering vid sidan om den slutligaskatten skall påföras ett visst sparbelopp. Debestämmelser om ränta på tillfälligt sparbelopp som i det remitterade förslagethar tagits in i ö § bör enligt lagrådets mening tas upp efterbestämmelserna om återbetalning och alltså bilda en 5 §. ny ö § bör tas in en regel om tillämpligheten av uppbördslagen. Regeln bör isin tur följas av bestämmelser om ränta på för högt inbetalat sparbelopp oehom avgift på för lågt inbetalat belopp, motsvarande bestämmelserna iuppbördslagen om ö-skatteränta resp. kvarskatteavgift (jfr 5 § i detremitterade förslaget). Lagrådetvill slutligen ifrågasätta om inte reglerna i 41 § kommunalskattelagen om rättbeskattningsår bör kompletteras med en bestämmelse om vilket beskattningsår somskall gälla i fråga om sparbelopp (jfr punkt 5 av anvisningarna till 41 §). 1988/89: FiU30 Bilaga 2Lagrådets yttrande 1988/89: FiU30 Bilaga 3 Yttrande över i motion 1988/89: Fi59 av . (s) framlagt förslag till lag om tillfälligt sparande Avmotionen och lagförslaget framgår att underlaget för det tillfälliga sparandetskall utgöras av den slutliga skatt som debiteras vid 1990 och 1991 årstaxeringar. Det tillfälliga sparbeloppet uppgår vid taxering till enoch en tredjedels procent oeh vid taxering till av dendebiterade slutliga skatten. Det tillfälliga sparbeloppet skall dock endasttas ut på den del av skatten som svarar mot statlig inkomstskatt, statligförmögenhetsskatt, inkomstskatt och slutlig fastighetsskatt.Sparbeloppet skall preliminärt tas ut genom ett tillägg till den preliminäraskatten. Hurdet tillfälliga sparandet i praktiken skall gå till framgår i huvudsak avlagförslaget. När det gäller vissa detaljer erfordras dock vissa kompletteringar.För att åskådliggöra vilka kompletteringar som är erforderliga lämnas i detföljande en redogörelse för hur sparandet utifrån i motionen och lagförslagetangivna principer mera konkret bör kunna gå till. För den som harpreliminär A-skatt, dvs. den som betalar sin preliminära skatt genom atthuvudarbetsgivaren gör skatteavdrag, innebär det sagda följande. Detskatteavdrag som skall göras på lön som utbetalas den I september1989 skall höjas . Föratt åstadkomma denna höjning torde det vara tillräckligt att RSV informerararbetsgivarna (ca 250 000) att det skafteavdrag som skall göras enligt tabelleller på annat sätt skall höjas . Med tanke på risken förförväxling och kostnader torde det inte vara försvarligt att utfärda nyaskattetabeller under löpande år. Såvittframgår är inte avsikten att arbetsgivaren skall behöva skilja på vad som ärpreliminär skatt och vad som är sparbelopp. Följaktligen behöver intearbetsgivaren på kontrolluppgiften särskilja beloppen. Ur administrativsynpunkt är en sådan ordning att föredra. Om arbetsgivaren skall särskiljabeloppen uppkommer risk för förväxling av uppgifter m. m. Därtill kommer attdet på kontrolluppgiften angivna sparbeloppet se nedan kan komma atf tas ianspråk för betalning av skatt. I ett sådant fall skulle uppgiften omsparbeloppet i kontrolluppgiften vara missvisande. Viddebiteringen av den slutliga skatten för kommer ett tillägg påen och en tredjedels procent av den slutliga skatten att debiteras somtillfälligt sparbelopp. Den preliminära skatt som skall gottskrivas kommer atti första hand tas i anspråk för betalning av den för inkomståret debiterade skatten.Därefter kommer gottskriven preliminär skatt att tas i anspråk för dettillfälliga sparbeloppet. Debiterat och gottskrivet sparbelopp registrerassärskilt i skatteregistret. Om den preliminära skatten ej förslår till atttäcka debiterat sparbelopp kommer vad som återstår att krävas ut på samma sättsom kvarstående skatt och formellt ingå som en delpost i den kvarståendeskatten. På slutskattesedeln kommer att finnas uppgift om hur stort sparbeloppsom har debiterats, vad som har gottskrivits som sparbelopp och vad someventuellt återstår att betala. Attutfärda en särskild "slutskattesedel" avseende sparbeloppet skullebli administrativt betungande och mycket kostsamt. Omden debitrade skatten efter omprövning ändras bör det debiterade sparbeloppetinte ändras. Härigenom hålls sparbeloppet utanför det komplicerade omräkningssystemet.En höjning av den debiterade skatten bör alltså inte leda till en höjning avdebiterat sparbelopp. Vid en sänkning av den debiterade skatten bör dock denskattskyldige ha möjlighet att efter särskild ansökan få tillbaka vad som ärför mycket sparat. Ett sådant ansökningsförfarande bör kunna görasadministrativt enkelt. 