bet · GC01SfU15 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 SfU15 Utskottet behandlar i detta betänkande de i proposition1988/89:100, bil. 10 () under litt. E Studiestöd m.m.upptagna anslagen E 1-E 7, jämte motioner. Regeringen har i proposition 1988/89:100, bil. E Studiestöd m.m. föreslagit (E 1) godkänna att . av de medel somtillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /90används för att delvis finansiera anslaget, (E 1) till m.m. för budgetåret1989/90 anvisa ett ramanslag på , (E 2) till Ersättning till vissa myndigheter för derashandläggning av studiesocialt stöd för /90 anvisa ettförslagsanslag på , (E 3) till Studiehjälp m. m. för /90 anvisaett förslagsanslag på 2 ,, (E 4) till Studiemedel m.m. för /90 anvisaett förslagsanslag på 2 , (E 5) antaförslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), (E 5) anta förslag till lag om ändring i lagen (1983:271)om ändrade äterbetalningsvillkor för vissa äldre studielån, (E 5) anta förslag till lag om upphävande av lagen(1983:271) om ändrade återbetalningsvillkor för vissa äldre studielån, (E 5) godkänna vad som förordats om förlängd försöksverksamhetmed friare resursutnyttjande beträffande vuxenstudiestöden och med kollektivansökan om internatbidrag för handikapp- och pensionärsorganisationer, (E 5) godkänna att 1 . av de medel somtillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för budgetaret 1989/90används för att finansiera anslaget, (E 5) till Vuxenstudiestödet m.m. för /90anvisa ett reservationsanslag på 1 . 1 1988/89.11 saml. (E 6) godkänna att . av de medel somtillfaller statsverket 1988/89:SfU15 genom vuxenutbildningsavgiften /90 används för att finansiera anslaget, (E 6) till Timersättning vid vissa vuxenutbildningar /90 anvisa ett förslagsanslag på , (E 7) medge att regeringen lämnar talboks- ochpunktskriftsbiblioteket det beställningsbemyndigande om . /91 som förordats, (E 7) till Bidrag till vissa studiesociala ändamål /90 anvisa ett förslagsanslag på . Motioner väckta under den allmänna motionstiden /89 1988/89:Sf401 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begären utredning om förutsättningarna för studielön med friar som ett första stegsamt förbättrade ekonomiska villkor för gymnasieelever, 2. att beslutar attinkomsterna från feriearbete under juniaugusti inte skall ingå iberäkningsunderlaget för rätt att uppbära studiemedel, 3. att beslutar att tillvuxenstudiestöd för /90 anslå 508 milj. kr. utöver regeringensförslag eller totalt 1 753 milj. 4. att beslutar att höjaarbetsgivaravgiften till vuxenstudiestödet . 1988/89:Sf402 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom studiebidrag för gymnasieelever som bedriver utlandsstudier. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Ub806. 1988/89:Sf403 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen under anslaget E 5, Vuxenstudiestöd m.m., anslår 60 500 000 kr.mindre än vad regeringen föreslagit. Motiveringen återfinns i motion1988/89:Ub233. 1988/89:Sf404 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att föreslå hur man skall åstadkomma en jämnare fördelning av SVUX samt undersöka konsekvenserna av nuvarande regler för rekrytering av kvinnor, 2. att hos regeringen begäratt CSN får i uppdrag att utreda hur ett rättvisare barntillägg skall utformas, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om pensionärers möjlighet tillinternatbidrag, 5. att beslutar att under anslaget E 7 Bidragtill vissa studiesoci ala ändamål anslå . utöver regeringens förslag, 6. att under anslaget E 3 Studiehjälp m.m.anslår 15 milj. kr. iitöver regeringens förslag för att möjliggöra studier utomlands med stu diebidrag. 1988/89:Sf405av m.fl. (s) vari yrkas aU som sin 1988/89:SfU15mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av enöversyn av samtliga vuxenstudiestöd. 1988/89:Sf406 av och (båda m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att elever som deltar i verksamhet vid de "regionalaidrottsgymnasierna" i , och tilldelas studiestöd. 