bet · GC01LU33 · 1988-12-31 00:00:00 — Om barnets vårdnadshavaremotsätter sig det umgänge som begärs av en förälder som inte är vårdnadshavare,skall rätten på begäran av den föräldern besluta i umgängesfrågan efter vad somär bäst för barnet. I mål om vårdnad eller umgänge får rätten, för tiden tilldess att ett lagakraftvunnet avgörande föreligger, besluta om vårdnad ellerumgänge efter vad rätten finner skäligt. Innan ett sådant interimistiskt beslutfår meddelas skall motparten ha haft tillfälle att yttra sig. Rätten kan ocksåinhämta upplysningar i frågan från socialnämnden. Ett interimistiskt beslut fårverkställas på samma sätt som en dom som har vunnit laga kraft men kan när somhelst ändras av rätten. Rätten är skyldig att se till att vårdnads- och umgängesfrågornablir utredda i erforderlig omfattning. Före det slutliga avgörandet av sakenskall socialnämnden höras eller, om det är tillräckligt, beredas tillfälle attyttra sig. Barnet får höras inför rätten, om särskilda skäl talar för det ochdet är uppenbart att barnet inte kan ta skada av det. Vidare kan domstolenförklara ett mål om vårdnad eller umgänge vilande om samtal i syfte att nåenighet i frågan har inletts mellan parterna genom socialnämndens eller någotannat organs försorg. Mål om vårdnad och umgänge handläggs av allmän domstol,dvs. i första instans av tingsrätt med möjlighet för den förlorande parten attöverklaga avgörandet till hovrätt och därefter, under vissa förutsättningar,till högsta domstolen. I vissa fall kan allmän domstol, på yrkande av part,kombinera ett avgörande om vårdnad eller umgänge med ett föreläggande vid viteför motparten att lämna ifrån sig barnet. Mål om verkställighet av sådana avgöranden av allmändomstol som rör vårdnad och umgänge handläggs av allmän förvaltningsdomstol, dvs. i första instans av länsrätt, vars avgöranden kan överklagas till kammarrätt, och därefter, under vissa förutsättningar, till regeringsrätten. domstolenförordnar om verkställighet kan den förelägga vite eller, /89:LU33 särskilda förutsättningar, besluta om polishämtning. Länsrätten får innan den förordnar om verkställighet uppdra åt en lämplig person att verka för ett . Om barnet har fyllt skall dess vilja beaktas iverkställighetsmålet. Detsamma gäller om barnet inte har fyllt men ,nått sådan mognad att dess vilja bör beaktas. Länsrätten kan vägra verkställighet om det är uppenbartatt förhållandena har ändrats sedan allmän domstol fattade sitt beslut och detav hänsyn fill barnets bästa är påkallat attfrågan.om vårdnad eller umgänge tas upp på nytt. Om länsrätten på nu angivnaskäl vägrar verkställighet skall vårdnads-eller umgängesfrågan tas upp avallmän domstol om den som har:.sökt verkställighet, dennes motpart ellersocialnämnden gör ansökan härom. Däremot kan länsrätten inte själv påkalla attsaken prövas i allmän domstol. Åven i andra fall kan länsrätten vägraverkställighet, nämligen om det finns risk som inte är ringa för att barnetskroppsliga eller själsliga hälsa skadas. Allmän förvaltningsdomstol handlägger också mål enligtsocialtjänstlagen (1980:620) och lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser omvård av unga (LVU). I dessa mål skall domstolens bedömning avse bl.a. frågan omdet föreligger risk som inte är ringa för att ett barns kroppsliga ellersjälsliga hälsa skadas i vissa angivna situationer. 1 samtliga nu angivna måltyper har domstolarna möjlighetatt förordna sakkunnig att avge yttrande. Den som förordnats som sakkunnig kanockså höras inför rätten. En sakkunnig ingår inte i domstolen utan utgör blottett bevismedel. I mofion L409 av () framhålls att reformenom gemensam vårdnad som genomfördes är lovvärd men att det är angelägetatt denna reform nu utvärderas. Motionären begär tillkännagivande därom(yrkande 1) liksom om vikten av att föräldrar ges mer stöd och information föratt klara av den gemensamma vårdnaden (yrkande 2). Motiveringen till motion L407 av m.fl.