bet · GC01BoU2 · 1988-12-31 00:00:00 — I betänkandet.behandlas ett antal väckta motioner om byggnaders inomhusmiljö m.m. Med anledning av motioner (s), (m), (fp) och (c) görutskottet ett tillkännagivande som innebär att en bred översyn skall göras medsyfte att komma till rätta med bristerna i vissa byggnaders inomhusmiljö ochproblemen med s.k. sjuka hus. Övrigamotionsyrkanden avstyrks av utskottet. Tillbetänkandet har fogats en reservation och fyra särskilda yttranden. deb de underallmänna motionstiden väckta motionerna l987/88:Bo243 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nödvändigheten av ökad uppmärksamhet på inomhusmiljön i bostäderna, 1987/88:Bo309 av och (c) variyrkas 2. att hos regeringen begär fortlöpanderedovisning av arbetet med radon i bostäder. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:Jo834. l987/88:Bo512 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omextraordinära underhållsåtgärder inom bostadsförvaltningen, 1987/88:Bo515 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omenergisparandet. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:Jo75l. 1987/88:Bo519avSiw () vari yrkas att riksdagensom sin mening 1 1988/89. 1988/89 BoU2 gerregeringen till känna vad i motionen anförts.om en tvärvetenskaplig ' .1988/89:BoU2 analys av kunskapsbehov och informationsvägar till bygg- och förvaltnings- processen i syfte att bana väg för ett sunt byggnadsbestånd, : l987/88:Bo520 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om VDN-fakta på byggnadsmaterial samt central erfarenhetsbank, l987/88;Bo528 av och () vari yrkas 1. att hos regeringen begäratt uppdrag lämnas ät att genom en arbetsgrupp med experterfrån bl.a. statens miljömedicinska laboratorium och statens bakteriologiskalaboratorium samt den kliniska mikrobiologins sakkunskap behandla de spörsmålsammanhängande med humanmedicinska effekter och risker av mögel- och fuktskadorinomhus som angetts i motionen, 2. att beslutar atterforderliga medel för arbetsgruppens verksamhet skall ställas till förfogandeur den genom riksdagsbeslut inrättade statliga fonden för fukt- ochmögelskador, 1987/88:Bo533 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om förbättrad varaktig ventilation i lokaler därmänniskor vistas och bättre möjligheter för allmänheten att vidta rättaåtgärder vid gaslarm, 1987/88:Bo538 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om typgodkännande och ansvar i byggprocessen, 1987/88:Bo541 av () vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för attinformera om god bostadskvalitet, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att genomutnyttjande av beprövade byggnadsmaterial och teknikutveckling åtgärda"sjuka" hus, delsden med anledning av proposition 1987/88:85 ommiljöpolitiken inför 1990-talet väckta motionen 1987/88:Jo25 av m.fl. (m) vari yrkas 20. att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statensansvar för spårande och åtgärdande av radon-hus, 21. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom sänkning av åtgärdsgränsen för radonhus till / m\ Som en del av beredningen av detta ärende harbostadsutskottet anordnat en offentlig utskottsutfrågningom sjuka hus m.m. I anslutninghärtill har även företagits ett studiebesök i ett av de bostadsom- 1988/89:BoU2råden kvarteret i stadsdelen , som drabbats avomfattande problem. En utskrift, från utfrågningen jämte programmet fördensamma har som bilagor fogats till betänkandet. Dessutom har inför utskottet,av en särskilt kallad expert, lämnats en redovisning av hälsoeffekterna avmögelexponering m.m. Skrivelser har i ärendet inkommit från stiftelsen föråtgärder mot mögel-och fuktskador (SÅM). 