1988/89: FiU30 Bilaga 3 Hanteringenkan ske på samma sätt som för . De enda skillnaderna blir attdet högre preliminärskatteuttaget kan inarbetas i de preliminärskattetabellersom ges ut för inkomståret och att procentsatsen vid den slutliga debiteringenär . För den som harpreliminär B-skatt, dvs. själv skall betala skatten, innebär förslagetföljande. Denpreliminära B-skatt som debiterats och skall betalas vid uppbördstillfällenanovember och höjs . 1god tid före novemberuppbörden kommer RSV att sända ut nya betalningsdokument. Ettproblem i sammanhanget är att den redan debiterade B-skatten ofta innefattarflera poster än de som skall utgöra underlag för beräkning av sparbeloppet bl.a. egenavgifter. Det är emellertid omöjligt att beakta detta vid den höjningsom skall göras beträffande november- och januariuppbörden. Detta kan ledatill ett något för högt sparavdrag. Å andra sidan finns det inte någonmöjlighet att vid omdebiteringen beakta den höjda allmänna löneavgiften, iföljd varav eventuellt överuttag reduceras. I kan det t. o.m. totalt sett bli fråga om ett underuttag. För kan somframgår nedan detta problem undvikas. Vidden slutliga debiteringen för den som har B-skatt föreligger en viss skillnad motvad som förekommer vid slutlig debitering för den som har preliminär A-skatt.Detta har samband med att debiterad B-skatt skall gottskrivas den skattskyldigesom preliminär skatt oavsett om den är betald eller inte. Genom att behandladet preliminärt debiterade sparbelop- pet på samma sätt somdebiterad preliminär skatt så undviks att skattskyldig anses ha ett sparbelopptrots att något sådant inte betalats. Påsamma sätt som gäller för den som har preliminär A-skatt bör inte enomdebitering av skatten leda till en ändring av sparbeloppet. Givetvis börockså här den skattskyldige få möjlighet att ansökan om återbetalning avsparbelopp om omdebiteringen innebär att skatten sänks. 1988/89: FiU30 Bilaga 3 Tillgrund för debiteringen av den preliminära B-skatten för liggerden slutligt debiterade skatten för (13 § uppbördslagen).Denna skatt är redovisad i delposter. Härav följer att det preliminärasparbeloppet kan beräknas på grundval av posterna statlig inkomstskatt,inkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt och statlig fastighetsskatt.Det problem med överuttag som kan förekomma för föreliggersåledes inte här. Motsvarande ordning kan inte tillämpas för inkomståret 1989pga. att specificeringen på delposter beträffande slutlig skatt är utraderade. fall preliminär B-skatt debiteras med ledning av en preliminär självdeklarationkan givetvis också en korrekt beräkning av det preliminära sparbeloppet göras.Behandlingen vid den slutliga debiteringen är förutom annan procentsats densamma som för . Av5 § i lagförslaget följer att på den del av den överskjutande preliminäraskatten som skall gottskrivas som sparbelopp skall ö-skatteränta utgå. Bestämmelsenbör kompletteras med att denna ränta inte skall betalas ut förrän vidutbetalningen av sparbeloppet. Avö § framgår inte vilken tid räntan avser. Uppenbarligen skall räntan beräknasför av . Detta bör framgå av bestämmelsen. Somnedan föreslås bör sparbeloppet i vissa situationer återbetalas tidigare änvad som annars gäller. 