1988/89:Sf407 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstudiemedel till elever vid . 1988/89:Sf408 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att skapa en "pott" vid CSN för en senare fördelning avvuxenstudiestöd. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:Ub813. 1988/89:Sf409 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till nytt studiemedelssystem i enlighetmed vad som i motionen anförts. 1988/89:Sf410 av () vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen framförts beträffande besparingar ochrafionaliseringar inom studiemedelssektorn, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i mofionen framförts beträffande länsbehov av sysselsättningstillfällen, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen framförts om CSN:s förutsättningar attsamordna den studiesociala administrationen. 1988/89:Sf411 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstatliga studiemedel till elever vid . Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Jo258. 1988/89:Sf412 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omvidgning av möjligheten att inge kollektiv ansökan om korttidsstudiestöd.Motiveringen återfinns i motion 1988/89;Ub263. 1988/89:Sf413 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar om en höjning av fribeloppeti enlighet med vad 'som i motionen anförts, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om inkomstbegreppet istudiemedelshanteringen, 3. att som sin mening gerregeringen fill känna vad i motionen anförts om bankernas medverkan imedelshanteringen, 4. att beslutar omavskrivning av studiemedel i enlighet med vad som i motionen anförts. 2. att beslutar omstudiebidrag vid gymnasiala studier utomlands /89:SfU 15 i enlighet medvad som i motionen anförts, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om prioritering avinackorderingstillägg, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om resekostnadsersättning tillgymnasieelever, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om reserabatter för studerande, 6. att beslutar om enöversyn av vuxenstudiestödet i enlighet med vad som i motionen anförts, 10. att till Studiemedel m.m. för budgetåret1989/90 anvisar ett förslagsanslag på 2 , ett i förhållande till regeringens förslag med 220 milj. kr. 1988/89:Sf414 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar att studiebidrag förstudier utomlands skall utgå i enlighet med CSN:s förslag, 2. att beslutar tillföra anslaget E 3Studiehjälp för ändamålet utlandsstudier , 3. att beslutar tillföra anslaget E 4Studiemedel m.m. , 4. att beslutar att desärskilda anslagsposterna under anslaget E 5 Vuxenstudiestöd m.m.. Uppsökandeverksamhet pä arbetsplatser samt Planering av uppsökande verksamhet ochutbildning av studieorganisatörer avskaffas, 5. att beslutar att underanslaget E 5 till särskilt vuxenstudiestöd för /90 anvisa ettreservationsanslag av , 6. att beslutar att underanslaget E 5 till korttidsstudiestöd för /90 anvisa ettreservationsanslag av , 7. att beslutar godkänna att1 . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /90 används för att finansieraanslaget E 5 Vuxenstudiestöd m.m., 8. att beslutar att till E 5Vuxenstudiestöd m.m. för /90 anvisa ett reservationsanslag av , ' 9. att beslutar godkänna att54 . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /90 används för att finansieraanslaget E 6 Timersättning vid vissa vuxenutbildningar, 10. att beslutar att till E 6 Timersättningvid vissa vuxenutbild ningar för /90 anvisa ett förslagsanslag av . Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Ub834. 1988/89:Sf415 av och (båda fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om studiemedel till elever som studerar vid Marionetteatern.Motiveringen återfinns i motion 1988/89;Ub769. 