3 Uppgifter i anslutning till motionerna 3.1 Byggnaders inomhusmiljö Boende-, arbets- och vistelsemiljön har under årens loppgenomgått stora förändringar. Beroende på förändrade levnadsförhållanden vistasmänniskorna numera förhållandevis inomhus i mer eller mindre bekvämaoch klimatskyddande byggnader. Enligt genomförda undersökningar tillbringar vii genomsnitt av tiden utomhus, av tiden på resa och resterande tid,dvs. Det förhållandet att vi tillbringar en så stor del av vårtid inomhus innebär att inomhusmiljön fått en allt större betydelse förbefolkningens hälsa och välbefinnande. Byggnadernas hygieniska standard harockså höjts i betydande grad . Många tidigare hälsoproblemorsakade av drag, fukt, kyla och bristfälliga sanitära förhållanden hareliminerats. Med en successivt förändrad teknik har dock följt nya hälso- ochmiljöproblem. Även utökade kunskaper om hälsorisker och en allmän uppmärksamhetpå sjukdomssymptom som har samband med inomhusmiljön har vidgat sfären avhälsoproblem. De hälsoproblem som är förknippade med senare tidsbyggnadsteknik och byggnadsmaterial började uppmärksammas i större utsträckningunder . Problemen har därefter fått eri ökad uppmärksamhet frän enmängd olika instanser. Betydande forsknings- och utredningsinsatser har gjortsför att belysa problemens omfattning och innebörd och för att finna lämpligalösningar. I det följande lämnas en översiktlig redogörelse ombyggnadsrelaterade hälsoproblem, gällande regler och pågående utredningar m.m. Många av de hälsoproblem i byggnader som aktualiseratsunder senare tid har uppträtt i nya och ombyggda hus. Problemen har i allmänhetupptäckts först efter det att byggnaderna tagits i bruk och i många fallåtskilliga är efter inflyttningen. Byggnader som ger upphov till problem avdetta slag har fått benämningen "sjuka hus". Karakteristiskt fördessa hus är att de hos brukarna imer eller mindre hög grad ger upphov till olika byggnadsrelate- 1988/89:BoU2 rade hälsoproblem. Enligt allergiutredningen är de vanligaste symtomen på dens.k. ögon-, näs- ochhalsirritation torrhetskänslai slemhinnor och hud hudutslag iansiktet och på överkroppen psykisktrötthet, huvudvärk, "tunghetskänsla" i huvudet. Symtomen går normaltfort över sedan man lämnat byggnaden. För hudsymtom tar det dock i allmänhetlängre tid. Det relativa antalet personer som har symtom är ett måttpå hur "sjuk" en byggnad är. Ett vanligt variationsområde liggermellan 5 och . I en majoritet av lokalbeståndet, bl.a. i kontors- ochskollokaler, får enligt allergiutredningen någon eller några besvär i form avsjuka-hus-sjukan. 1 var tredje nybyggd eller väsentligt ombyggd byggnad får såmånga personer besvär (20 ) att byggnaden klassas som "sjuk". Uppkomsten av sjuka-hus-sjukan kan inte generelltförklaras av någon enskild faktor i miljön. Orsaken är inte sällanmultifaktoriell, dvs. den är avhängig flera samverkande faktorer. De vanligastetekniska orsakerna är bristanderenhållning av lokaler och ventilationssystem för varmt ellerför kallt inomhusklimat avgasning avföroreningar från byggnads- och inredningsmaterial kemikalier förrengöring (t.ex. av heltäckningsmattor) föroreningarfrån kopieringsmaskiner eller pappershantering tillväxt avmikroorganismer i luftfuktare m.m. föroreningarfrån annan verksamhet i byggnaden, t.ex. garage buller fråninstallationer i byggnaden. Någon heltäckande undersökning avseende problemen medsjuka hus har inte genomförts i . Hur omfattande problemet är kan därförinte anges med någon större säkerhet. På grundval bl.a. av internationella erfarenheterhar dock uppskattat att ca 30 000 bostäder har fukt-ochmögelskador och att det i ca 10 000 bostäder finns problem orsakade avflytspackel. I avvaktan på att en kartläggning görs i anser i likhet med , WHO att av de nyproduceradehusen och de hus som genomgått större ombyggnader är att betrakta som sjukahus. Från en landsomfattande urvalsundersökning är det dessutom känt att ca 40000 bostäder har en radondotterhalt som ligger över gränsvärdet för sanitärolägenhet, dvs. över /m\ 3.1.3 Krav på byggnaders egenskaper och utförande m.m. Genom (PBL) ställs grundläggande kravpå byggnaders egenskaper och utförande i samband med ny- och ombyggnad.Sålunda skall (PBL3 kap. 5 §) byggnader vara lämpade för sitt ändamål och ge 1988/89 :BoU2möjlighet till trevnad, god hygien, en god arbetsmiljö och ett tillfredsställandeinomhusklimat. Enligt motiven till denna bestämmelse (prop. 1985/ 86:1 s. 489)bör kravnivån bestämmas med utgångspunkt i definitionen av begreppet sanitärolägenhet i hälsoskyddslagstiftningen och i vad som är tekniskt och ekonomisktmöjligt. Av motiven framgår vidare att stadgandet om godahygieniska förhållan den innebär att krav kan ställas på att i byggnader ingående byggnadsmate rial inte får.medföra hygieniska olägenheter så att de t.ex. avger formalde- hyd, strälningsfarliga partiklar eller elak lukt. Vidare skall byggnader i möj ligaste mån fungera väl även för personer med allergiska besvär. I förarbe tena till hälsoskyddslagen (prop. 1981/82:219) liksom till PBL(prop. 1985/ 86:1 s. 490) anges att om material används som kan väntas medföra besvär för vissa personer, och om tekniskt eller ekonomiskt likvärdiga ersättnings material inte finns, bör sådana material anbringas så att de är lätta att byta ut. ' För befintliga byggnader lämnas de grundläggandebestämmelserna till skydd mot hälsorisker i inomhusmiljön i hälsoskyddslagenoch i hälsoskyddsförordningen. Skadlig inomhusmiljö anses enligt dessabestämmelser föreligga när sanitär olägenhet uppkommit eller när risken ärstor för att en sådan olägenhet skall uppkomma. Sanitär olägenhet definieras isin tur som en störning som kan vara skadlig för människors hälsa och som inteär ringa eller helt tillfällig. Det är kommunens miljö- och hälsoskyddsnämnd som skallbedöma om sanitär olägenhet föreligger. Till ledning för denna bedömning finnsi ett mindre antal fall gränsvärden för hälsorelaterade exponeringar ellerandra parametrar. Sådana gränsvärden finns bl.a. för radondotterhalten i luft.Enligt vad bostadsutskottet erfarit pågår dessutom inom ett arbetemed syfte att fastställa ett gränsvärde för formaldehydhalten i luft. I andrafall baseras bedömningen på beskrivningar av oacceptabla förhållanden t.ex.besvärande mögellukt och förekomst av asbest som kan medföra högasbestfiberhalt i inomhusluften. För arbetslokaler och motsvarande utfärdar dessutomarbetarskyddsstyrelsen med stöd av arbetsmiljölagstiftningen hygieniskagränsvärden som används vid bedömningen av hälso- och hygienkvaliteten. 3.1.3.2 Krav på ventilation m.m. Enligt de allmänna kraven på luftkvalitet i Svenskbyggnorm (SBN 1980) som gäller i tillämpliga delar skall en byggnad anordnas och förses med installationer så att luftväxlingen i varje rum kan hållas på en sådan nivå att inte sanitär olägenhet eller hälsofara uppstår. Vid nybyggnad av bostäder innebär detta att inomhusluften i en lägenhet skall bytas ut ca en gång . För bl.a. kök och bad rum gäller dock att luftväxlingen skall ske i en betydligt snabbare takt. De nämnda kraven är minimikrav med hänsyn till hälso- och hygienkvaliteten och maximikrav med hänsyn till kravet på att spara energi för uppvärmning. För att kraven skall kunna uppfyllas godtas endast fläktstyr- 5 da systemför nybyggda flerbostadshus. De antagna nybyggnadsfö- 1988/89:BoU2 reskrifterna ansluter i allt väsentligt till de ovan refererade normernai SBN 1980! En väsentlig nyhet är dock att minimikrav på luftväxling vidsovplats införts. Vid ombyggnad skall egenskapskraven vid nybyggnad enligtPBL bilda utgångspunkt för de krav som skall ställas utöver det grundläggandekravet på varsamhet. 1 den med stöd av PBL utfärdade plan- och byggförordningen(PBF) lämnas närmare föreskrifter om i vilken utsträckning dessa krav skallhävdas vid ombyggnad. Detta skall dock ske under beaktande av kravet på hänsyntill den befintliga byggnadens förutsättningar. I avvaktan på att ytterligareregler utfärdas är det som har att göra denna avvägning. 