(fp) återfinns i motion So251 om barns livsvillkor. Motionärerna riktar kritik mot de nuvarande reglerna om vårdnad och umgänge som de anser i flera avseenden vara bristfälliga. Enligt motionärerna har de problem som nuvarande regler för med sig accentuerats . Trots att regeringen i olika sammanhang, bl.a. genom riksdagsuttalanden , uppmärksammats på problematiken har några förslag till ändringar i regelsystemet inte lagts fram. Motionärerna anser att frågorna är så angelägna att en lösning lagstiftningsvägen inte längre får fördröjas (yrkande 1). I motionen pekar motionärerna på en rad spörsmål som enligt deras mening bör åtgärdas. Hit hör den av begärda utvärderingen av verksamheten med s.k. samarbetssamtal, och motionärerna anser att uppdrag att utvärdera den verksamheten bör vara klart före . Vidare framhålls att interimistiska beslut inte bör få ha en styrande inverkan på det slutliga avgörandet i vårdnadsfrågorna och därför endast skall få avse faktisk vårdnad samt att vårdnadsutredningar bör vara slutförda , förslagsvis . Slutresultatet i vårdnadstvister bör vara att den gemensamma vårdnaden skall fortsätta utom i de fall då det inte är förenligt med barnets bästa. Enligt motionärerna bör också, umgängesreglerna 26 förbättrasså att umgänget utformas efter vad som är bäst för barnet och att 1988/89:LU33även förälder som inte har vårdnaden ges en lagfäst rätt till information omviktigare angelägenheter som rör barnets hälsa och framtid. Vidare förordasökade möjligheter för länsrätten att vägra verkställighet av vårdnads- ochumgängesavgöranden i samtliga fall då verkställighet inte är förenlig medbarnets bästa samt möjlighet för länsrätten att kunna återförvisa verkställighetsmåltill allmän domstol för prövning. Slutligen bör vårdnadsbeslut enligtmotionärerna kunna omprövas i syfte att förhindra umgängessabotage. I motion L408 av m.fl. (fp), varihänvisas till mofion A804 om jämställdheten, begärs fillkännagivande om att detbör övervägas att i införa en liknande regel som den i bl.a.Storbritannien med innebörd att föräldrarna skall vara överens om hur vårdnadenom barnet skall ordnas innan de kan ta ut skilsmässa (yrkande 2). I motion L411 av m.fl. (s) begärstillkännagivanden om behovet av lagstiftningsåtgärder i flera olika hänseenden.För att underlätta en uppgörelse i godo mellan tvistande föräldrar bör enligtmotionärerna en regel införas om obligatoriska samarbetssamtal under förmedlingav socialförvaltningen innan rätten fattar interimistiskt beslut i ärendet(yrkande 1). Motionärerna anser vidare att vårdnadsutredningar skall vara avslutadeinom (yrkande 2), att den förälder som inte har vårdnaden börfillförsäkras möjlighet att faktiskt utöva urngänget och att FB:s bestämmelserförtydligas så att rätten även under pågående process i umgängesfrågor skallbesluta om fortsatt umgänge och att den som saboterar umgänget blir fråntagenvårdnaden om detta inte står i strid med barnets bästa (yrkande 3) samt attbarn i vårdnadstvister får ett eget juridiskt ombud som ser till barnetsintresse (yrkande 4). I motion L416 av () framhålls att en god,regelbunden kontakt med bägge föräldrarna är av central vikt för ett barnssjälvkänsla, identitet och utveckling. I syfte att öka möjligheterna till ensådan kontakt även efter en skilsmässa mellan föräldrarna yrkar motionärentillkännagivanden dels om behovet av att FB görs mer inriktad påvårdnadshavarens ansvar så att den andre föräldern får möjlighet till en godoch regelbunden kontakt med det gemensamma barnet (yrkande 3), dels om behovetav ändrade regler för interimistiska beslut så att de ej får en styrande verkan(yrkande 4). Åven i motion L417 av och () betonas barnens behov av nära kontakter med båda sina föräldrar också efter det att föräldrarna separerat. Motionärerna begär förslag till åtgärder för att säkra föräldrarnas och barnens umgängesmöjligheter. Detta syfte bör enligt motionärerna kunna nås om handläggningen av vårdnadsmål blir effektiva re, och det bör därför övervägas om inte det i praktiken dubbla processandet inför socialnämnden och