1988/89;Sf416 av m.fl, (fp) vari yrkasatt hos regeringen begär att CSN fär i uppdrag att ta fram ochkostnadsberäkna ett förslagsom innebär att ferieinkomst inte skall inräknas i fribeloppet vid 198ö/89;StU15 ansökan om studiemedel. Motiveringen återfinns i motion1988/89:Ub712. Motion väckt under den allmänna motionstiden /89 ochöverlämnad från utbildningsutskottet 1988/89:Ub250 av och (båda fp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om teckenspråksundervisning för syskon till döva barn. () är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om studiesocial verksamhet. CSN ärchefsmyndighet för sex studiemedelsnämnder som handlägger ärenden omstudiemedel och för 24 vuxenutbildningsnämnder som har hand om ärenden omvuxenstudiestöd och bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser. De sammanlagda kostnaderna för administrationen av vuxenstudiestödenberäknas i propositionen till . 1 propositionen begärs godkännandeav att ett motsvarande belopp av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /89 används för att delvisfinansiera anslaget. Totalt föreslås att till anslaget E 1 anvisas ettramanslag av . Utskottethar ingen erinran mot propositionens förslag i denna del. Ersättning till vissa myndigheter för derashandläggning av studiesocialt stöd Från anslaget bestrids kostnaderna för portoavgifter ochavgifter till kronofogdemyndigheter och tingsrätter för viss kravverksamhet. I propositionen föresläs att till anslaget E 2 /89 skall anvisas ett förslagsanslag av . Från anslaget bestrids kostnaderna för studiehjälp. Studiehjälpen består av studiebidrag och ohka tillägg.Studiebidraget är samordnat med det allmänna barnbidraget och utgår förnärvarande med . Inackorderingstillägg utgår till elever sommåste bo inackorderade på studieorten med . Extratillägg utgår efter en ekonomisk prövning med . Elever somär berättigade till studiehjälp har även möjlighet att få studielån. Ersättning för kostnader för gymnasieelevers resor tilloch från skolan utges till länstrafikbolagen som har ansvaret för resorna. 1propositionen framhålls att regeringen i särskilda direktiv uppdragitåt CSN att prioritera förändringar av studiehjälpssystemet /89:SfU15 budgetperioden1990/91-1992/93. På grund härav bör större omläggningar av regelsystemetövervägas först när resultatet av nämndens fördjupade analys inom dettaområde föreligger. Enligt propositionen är det dock uppenbart att inackorderingstilläggetinte är tillräckligt stort, varför det bör höjas betydligt mer än vadsom motiveras enbart av prisomräkning. föreslåsdärför höjt från till lägst 890 och högst . Även beträffande det extra tillägget föreslås vissaförändringar. Det ekonomiska underlaget räknas upp med . vilket innebäratt maximalt tillägg beviljas vid årsinkomster . och att rättentill tillägg upphör om inkomsten överstiger . I de fall eleven har enfrån föräldrarna fristående ekonomi skall hänsyn inte längre tas tillföräldrarnas ekonomi. Vidare skall någon prövning av makes ekonomi inte längreske vid beviljande av extra tillägg och studielån. 1 motion Sf401 av m.fl. (yrkande 1 delvis)begärs att en utredning tillsätts som skall lägga fram förslag om förbättradeekonomiska villkor för gymnasieelever. Såsom ovan nämnts har CSN fått i uppdrag av regeringen attprioritera förändringar av studiehjälpen. Utskottet anser därför inte att detnu föreligger något behov av någon ytterligare utredning på området utanresultatet av CSN:s uppdrag bör avvaktas. Utskottet avstyrker därför bifalltill motion Sf401 yrkande 1 i motsvarande del. m.fl. anför i motion Sf413 attmotionärerna delar uppfattningen att inackorderingstillägget måste höjas. Deanser emellertid inte att uppräkningen är tillräcklig utan ser höjningen som enetapp i en stegvis ökning och begär ett tillkännagivande härom (yrkande 6). Även i denna fråga anser utskottet att resultatet av CSN:suppdrag bör avvaktas och motionsyrkandet bör därför inte föranleda någonriksdagens åtgärd. och begär i motion Sf406 ett tillkännagivandeav att elever