3.1.4 Stöd för avhjälpande av fukt- och mögelskador m.m. Som villkor för statliga bostadslån till småhus somupplåts med bostadsrätt eller som är avsedda att säljas till dem som skall bebodem gäller att det skall finnas en tioårig garantiutfästelse att avhjälpaväsentliga skador på huset till följd av fel eller brister i konstruktion,utförande eller material. Lånevillkoret anses uppfyllt om utfästelsen lämnatsav AB Bostadsgaranti med försäkring i Konsortiet för försäkring avsmåhusgaranti eller av HSB, eller BPA med försäkring i Folksam.Villkoret anses uppfyllt även i andra fall om motsvarande garanti ochförsäkring lämnas. I samband med att beslutade (BoU 1983/84:8) ominförande av det nu redovisade lånevillkoret bemyndigades regeringen dessutomatt utvidga lånevillkoret till att gälla även bostadslån tillhus som skallbebos av lånesökanden, s.k. låntagarbyggda småhus (tidigare även kalladestyckebyggda småhus). Enligt vad utskottet erfarit kommer ocksåkonsumentskyddet att utsträckas till att omfatta även dessasmåhus. I syfte att hjälpa ägare till småhus med omfattande fukt-och mögelskador inrättades en särskild nämnd smähusskadenämn-den i enlighet med ett avtal som staten ingått.med och med Byggentreprenörerna. inrättades också enstatlig fond med egen styrelse och delvis självständiga uppgifter. Avtalet med Byggentreprenörerna och gäller i huvudsakskador i hus som undertiden den 1 september1975 sålts till eller uppförts på total- ellergeneralentreprenad åt en enskild konsument enligt avtal med ett företaganslutet till Byggentreprenörerna eller med en kommun eller ett kommunaltföretag. att skadan beror på vårdslöshet av företaget, skallskadan avhjälpas av företaget och i annat fall av staten. Husägaren skallsjälv svara för reparationskostnaderna upp till ett belopp som motsvarar ettbasbelopp. Fukt- och mögelskador ialla andra småhus, som är yngre än30 år, kan tas om hand av den statliga fondstyrelsen. Det kan t.ex. vara fråga om hus byggda av företag som inte är medlemmar i eller av företag som har gått i konkurs, hus som har byggts på delad entreprenad, dvs. av flera olika företag tillsammans, eller s.k. självbyggen. Även i ären den som beslutas av fondstyrelsen får ägaren själv svara för en del av repa- ( rationskostnaden,vanligen med ett belopp som motsvarar ett basbelopp. I 1988/89:BoU2 vissafall kan ägarens självrisk bli högre, dock inte mer än vad fastigheten kanbära. Underperioden har till fonden inkommit 952 ärenden varav401 är slutligt och 142 delvis avgjorda. Av de avgjorda ärendena har 218bifallits, 117 avslagits och 66 avskrivits. Knappt 28 milj. kr. har tagits ianspråk av fondens medel. Delvis avgjorda ärenden kan beräknas medföra kostnader i storleksordningen 18 milj. kr. För åtgärder mot radon, fukt, mögel och rost m.m. i hyres-och bostads-rättshu.s kan under vissa förutsättningar dessutom utgåtilläggslån. Lånen är ränte- och amorteringsfria. Denna ränte- ochamorteringsfrihet omprövas dock under lånets löptid. 3.1.5 Radon i bostäder En del grundämnen är radioaktiva. Det innebär att de utanyttre påverkan sönderfaller under utsändande av joniserande strålning, såsomt.ex, alfa-och gammastrålning, för att nå ett stabilt tillstånd.Radioaktivitet är sålunda egenskapen hos vissa ämnen att spontant utsändajoniserande strålning. Med aktiviteten hos ett radioaktivt ämne avses antaletsönderfall per tidsenhet. Den i detta sammanhang använda enheten härför ärbecquerel (Bq). En Bq motsvarar ett sönderfall . Radon är en radioaktiv ädelgas som bildas vid sönderfallav det radioaktiva grundämnet radium. Radon finns normalt i luften. Denna gasär dock inte stabil utan sönderfaller i sin tur i dotterprodukter radondöttrar. De likaledes radioaktiva radondöttrarna är fasta ämnen som lättbinds vid damm och andra partiklar i luften. Det är dessa produkter som utgörden största hälsorisken vid höga radonhalter. I lungor och luftrör, som ärkänsliga för alfastrålning, ger de upphov till höga stråldoser och därigenomen ökad risk för lungcancer. Såväl radon som radondöttrar är omöjliga att förnimma medvåra sinnen. Det