domstolen kan slopas. Motionärerna förordar att socialnämnden vid vårdnadsutredningen inte skall ha något ansvar utöver att föreslå vem som skall avge yttrande till domstolen. I syfte att motverka uppslitande och tidsödande vårdnads- och umgängestvister mellan föräldrar na anser motionärerna att sådana tvister inte bör få tas upp till ny prövning förrän förflutit sedan frågan senast avgjordes. Slutligen anser motionärerna att interimistiska beslut bör inskränkas till att avse enbart var barnet skall bo samt att barnet bör få möjlighet till ett offentligt biträde. Som utskottet framhållit då frågor om vårdnad och umgängetidigare 1988/89:LU33 behandlats i (se senast LU 1987/88:33) har barnbehov av nära och goda relationer med båda sina föräldrar även i de fall dåföräldrarna inte längre lever tillsammans. Det ligger i sakens natur att sådanarelationer bäst främjas om föräldrarna kan komma överens om hur vårdnads- ochumgängesfrågorna skall lösas så att dessa frågor inte behöver bli föremål förlångdragna och upprivande processer inför domstol. Att samförståndslösningarkan uppnås är också av betydelse när det gäller att förhindra för barnetnegativa konsekvenser av föräldrarnas separation och skapa förutsättningar förett fortsatt samarbete mellan föräldrarna i viktigare frågor som rör barnet.Det torde emellertid förhålla sig så att en separation endast undantagsvis kangenomföras i fullt samförstånd och utan svårigheter för föräldrarna och barnen.Många gånger är konflikterna djupa och uppslitande, något som påverkar barnennegativt och gör det svårt för föräldrarna att upprätthålla ett samarbete iframtiden. Mot den bakgrunden anser utskottet i likhet med motionärerna att detär angeläget att reglerna i FB är utformade så att de i största möjligautsträckning skapar förutsättningar för att vårdnads- och umgängesfrågornatrots konflikterna mellan föräldrarna kan lösas på ett sätt som gör det möjligtför barnen att kunna upprätthålla kontakten med båda föräldrarna sedan dessaseparerat och att reglerna även i övrigt tillgodoser barnens intressen. mening får de nuvarande bestämmelserna på området i sig anses ha eni väsentliga avseenden lämplig utformning. Det sagda utesluter emellertid inteatt det finns ett behov av en översyn av bestämmelserna i. vissa hänseenden isyfte att ytterligare tillgodose barnens intressen. En så långtgående ändringsom förespråkas i motion L408 är utskottet dock inte berett att ställa sigbakom. Att föräldrarna inte skulle ha rätt till skilsmässa förrän de kommitöverens i vårdnadsfrågan kan enligt utskottets mening inte anses förenligt medprinciperna i vår svenska familjerättsliga lagstiftning och torde inte hellergagna barnen. Utskottet erinrar om att utskottet ingåendebehandlade motioner vari framfördes i allt väsentligt samma synpunkter som väckta motionerna L407, L408, L411, L416och L417. Utskottet konstateradedå (LU 1987/88:33) att spörsmålen antingen tagits upp av utredningen om barnensrätt i det inledningsvis nämnda betänkandet (SOU 1987:7) Barnets rätt 3. Ombarn i vårdnadstvister- talerätt för barn m.m. eller aktualiserats vid den avjustitiedepartementet anordnade hearingen. Utskottet ansåg attregeringens ställningstagande till de olika frågorna inte borde föregripas. Enligt vad utskottet nu inhämtat pågår inomjustitiedepar tementet arbete med en departementspromemoria rörande reglerna om vårdnad och umgänge. Till grund för arbetet ligger förslagen från utredning en om barnens rätt och vad som framkom vid den nämnda hearingen. Promemorian beräknas bli framlagd . Enligt utskottets mening bör lika litet nu som föregripa regeringens ställningstaganden. Med hänsyn till frågornas vikt utgår utskottet dock från att regeringen möjligt framlägger förslag till de ändringar i FB som är påkallade. Vadsärskilt gäller den i motionerna L407 och L411 upptagna frågan om 1988/89:LU33samarbetssamtal vill utskottet nu liksom också hänvisa till denutvärdering av verksamheten med samarbetssamtal som företar påregeringens uppdrag. Enligt vad utskottet inhämtat beräknas socialstyrelsenredovisa resultatet av uppdraget . Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaL407 yrkande 1, L408 yrkande 2, L411 yrkandena 1, 2, 3 och 4, L416 yrkandena 3och 4 och L417. Vad härefter angår den i mofion L409 begärda utvärderingenav reglerna om gemensam vårdnad och den därtill anknutna frågan om stöd ochinformation till föräldrar om denna vårdform utgår utskottet med hänsyn tillvad justitieministern anfört vid besvarandet av en fråga i (se nedan s. 35) från att spörsmålen - utan något särskilt fillkännagivande isaken från sida - övervägs under det pågående beredningsarbetet inomjustitiedepartementet. Någon vidare åtgärd med anledning av motionL409 är därför inte erforderlig, och utskottet avstyrker bifall till motionen. I motion L407 av m.fl. (fp) tas uppfrågan om expertmedverkan i vårdnads- och umgängesmål. Motionärerna förordar(yrkande 2) att rätten vid handläggning av mål om bl.a. vårdnad och umgängeskall kunna utökas med en ledamot som har ingående kunskaper om barnsutveckling och behov. Som närmare redovisats ovan (s. 10 ff.) har frågan omexpertmedverkan behandlats av både utredningen om barnens rätt i det tidigarenämnda betänkandet (SOU 1987:7) och av rättegångsutredningen i betänkandet (SOU1987:13) Expertmedverkan och specialisering. I aktualiserades fråganvåren 1988 med anledning av en motion med samma syfte som motion L407. godkända betänkande i ärendet (LU 1987/88:33) framhöll utskottetatt det i mål som rör barn ofta finns behov av särskild sakkunskap i fråga ombarns förhållanden. Åven om gällande regler medger att en expert anlitas avdomstolen som sakkunnig fanns det enligt utskottet anledning att överväga ominte expertis bör kunna utnyttjas i större utsträckning än vad som sker i dag.En utbyggnad av sakkunniginstitutet kunde därvidlag vara en framkomlig väg.Utskottet ansåg dock inte att genom några uttalanden om hur frågan skalllösas borde föregripa regeringens ställningstaganden till förslagen frånutredningen om barnens rätt och rättegångsutredningen. De båda nämnda förslagen övervägs alltjämt inomjustitiedepartementet. Lika litet som bör nu genom någrauttalanden föregripa regeringens ställningstaganden, och utskottet avstyrkerdärför bifall till motion L407 yrkande 2. I motion L410 av () påpekas att gällandeordning för handläggningen av mål om vårdnad och umgänge samt mål om tillämpningen av socialtjänstlagstiftningen medför att ett ärende rörande ett barn kan prövas av olika instanser och med tillämpning av skiftande regler. Flera processer kan också pågå . Enligt motionären behövs därför en bättre samordning av reglerna i FB och socialtjänstlagstiftningen. renerinrar om att med hänvisning till förslag från utredningen om 1988/89:LU33 barnets rätt tidigare avslagit en motion i saken och framhålleratt det förslaget inte löser det aktuella problemet. Utskottet erinrar om att den framtida utformningen avdomstolsväsendet övervägs inom . Inomdepartementet har upprättats en promemoria, (Ds 1989:2) Domstolarna i framtiden- en idéskiss, vari bl.a. anförs att vissa grupper av mål, som för närvarandehandläggs av länsrätterna har beröringspunkter med mål som handläggs avtingsrätterna och därför kan överföras från länsrätterna tilltingsrätterna.-Söm exempel på en målgrupp som kan överflyttas nämns ipromemorian mål enligt lagstiftningen om vård av unga (LVU) ochverkställighetsmål enligt 21 kap. FB. I promemorian dras den slutsatsen attlänsrätternas nuvarande uppgifter bör fördelas mellan kammarrätternaoch tingsrätterna och att länsrättsorganisationen bör avvecklas. Promemorian ärför närvarande föremål för remissbehandling. I avvaktan på regeringensställningstaganden till den framtida domstolsorganisafionen bör enligtutskottets mening motion L410 inte föranleda någon åtgärd från sida.Utskottet avstyrker därför bifall till motionen. gällande bestämmelser om underhållsbidrag fill barninnebär i huvudsak följande. Föräldrars underhållsskyldighet gäller