1 sådant fall bör inte full ränta utgå. Förslagsvis börlämnas ränta som beräknas från utgången av taxeringsåret t. o. m. den månad dåsparbeloppet återbetalas. Därvid bör ränta beräknas för med ensextondedel av det i bestämmelsen nämnda diskontot. Enannan fråga är vilken ränta som skall utgå om sparbeloppet betalas senare änden året efter taxeringsåret. Det är inte rimligt att den som betalarbara någon dag före utbetalningstillfället skall få full ränta. En räntakopplad till inneståendetiden vore naturligtvis att föredra. Det är emellertidinte möjligt att i varje enskilt fall hålla reda på när inbetalningarna görs.Därför föreslår RSV att sparbelopp som betalas efter året eftertaxeringsåret (sista dag för betalning av kvarskatt) inte skall berättiga tillränta enligt 6 §. Av bestämmelsen bör framgå vem som är skyldigatt spara. Förslagsvis bör detta vara alla skattskyldiga. Eventuellt börkommun, landstingskommun och kyrklig kommun undantas. Den föreslagna lydelsen medger inte att tillägggörs på det skatteavdrag som skall ske med stöd av lagen (1982:1006) omavdrags- oeh uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar. Föratt nå en bättre överensstämmelse mellan preliminärt och slutligt debiteratsparbelopp även i dessa fall föreslås att tillägget också skall göras påpreliminärskatt som betalas med stöd av nämnda lag. Bestämmelsen bör kompletteras med en regel sommedger att tillfälligt sparbelopp får återbetalas tidigare om rätten tillsparbeloppet övergår genom arv, testamente eller bodelning med anledning avmakes död. 5 § 6 §. Se vad som anförts under rubriken. Lagenbör vidare kompletteras med en bestämmelse som klart anger att en fordran påtillfälligt sparbelopp och ränta inte får överlåtas, pantsättas eller utmätasinnan beloppet får betalas ut. 1den ovan skisserade ordningen har angetts att den preliminära skatt som skallgottskrivas i första hand skall tas i anspråk för den för inkomståretdebiterade skatten. Därefter bör gottskriven preliminär skatt tas i anspråkför sparbeloppet. Detta bör framgå av lagtexten. Vidarebör finnas en bestämmelse som anger att från sparbelopp inte får avräknas annatän fordran på preliminär skatt, slutlig skatt eller kvarskatteavgift somhänför sig till som sparbeloppet. 1 avsaknad av en sådan bestämmelseskulle avräkning kunna ske mot t. ex. tidigare restförda skatter. Karaktären avsparande skulle i sådant fall gå förlorad. Slutligenanser RSV att i lagen bör finnas en bestämmelse som anger att bestämmelserna iuppbördslagen i övrigt är tillämpliga. Sparandetär avsett att träda i kraft . Debiteringen av sparbeloppetskall därför ske med en och en tredjedels procent av den slutliga skatten vid1990 års taxering. Den slutliga skatten kan emellertid hänföra sig tillinkomster för tiden före den . Sparandet kan följaktligen i ettsådant fall få en retroaktiv effekt. Detär emellertid svårt att komma ifrån denna retroaktiva effekt. I oeh för sigskulle det vara mera riktigt att ta ut av den del av skatten somhänför sig till inkomster intjänade efter . En sådan ordningförutsätter emellertid att uppgifter finns om hur inkomsterna är fördeladeunder beskattningsåret. Dessa uppgifter saknas. Att begära en redovisning frånarbetsgivarna hur lönen fördelar sig på kalendermånad synes vara en omöjligväg. Denna lösning kan inte förordas. Enannan tänkbar lösning är att låta det tillägg som skall göras på denpreliminära skatten bli det definitiva sparbeloppet. Någon avstämningmot den slutliga skatten skulle alltså inte ske. 1988/89: FiU30 Bilaga 3 emellertid att den som harinkomster för vilka preliminärskatt inte betalas ej tvingas att spara.Preliminärskatteavdrag skall ju endast göras av huvudarbetsgivaren. De somundgår sparandet är således sådana som har stora biinkomster t. ex. av kapital.Lösningen kan följaktligen diskuteras från rättvisesynpunkt. Om man väljerdenna lösning måste arbetsgivare som gör skatteavdrag i kontrolluppgiften angehur stor del av avdraget som utgör sparande. En sådan skyldighet förarbetsgivare måste komma till uttryck i lagtext. Denna lösning innebär ocksåatt två olika system kommer att tillämpas för det tillfälliga sparandet, vilketmedför problem från informationssynpunkt. Givetviskommer hanteringen av det tillfälliga sparandet att innebära merarbete förskatteförvaltningen och ta administrativa resurser i anspråk. Någonkostnadsberäkning har inte hunnit utföras. Dettaärende har beslutats av undertecknad överdirektör. Vid den slutligahandläggningen har närvarit biträdande skattedirektör , föredragande,adb-direktörerna samt avdelningsdirektörenEllert . 