behövs därför särskilda mätningar för att avgöraradondotterhalten i luften i den enskilda bostaden. Koncentrationen eller halten av radon och radondöttrar iluft brukar anges i Bq/m\ Enligt regler är gränsvärdet förradondotterhalten i be-finthg bebyggelse /m'. Vid högre nivåer föreliggersanitär olägenhet enligt hälsoskyddslagstiftningen, och det åligger härvidfastighetsägaren att sänka halten under denna nivå. Enligt vad bostadsutskotteterfarit pågår dessutom inom diskussioner om en sänkning av nugällande gränsvärde. Enligt SBN 1980 är gällande gränsvärden förradondotterhalten i nya byggnader /m Om detta värde överskrids kan högre värden godtas, om särskilda skäl föreligger, dock högst /m. För nya byggnader finns också gränsvärdet 50 \i R/h (mikroröntgen/timme) för gammastrål- ningsnivån. Som framgår av redovisningen ovan skall vid ombyggnadegenskapskra- 1988/89 :BoU2 ven enligt PBL för nybyggnad bilda utgångspunkt förde krav som skall fastställas. 1 PBF lämnas närmare föreskrifter om i vilken utsträckningkraven vid nybyggnad enligt PBL skall hävdas vid ombyggnad. Detta skall dockske under beaktande av kraven på varsamhet och med hänsyn.tagen till denbefintliga byggnadens förutsättningar. 1 avvaktan på att ytterligare reglerutfärdas är det som har att göra denna avvägning. Med hänsyntill hälsoskyddslagstiftningens regler om sanitär olägenhet får dockgränsvärdet /m' inte överskridas. 3.1.5.2 Beaktande av radonfaran vid planläggning ochbyggande Enligt PBL skall mark för att få användas för bebyggelsevara från allmän synpunkt lämplig för ändamålet. Lämplighetsbedömningen skallske vid planläggningen eller vid bygglovsprövningen (1 kap. 6 §). 1 planen kan markradonförhållandena redovisas med iprincip samma noggrannhet som vid bygglovsprövningen. I detta fall behöver inteytterligare undersökningar göras vid denna senare prövning. Vidombyggnad gäller vad som ovan redovisats under avsnitt 3.1.5.1. 3.1.5.3 Det StatUga stödet för åtgärder mot radon För småhus har flera olika stödformer föråtgärder mot radon avlöst varandra. t.o.m. den 31 december 1983kunde bostadslån för åtgärder mot radon beviljas, s.k. radonlån, omradondotterhalten i bostaden översteg /m'. Den lägsta kostnad somberättigade till lån var . Under vissa förutsättningar utgick ocksåräntebidrag. Delar av länet kunde dessutom göras ränte- och amorteringsfrittunder en femårsperiod. t.o.m. utgick stöd föråtgärder mot höga radondotterhalter i form av tilläggslån för ombyggnad avbostadshus m.m. Dessa tilläggslån lämnades dock endast om kostnaden föråtgärderna översteg husets ekonomiska bärkraft. Även dessa län var ränte- ochamorteringsfria. Ränte- och amorteringsfriheten omprövades efter fem eller tioär. Tilläggslånen utnyttjades endast i en mycket begränsad omfattning. ersattes tilläggslånen med ett bidrag, somlämnas med ett belopp som motsvarar av kostnaden för de åtgärder somkommunen funnit nödvändiga för att inte gällande gränsvärden skall överskridas.Lägsta bidrag som utgår är . och högsta bidrag är . För fierbostadshuskan bostadslån utgå om radonåtgärdernautförs i samband med en ombyggnad. En ytterligare förutsättning är attenergisparåtgärder som skäligen bör komma till stånd utförs . Även iandra fall kan räntestöd lämnas. Om kostnaden för åtgärderna överstiger husetsekonomiska bärkraft utgår tilläggslån. 3.1.6 Pågående utredningar m.m. Inom har tillsatts en arbetsgrupp förfrågor .som rör s.k. sjuka hus. Arbetsgruppens huvudsakliga arbetsuppgifterskall vara att redovisa enöversikt över tillgänglig kunskap om sambandet mellan 1988/89:BoU2 ohälsaoch konstruktioner, installationer eller material i byggnader föreslååtgärder som syftar till att förebygga och undanröja sådana förhållanden ibyggnader som kan vålla ohälsa belysaansvarssystemet och dess ändamålsenlighet när olägenheter uppkommer samt läggafram förslag eller ta andra initiativ som föranleds härav. Arbetsgruppen, som tillsatts , skall