som deltar i verksamhet vid de regionala idrottsgymnasierna iEksjö, och skall erhålla inackorderingstillägg. Antalet platser vid idrottsgymnasier bestäms avregeringen. För nästa läsår föreslås en utvidgning till 700 platser. Detankommer därefter på () att i samråd medriksidrottsförbundet besluta om vilka idrottsgrenar och kommuner som skallomfattas av verksamheten. Elever som måste vara inackorderade vid utbildning påidrottsgymnasier erhåller inackorderingstillägg. Vid sidan avidrottsgymnasierna har genom kommunala initiativ tillskapats s.k. regionalaidrottsgymnasier där elever frän det egna och angränsande län erbjuds möjlighettill idrottsträning. Denna är förlagd utanför den egentligagymnasieundervisningen och sker således . Eftersom de regionalaidrottsgymnasierna inte är sanktionerade av regeringen och SÖ, har elever somsökt sig till dessa gymnasier vägrats inackorderingstillägg efter det att CSNår 1986 övertog prövningen från kommunerna av rätten till sådana tillägg. Av propositionen (bil. 10 s. 100) framgår att SÖ avser attåterkomma i nästa års anslagsframställning med den analys av bl.a. de s.k.regionala idrottsgymnasiernasom verket arbetar med. Utskottet anser 1988/89:SfU 15 attresultatet av denna analys bör avvaktas och avstyrker bifall till motion I propositionen erinras om att CSN i samråd med . samt Svenska lokaltrafikföreningenförbereder en försöksverksamhet när det gäller ersättningar förgymnasieelevernas resor. En av de viktigare frågorna i försöksverksamheten ärenligt propositionen att undersöka om den nuvarande sexkilometersgränsen kanavskaffas. Denna uppfattning delas av motionärerna i motion Sf413 avAnn-Cathrine m.fl. som dock anser det nödvändigt att då också ta hänsyntill de förhållanden som råder och den gräns som fillämpas inom grundskolan.Inte minst viktigt är det enligt mofionärerna att observera de stora avvikelsersom finns mellan storstäder och glesbygd och att en åtgärd som kan vara lönsami kan få stora ekonomiska konsekvenser i mindre glesbygdskommuner.Motionärerna begär (yrkande 7) ett tillkännagivande härom. Utskottet utgår från att den fråga mofionärerna tagit uppkommer att bli belyst i försöksverksamheten. Utskottet anser därför att detfinns skäl att avvakta denna verksamhet och att motion Sf413 yrkande 7 intebehöver föranleda någon åtgärd. Studiehjälp för studier i ett land utanför kanendast beviljas svensk medborgare om studierna inte med lika stor fördel kanbedrivas vid svensk läroanstalt. För studier vars allmänna inriktning motsvararsvensk gymnasieskola beviljas i enlighet härmed inte studiehjälp. Om denstuderandes föräldrar är bosatta utomlands beviljas dock studiehjälp förgymnasiala studier i det land där föräldrarna bor. Frågan om rätten till studiebidrag vid studier utomlandstas upp i fyra motioner. I motion Sf402 av m.fl. begärs etttillkännagivande om att studiebidrag bör kunna utgå för studier utomlands underett år medan i motionerna Sf404 yrkande 6 av m.fl. och Sf413yrkande 5 och Sf414 yrkandena 1 och 2 av m.fl. begärsbeslut i frågan och att medel härför bör anslås med, enligt motion Sf404,15milj. och, enligt mofion Sf414, 20 milj. kr. CSN föreslog i sin anslagsframställning för budgetåret1988/89 att studiebidrag skulle kunna utgå studier på gymnasialnivå utomlands även om motsvarande utbildning finns i . Detta skulletill en början gälla alla elever som studerade utomlands via de organisationersom arrangerar utbyte med utländska skolor och som med konsumentverketundertecknat "Överenskommelse om Internationella ungdomsutbyten".Enligt CSN borde även studerande som reser utomlands för studier pä annat sättkunna beviljas studiebidrag om den studerande kunde visa att utbildningen hadegodtagbar kvaUtet. När utskottet vid föregående prövade frågan omrätt till studiehjälp utomlands förklarade sig utskottet i och för sig posifivttill att studiehjälp kunde utgå under något års gymnasiestudier utomlands. Ilikhet med vad departementschefen uttalade i budgetpropositionen 1987/88:100ansåg utskottet dock att en utökning av möjlighetema att erhålla studiebidragför studier utomlands då inte kunde genomföras av statsfinansiella skäl.Utskottet anser sig nu böra vidhålla denna inställning, men vill erinra om att fråganryms inom CSN:s ovannämnda uppdrag att prioritera studiehjälpen. 