1988/89: FiU30 Bilaga 3 15 1988/89. A vutskottet framlagt lagförslag 1 § Tillfälligt sparande skall ske ochpå det sätt som anges i denna lag. Lagen gäller inte staten, kommun,landstingskommun och kyrklig kommun. 2 § Den för vilken avdrag för preliminär A-skattskall göras och den somskall betala preliminär B-skatt under tiden november 1989januari 1991 skallerlägga ett sparbelopp som motsvarar av skatten. 1 fråga ompreliminär skatt för är sparbeloppet endast av dendel av skatten som svarar mot statlig inkomstskatt, statlig förmögenhetsskattoch inkomstskatt. Sparbelopp beräknas i heltkrontal, varvid öretal bortfaller. 3 §Den som påförs slutlig skatt vid taxering skall erlägga ett spar belopp som motsvarar av skatten till den del den svarar mot statlig inkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt och inkomst skatt. Sparbeloppet skall påföras vid sidan av den slutliga skatten. Därvid skall sparbelopp enligt 2 § avräknas. Hartaxering skett för ett beskattningsår som omfattar mer än , skallsparbelopp erläggas endast med vad som motsvarar . 4 §Sparbelopp som har erlagts av den skattskyldige skall återbetalas tredje året efter inkomståret. Återbetalning skall dock ske en dast om beloppet uppgår till . Omrätten till sparbelopp övergår genom arv, testamente eller bodelning medanledning av makes död eller om det annars finns synnerliga skäl får beloppetåterbetalas tidigare än som anges i första stycket. 5 §På sparbelopp som återbetalas skall lämnas en årlig ränta som skall betalas ut vid återbetalningen av sparbeloppet. Räntanberäknas på den del av sparbelopp avseende som inte överstigerI och på den del av sparbelopp avseende som inteöverstiger efter en räntesats om . På övrig delberäknas räntan efter en räntesats om tre och en halv procent. Påsparbelopp som avser beräknas räntan från utgången av 1989till och med utgången av den månad då beloppet betalas ut. Erläggs sparbeloppetefter beräknas räntan dock från utgången av den månad dåbeloppet eriades. Påsparbelopp som avser beräknas räntan från utgången av 1991till och med utgången av den månad då beloppet betalas ut. Erläggs sparbeloppetefter beräknas räntan dock från utgången av den månad dåbeloppet eriades. Räntalämnas i helt krontal, varvid öretal bortfaller. Räntan utgör inteskattepliktig inkomst. 6 §En fordran på sparbelopp och ränta får inte överlåtas eller pantsättas innan den förfaller till betalning. 1988/89:FiU30 Bilaga 4 Utskottets lagförslag Preliminärskatt och sparbelopp som eriagts för skall 1988/89: FiU30anses i första hand utgöra betalning av den påförda slutliga Bilaga 4 sl""- Utskottets Omett sparbelopp som avser tillkommer någon mot iopfnr<;lacr vilken det allmänna har en fordran på preliminär eller slutlig skatteller ° ° kvarskatteavgift som avsersamma år, får från vad som skall betalas ut enligt denna lag avräknas så mycketsom kan gå till betalning av fordringen och den restavgift som belöper pådenna. 7 §I fråga om bestämmande, uppbörd oeh indrivning av sparbelopp gäller bestämmelserna i uppbördslagen (1953:272) i tillämpliga delar. Påsparbelopp avseende som har erlagts enligt 2 § skall lämnasränta motsvarande ö-skatteränta enligt bestämmelserna i 69 § 1 mom.uppbördslagen. Räntan skall betalas ut vid återbetalningen av sparbeloppet. 8 §Den som till ledning vid taxering är skyldig att lämna kontroll uppgift enligt 37 § 1 mom. taxeringslagen (1956: ö23) skall, om avdrag för erläggande av sparbelopp har gjorts, i kontrolluppgiften särskilt ange spar beloppet. Dennalag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt Härigenom föreskrivs att 10 och ll§§ lagen(1977:30ö) om dryckesskatt' skall ha följande lydelse. 10 § Skatten på spritdrycker och vin utgår med engrundavgift och en procentavgift, om annat inte-sägs i femte stycket. 