arbetaskyndsamt och successivt redovisa sitt arbete. tillsattes är 1986 för att utredafrågor kring hur allergier och andra överkänslighetsreaktioner skall kunnaförebyggas. I uppdraget ingår bl.a. att analysera vilka forskningsbehov somfinns inom olika samhällssektorer och att undersöka om nuvarande åtgärder ärtillräckliga inom olika samhällsområden, t.ex. inom arbetslivet ochboendemiljön. Enligt direktiven skall utredningen beskriva vilka riskmomentsom finns i bostäderna och i miljön omkring dem för personer med allergianlag.Vidare skall den studera om åtgärderna från samhällets sida för att förhindraen allergiframkallande miljö är tillräckliga och i den mån så erfordras lämnaförslag.till åtgärder. I den utsträckning förslagen berör byggbestämmelsernabör utredningen enligt direktiven tidsmässigt samordna sin verksamhet medarbetet med att utarbeta förslag till föreskrifter m.m. till PBL. Utredningenhar tillsammans med vissa myndigheter och Brevskolan givit ut debattskrifternaSjuk av skolan. Sjuk av huset. Sjuk av dagis samt Sjuk av jobbet. Utredningenavser att redovisa sitt slutbetänkande . Regeringen har uppdragit åt statens råd förbyggnadsforskning att belysa förutsättningarna för att infria en av rådet irapporten i byggd miljö 90-taletsmöjligheter redovisad energisparpotential med beaktande av att det skall finnas ett gott och hälsosamt inomhusklimat i bostäder och lokaler. Av redovisningen skall bl.a. framgå kostnadskonsekvenser samt andra åtgärder som bedöms nödvändiga för att kvaliteten hos inomhusluf ten skall säkerställas. Uppdraget skall redovisas till regeringen före utgång en av . Inom pågår ett utredningsarbete omskadeståndsansvaret för produkter Utredningsarbetet syftar till att regleraskador pä konsumentegendom och personskador orsakade av att produkter brister ifråga om säkerhet. Bland de produkter som omfattas av arbetet ingår bl.a.byggnadsmaterial. Avsikten är att en promemoria skall presenteras så attremissbehandling kan ske . På grundval av produktåterkallelsekommitténs betänkandeProduktsäkerhetslag (SOU 1987:24) har inom utarbetats ettförslag till produktsäkerhetslag. Förslaget har underställts lagrådet. Enproposition har därefter avlämnats till . Propositionsförslagetinnebär bl.a. att produkter som är farliga skall kunna återkallas eller försesmed varningsinformation. Även säljförbud skall enligt förslaget kunna utfärdasför farliga produkter. I den mån byggprodukter m.m. inte fyller kraven på produktsäkerhetomfattas de av den förordade lagstiftningen. 4Utskottet 19,88/89:BoU2 De byggnadshygieniska frågorna har under de senaste årenrönt ett påtagligt ökat intresse. Inte minst gäller detta förhållanden sompåverkar byggnadernas inomhusmiljö. Uppmärksamheten har bl.a. gällt så skildafrågor som radon, formaldehyd, asbest, fukt och mögel samt s.k. sjuka hus. Somredovisats ovan (avsnitt 3.1.6) har också en rad utredningsinsatser initierats somberör hithörande problem. Även forskningsverksamheten på området är betydande.Som en del i det pågående utrednings- och forskningsarbetet har dessutom flerakonferenser och seminarier anordnats där de vunna kunskaperna ocherfarenheterna har redovisats. Sammantaget har de nu i korthet redovisade insatsernagivit värdefulla kunskaper som bör kunna bidra till att säkra en brainomhusmiljö. Att det trots detta saknas kunskaper om en rad förhållanden avbetydelse för byggnadernas inomhusmiljö har bostadsutskottet kunnat konstateradels vid två av utskottet under föregående anordnadeutskottsutfrågningar om radon resp. sjuka hus, dels vid en av utskottet nyligenanordnad offentlig hearing om sjuka hus och vid ett i anslutning härtill företagetstudiebesök i ett av de bostadsområden som har omfattande problem. 4.2.1 Åtgärder för en bättre inomhusmiljö m.m. Det faktum att vi tillbringar en allt större del av vårtid inomhus innebär naturligtvis att inomhusmiljön har fått en ökad betydelseför vär.hälsa och vårt välbefinnande.