1988/89:SfU15Det finns därvid enligt utskottets uppfattning anledning att närmare övervägaeffekterna av den gränsdragning inom studiehjälpen som gjorts i motionerna,dvs. om endast studiebidrag skall kunna utgå vid utlandsstudier eller om ävenstudiehjälpens olika tillägg och studielån skall kunna utgå. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motionerna Sf402, Sf404 yrkande 6, Sf413 yrkande5 och Sf414 yrkandena 1 och 2. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning till anslaget Studiehjälp m.m, Frän anslaget betalas utgifter för studiebidrag enligt 4kap. studiestödslagen och studielån enligt 4 och 7 kap. studiestödslagen. Underanslaget skall fr.o.m. nästa budgetår också anvisas medel för sådana kostnaderför avskrivning och inlösen av äldre statsgaranterade studielån som för innevarandebudgetår anslagits under E 7. Kostnader för avskrivning och inlösen av vissastudielån med statlig kreditgaranti. Studiemedel enligt 4 kap. studiestödslagen utgår tillhögskolestuderande och till studerande i gymnasieskolan och består av en bidragsdel och en lånedel. Fr.o.m. gäller delvis nya regler om tilldelning och återbetalning av studiemedel (prop. 1987/88:116. SfU 26, rskr. Studiemedel vid heltidsstudier utgår numera av basbeloppet per läsår, varav studiebidraget utgår av basbeloppet. Studiemedel utgår efter en prövning av den studerandes inkomst. Prövning en för den som studerar heltid per kalenderhalvår medför att studiemedlen reduceras av den del av inkomsten som överstiger av basbeloppet och under andra ; kalenderhalvåret55 % av basbeloppet (fribelopp). Vid heltidsstudier och viddeltidsstudier är reduktionsreglerna gynnsammare. Reduktionen av studiemedelavser i första hand bidraget och därefter länemedlen. Med inkomst avsessammanräknad inkomst vid taxering till statlig inkomstskatt. 1 ett flertal motioner återkommer förslag tillförändringar av studiemedelssystemet som framfördes redan vidriksdagsbehandlingen av proposition 1987/88:116. I motion Sf409 av m.fl. begärs förslag omett nytt studiestödssystem som innebär att en skattepliktig studielön skallutgå av basbeloppet. Studielönen bör kompletteras medstatsgaranterade lån på av basbeloppet, slopad inkomstprövning ochavdragsgilla litteraturkostnader. Även m.fl. förordar i motionSf401 att ett system med studielön införs på lite . Som ett förstasteg kan enligt motionärerna ett friar på högskolan införas, under vilketstudiemedlen helt utgår som bidrag om kraven på en studieprestation om 24 poängunder detta år är uppfyllt. Motionärerna begär (yrkande 1 delvis) en utredningav förutsättningarna att införa studielön i enlighet med det anförda. Motioner av motsvarande slag prövades som nämnts avriksdagen vid behandlingen av proposition 1987/88:116 varvid påförslag av utskottetbiföll regeringens förslag om ett reformerat studiemedelssystem /89;SfU15 som trätt i kraft. Utskottet ansåg sig då, mot bakgrund avden kostnadsökning med ca 300 milj. kr. som regeringens förslag innebar, intekunna medverka till att ytterligare öka statens kostnader genom att införastudielön i enlighet med motionsyrkandena. Utskottet vidhåller denna inställning och föreslår att riksdagenavslår motionerna Sf409 och Sf401 yrkande 1 i motsvarande del. Tre motioner berör reglerna för inkomstprövning. I motionSf401 av m.fl. yrkande 2 begärs ett beslut av attferieinkomsten inte skall påverka studiemedlens storlekmedan m.fl. i motion Sf413 yrkande 1 begär beslut om enhöjning av fribeloppet per kalenderhalvår. 