1988/89:FiU30 Bilaga 4Utskottets lagförslag Grundavgiftenutgör per liter i fråga om 1. spritdrycker 17 öreför varje hel volymprocent alkohol, 2. starkvin , 3. lättvin med en alkoholhalt över 7 volymprocent , 4. annat lättvin . Grundavgiftenutgör per liter i fråga om 1. spritdrycker förvarje hel volymprocent alkohol, 2. starkvin , 3. lättvin med enalkoholhalt över 7 volymprocent . 4. annat lättvin . Procentavgiften utgör för spritdrycker 60 procentoch för vin av detaljhandelspriset. Meddetaljhandelspriset förstås det pris som detaljhandelsbolaget till-lämpar vidförsäljning över disk, exklusive beloppet av pant och skatt enligt lagen(1968:430) om mervärdeskaU. Förlättvin med en alkoholhalt av högst 7 volymprocent utgår dock ingenprocentavgift. 11 §3 Skatten på malt- och läskedryc- Skattenpå malt- och läskedryc- ker utgår per liter med för öl, för starköl, för kolsyrad läskedryck, för annan läskedryck. ker utgår per liter med för öl, 9kronor för starköl, 40 Öre för kolsyrad läskedryck, 20 Öre för annanläskedryck. Denna lag träder ikraft . ' Lagen omtrvckt 1984:158.2 Senaste lydelse 1988:114. ' Senaste lydelse 1988:114. Lag omändring i lagen (1961:394) om tobaksskatt Härigenom föreskrivs att 2§ lagen(1961:394) om tobaksskatt' skall ha följande lydelse. För tobaksvara utgår skatten mednedan angivna, i förhållande till varans myckenhet bestämda belopp, nämligen: 1988/89:FiU30Bilaga 4 Utskottets lagförslag Vikt för 1st. Cigarrer och cigariller grupp 1............. t.o.m. 1,7 13,5 II ......... över 1,7 t.o.m. 3,0 18,0 III ......... " 3,0 " 5,0 21,5 IV ......... " 5,0 30,0 grupp I................. t.o.m. 0,85 39 II .......................... över0,85 t.o.m. 1,20 46 III ......... " 1,20 " 1,55 57 IV ........ " 1,55" 1,90 56 V ......... " 1,90 60 För tobaksvara utgår skatten mednedan angivna, i förhållande till varans myckenhet bestämda belopp, nämligen: Vikt för 1 st. gram t.o.m. 1,7 . över 1,7 t.o.m. 3,0 . " 3,0 " 5,0 . " t.o.m. 0,85 . över 0,85 t.o.m. 1,20 . " 1,20 " 1,55 . " 1,55 " 1,90 . " 13,5 18,0 21,5 30,0 44 51 56 61 65 Cigaretter grupp I............. 755.--50:-28:- Denna lagträder i kraft . ' Lagen omtryckt 1984:155. Senaste lydelse av lagensrubrik 1975:141. Senaste lydelse 1988:353. Lag om ändring i tulltaxelagen (1987:1068) Härigenom föreskrivs att 22 och 24 kap.tulltaxelagen (1987:10ö8)' skall ha följande lydelse. Drycker, sprit och ättika Anm.För spritdrycker, vin eller starköl, som införs i den ordning som anges i 18§3, 4, ö eller 7 lagen (1977:293) om handel med drycker, utgår, om tullfrihetinte åtnjuts, tull med följande belopp per liter: Spritdryckerenligt tulltaxenr 22.08 .................. 790.- Vin: musserande eller med en alkoholhalt överstigande 15 vo lymprocent .............................................. 56; ej musserande, med enalkoholhalt överstigande 7 men inte 15 volymprocent............................................ 28; ej musserande, med enalkoholhalt om högst 7 volympro cent ............................................................ 13;- Starköl ....................................................... 13;- Tullsatssom anges ovan tillämpas även när tullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82§ tullagen (1987:1065). Anm.För spritdrycker, vin eller starköl, som införs i den ordning som anges i 18§3, 4, 6 eller 7 lagen (1977:293) om handel med drycker, utgår, om tullfrihetinte åtnjuts, tull med följande belopp per liter: Spritdryckerenligt tulltaxenr 22.08 ................. 200;- Vin: musserande eller med en alkoholhalt överstigande 15 vo lymprocent .............................................. 62; ej musserande, med enalkoholhalt överstigande 7 men inte 15 volymprocent ......................................... 30; ej musserande, med enalkoholhalt om högst 7 volympro cent ............................................................ 75- Tullsatssom anges ovan tillämpas även när tullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82§tullagen (1987:10ö5). 1988/89:FiU30Bilaga 4 Utskottets lagförslag ' Lagen omtryckt1987:1186. Senaste lydelse 1988:115.