i principfram fill dess barnet fyllt . Underhållspliktens omfattning beror avföräldrarnas ekonomiska förmåga och barnets behov. En förälder har rätt attförbehålla sig ett belopp för sitt eget underhåll när underhållsbidrag skallbestämmas till ett barn. Förbehåll får också ske för skälig bostadskostnad. Ivissa fall kan den underhållsskyldige förbehållas även belopp för hemmavarandemakes eller samboendes underhåll. Också försörjningsskyldighet mot egna barnsom vistas hemma beaktas när bidraget skall beräknas. Den förälder som inte harvårdnaden om barnet och inte heller varaktigt bor tillsammans med barnet haratt fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag tillbarnet. Om föräldrarna har gemensam vårdnad föreligger skyldighet för förälderatt utge underhållsbidrag om barnet varaktigt bor tillsammans med endast denandra föräldern. En förälder som är skyldig att betala underhållsbidrag harrätt till avdrag på bidraget, om han eller hon har haft barnet hos sig av minst fem hela dygn. Avdraget är en fyrtiondel avunderhållsbidraget för varje helt dygn som barnet vistas hos föräldern. Om detfinns särskilda skäl kan domstol bestämma andra villkor för denna avdragsrätt.Föräldrarna kan också själva avtala om andra villkor. Underhållsbidrag fastställs genom avtal eller av allmändomstol genom dom. I princip har föräldrarna full frihet att träffa avtal omunderhållsbidrag. Dom eller avtal om underhållsbidrag kan jämkas, bl.a. omändring i förhållandena föranleder det. Vidare kan ett löpande underhållsbidragomprövas utan att någon ändring i förhållandena inträtt. Underhållsbidrag till barn är indexreglerade genom att deenligt lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag skall justerasvarje år i förhållandetill penningvärdets förändring: Efter lagändring som trädde:i 1988/89:LU33kraft följer ändringen av underhållsbidraget heltändringen av basbeloppet. Nära samband med reglerna om underhållsbidrag harbestämmelserna i lagen (1964:143) om bidragsförskott. Bidragsförskott utgår i,princip när ingendera eller bara den ena föräldern har vårdnaden om barnet.Normalt utgår bidragsförskott av basbeloppet . När en underhållsskyldighar delgivits beslut om att bidragsförskott har beviljats, skallinbetalningarna av underhållsbidraget upp till bidragsförskottsnivån i fort- ,sättningen göras till . Utgivna bidragsförskott skall iprincip återbetalas av den bidragsskyldige föräldern. Den ovan redovisaderätten till avdrag på underhållsbidrag föreligger också då bidragsförskottutgår. Om den underhållsskyldige har rätt att göra avdrag minskas utgåendebidragsförskott i motsvarande mån. I motion L411 av m.fl. (s) anförs att reglernaför fastställande och utbetalning av underhållsbidrag är svårtillämpade ochbidrar till att konflikter uppkommer mellan parterna. Motionärerna anser attunderhållsbidragets storlek skall fastställas av och intesom av domstol. beslut skall enligt motionärerna kunnaomprövas av särskild försäkringsnämnd, vars beslut skall kunna överklagas tilldomstol. Domstolen skall också i tvisfiga fall avgöra om underhållsskyldighetföreligger över huvud taget. Mofionärerna begär (yrkande 6) att det anförda gesregeringen till känna. 1 mofion L414 av () anförs att denuvarande reglerna om indexuppräkning av underhållsbidrag kan skapa betydandesvårigheter för den underhållsskyldige, eftersom dennes nominella löneökningari regel inte räcker för att kompensera bidragsuppräkningen. Effekten häravförstärks av de skattekonsekvenser som inträder vid inkomstökning. Med fidenkan det uppstå en betydande skevhet i de ekonomiska relationerna mellanbidragsgivaren och den förälder som uppbär bidraget. Motionären begär (yrkande1) att regeringen skall lämna förslag till nya regler för bidragsuppräkningen.Motionären anför därvid att en lösning på problemet kan vara att anpassaindexhöjningen så att den inte överstiger de genomsnittliga reallönehöjningarnaunder året. Utformningen av reglerna om rätt till avdrag påunderhållsbidrag vid umgänge med