1 den senaremotionen begärs också ett tillkännagivande om att inkomstprövningen - och ocksåden inkomstrelaterade återbetalningen av studiemedel - skall ske i förhållandetill den studerandes taxerade inkomst (yrkande 2). m,fl. begäri motion Sf416 att CSN skall få i uppdrag att ta fram och kostnadsberäkna ettförslag om att ferieinkomst inte skall inräknas i fribeloppet vidinkomstprövningen. Även motionsyrkanden av detta slag avslogs av påförslag av utskottet vid behandlingen av proposition 1987/88:116. Reglerna förinkomstprövning hade varit föremål för analys av studiestödsutredningensom inte föreslog någon ändring i gällande system. Utskottet vill erinra om attgenom den högre fribeloppsgräns som gäller vid studier har hänsyn tagits till att ferieinkomster till största delentjänas in . De nuvarande schabloniserade reglerna är ocksåadministrativt hanterliga, medan ett system där man helt bortser fränferieinkomster förutsätter en ingående prövning i varje enskilt fall av undervilken tidsperiod inkomsten tjänats in. Innevarande års fribeloppsgränser, . (5 månader) och . (4,5månader) sedan hänsyn tagits till schablonavdraget . vid inkomst avtjänst, ger också enligt utskottets uppfattning ett betydande utrymme såväl förferieinkomster som inkomster under terminerna. Utskottet kan på grund av detanförda inte tillstyrka förslagen i motionerna Sf401 yrkande 2, Sf413 yrkande 1eller Sf416 om ändrade inkomstprövningsregler. Även förslaget i motion Sf413 yrkande 2 om ändratinkomstbegrepp avstyrks av utskottet, eftersom en prövning som utgår fräntaxerad inkomst, där inkomsten kan ha reducerats genom avdrag för underskott,inte uppfyller kraven på rättvisa mellan olika kategorier studerande. Ett villkor för att en utbildning skall berättiga tillstatligt studiestöd är att utbildningen är statlig, statsunderstödd eller stårunder statlig tillsyn. Det ankommer på regeringen att besluta om vid vilkautbildningar eleverna kan uppbära studiestöd, och utbildningarna i frågaåterfinns i förteckningar som bilagts studiestödsförordningen. I tre motioner begärs tillkännagivande av att elever somgenomgår vissa utbildningar skall erhålla studiemedel. De elever det gäller ärenligt motion Sf407 av elever vid , enligt motion Sf411 av elever vidSkillebyholmsskolan och enligt motion Sf415 av och elever vid Marionetteatern. Utskottet anser att det måste ankomma på regeringen attefter ansökan 1988/89:SfU15 från vederbörande utbildningsanordnare prövaförutsättningarna för rätt till studiemedel för de nämnda eleverna. MotionernaSf407, Sf411 ochSf415bör därför avslås av . De nya återbetalningsreglerna för studielånen ärinkomstrelaterade. Återbetalningen av studiemedlen påbörjas tidigast sexmånader efter det att studierna avslutats och sker med ett årligt belopp om 4 %av den återbetalningsskyldiges sammanräknade inkomst enligt taxeringen förstatlig inkomstskatt året före återbetalningsåret. Särskildaåterbetalningsregler gäller för låntagare som är bosatta utomlands eller ärsjömän. Ränta för studielånet fastställs av regeringen. Hänsyn tasdärvid till avdragseffekterna i skattesystemet och ett mindre påslag föradministrationskostnader görs. Liksom tidigare finns möjlighet att i vissa fall fåuppskov med återbetalningen. Studieskulden skrivs av vid dödsfall och vid 65års ålder. Den som har studielån från studier på grundskole- eller gymnasialnivå kan få en del av lånen avskrivna om han eller hon också uppburit lån förminst tre terminers studier på eftergymnasial nivå. Avskrivning medges därvidmed högst en tredjedel av studielånet per termin och får avse högst treterminer, m.fl. begär i motion Sf413 yrkande 4ett beslut om att studieskulder skall avskrivas av basbeloppet pertermin för gymnasiala studier och med samma belopp för uppnådda 20 poäng vidpostgymnasiala studier. Rätten till avskrivning bör gälla för den som uppburitstudiemedel för minst sex terminers heltidsstudier. För den som avläggerdoktorsexamen bör skulden avskrivas med en summa motsvarande ett basbelopp.