barn kritiseras i motion L413 av MariaLeissner (fp). Motionären begär förslag till en sådan ändring i 7 kap. FB attavdrag på underhållsbidrag får göras redan då den bidragsskyldige haft barnethos sig av och med en trettiondel av detmånatliga underhållsbidraget. Utskottet erinrar om att regeringen tillkalladeen kommitté (S 1986:05) med uppgift att göra en översyn av reglerna förunderhållsbidrag till barn och bidragsförskott: Kommittén skall som närmareredovisats ovan (s. 4) enligt sina direktiv bl.a. förutsättningslöst se överbestämmelserna om underhållsbidrag, bidragsförskott och andra regelsystem sompåverkar särlevande föräldrars ekonomi. Med hänsyntill det utredningsarbete som sålunda pågår bör motionerna L411yrkande 6, L414 yrkande 1 och L413 inte föranleda någon åtgärd /89:LU33 Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motionerna i denna Kostnader för umgänge med barn m .m. Enligt 6 kap. 15 § FB har barnets vårdnadshavare ettansvar för att barnets behov av umgänge med en förälder som inte ärvårdnadshavare så långt möjligt tillgodoses. Motsätter sig barnetsvårdnadshavare det umgänge som den andre föräldern begär prövar domstolenfrågan om umgängesrätt. Domstolen skall därvid besluta om umgänge efter vad somär bäst för barnet. Om den umgängesberättigade föräldern är bosatt på annanort än barnet kan ett utövande av umgängesrätten vara förenat med särskildakostnader. Någon generell möjlighet för den umgängesberättigade föräldern attfå bidrag till sådana kostnader utöver vad som följer av rätten till avdrag påunderhållsbidraget finns inte. I motion L411 av m.fl. (s) framhålls vidareatt i de fall föräldrarna bor på skilda orter barnet ofta inte har någotegentligt umgänge med den förälder som barnet inte bor hos på grund av brist påekonomiska resurser. Motionärerna anser att samhället bör stödja dessa barngenom att lämna bidrag till ett visst antal umgängesresor . Härutöver börde föräldrar som själva står för resor ges rätt till avdrag därför i sinsjälvdeklaration. Motionärerna begär (yrkande 5) att det anförda gesregeringen till känna. Per Stenmarck och () framhåller i motion L412att ett hinder för ett väl fungerande umgänge kan vara att föräldrarna intekommit överens om fördelningen av den kostnad som umgänget medför. Om denförälder som har vårdnaden om barnet flyttar långt från den andra föräldern kandenne få vidkännas dryga kostnader för utövandet av umgänget. Med hänsynhärtill och till att det är av största vikt för barnet att det har fortlöpandekontakt med båda föräldrarna yrkas i motionen att 6 kap. 15 § FB förses med etttillägg av innebörd att kostnaderna för umgänget skall delas lika mellanföräldrarna, om ej annat avtalats. I motion L414 av () framhålls att enfrånskild make som inte har vårdnaden om barnen men som vill utnyttja sinumgängesrätt ofta ådrar sig betydande kostnader för resor. För att skilsmässori sådana situationer inte skall leda till att kontakten mellan den maken ochbarnen bryts bör enligt motionären resekostnaderna göras avdragsgilla vidinkomstbeskattningen. Motionären yrkar (yrkande 2) att beslutar omsådan avdragsrätt. Åven i motion L416 av () framhålls attföräldrar bör ges rätt till avdrag upp till en viss nivå för kostnader förresor för att hämta och lämna barn resp. för barns egna resor. Motionären begär(yrkande 2) tillkännagivande därom. Utskottet vill erinra om att frågan om kostnaderna förumgängesresor har behandlats av tidigare med anledning av motioner med samma syften som de nu aktuella motionerna. Spörsmålet har under -,-, innevarandeår också aktualiserats i ; Då frågan /89:LU33 prövadesi underströk utskottet i sitt av godkända betänkande (LU1987/88:33) att det är olyckligt om ekonomiska omständigheter lägger hinder ivägen för barnets umgänge med den ene av föräldrarna. Mot bakgrund av vadutskottet hade framhållit om barnets behov av goda och nära relationer tillbåda sina föräldrar var det enligt utskottets mening angeläget att problemetmed resekostnaderna fick en lösning.