bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Denpraxis som regeringen genom sina beslut lägger fast i enskilda ärenden skallju vi tillämpa. RolfL Nitson: Det innebär då att om JO:s slutsatser ärriktiga skulle det inte bara vara så att praxis, som han betecknar som lagtrotsoch stridande mot regeringens 1 kap. 1 § tredje stycket, inte bara skulle varaförankrad i verksstyrelsen utan också i departementet och regeringen. : sade jag inledningsvis attregeringen under fiden i elva fall hade ändratinvandrarverkets beslut och att vi hade gjort en genomgång.Därefter hade vi en genomgång med våra olika sektioner, varvid vi gjorde denödvändiga justeringarna av praxis. Därmed har vi åtminstone vid det tillfälletförsökt att se till att våra bedömningar överensstämmer med regeringens. Jag har inte fler frågor. : Nästa Hans Leghammar. Hans Leghammar: Jag skulle vilja ta upp det här meduppföljningen. Utskottet har sagt att regeringen borde följa upp utvisningsärendenamed tanke påfaran att människor skulle kunna bli illa behandlade i det land dit de 1988/89:KU30 skickas fillbaka. Jag tycker det är ganska allvarligt attinvandrarverket inte Bilaga B 13 har någon sådan uppföljning. Känner dutill hur uppföljningen går till inom ? Får ni någrainformafioner om detta - om det nu är fråga om någon uppföljning? : Den uppföljning som vi talade omgällde några enskilda fall i , inte att man generellt skullegöra någon uppföljning. eller invandrarverket haregentligen någon möjlighet att självt göra denna uppföljning. Det enda som viegentligen kan göra är att be den svenska ambassad som eventuellt finns ilandet att följa upp ärendet. Detta är också en orsak till att det här skerbara undantagsvis. Våra ambassader har ju inga personella resurser attgenerellt följa upp alla utvisningsärenden och se vad som händer. Hans Leghammar: Om det nu har varit någon uppföljning harni i varje fall inte fått någon information om hur den har gått till och attden kan ligga till grund för era kommande beslut. : När det gäller den uppföljning som jagnämnde och som departementetet har gjort i några enskilda fall har det gåtttill så, att man har bett vederbörande svenska ambassad att försöka kontrolleravad som har hänt personen i fråga efter verkställigheten. I de få fall då dethar gjorts på detta sätt har vi också fått information. Hans Leghammar: Frivilliga organisationer och andra somarbetar med det här påstår ofta - och det är därför som jag vill ta upp saken -att det finns två olika skolor på invandrarverket, en mer human och generösskola och en strängare skola. Finns det något fog för detta? Det är ju enganska allvarlig kritik från organisationernas sida, och därför skulle jagvilja få någon form av svar. : Därför skulle det vara intressant atthöra om du kunde precisera det något. Hans Leghammar: Det är en allmän uppfattning att det är avmycket stor vikt att man får en viss handläggare när det gäller ett ärende.Ärendena bedöms olika från handläggning till handläggning. Jag har ingakonkreta exempel, men det här är en kritik som framförs ganska ofta. : Avsikten är i varje fall att det inteskall vara på det sättet. Inom varje sektion för man diskussioner om praxis ochdess tillämpning. Men vi granskar enskilda ärenden och det finns inget enskiltärende som är det andra helt likt, och personer utanför huset har inte alltidtillgång till all den information som finns på invandrarverket. Hans Leghammar: Så kritiken att det är en mycket storskillnad beroende på vilken handläggare man får är helt obefogad? : Det skall inte vara någon skillnad. Hans Leghammar: Är det någon skillnad? ChristinaRogestam: Jag kan inte säga annat än att det inte skall vara någon 1988/89:KU30 skillnad. Hans Leghammar: Det skall inte vara det. Det är i så fallen problematik som man arbetar med för att åstadkomma en förbättring. : Det pågår ju ständigt resonemang inomvarje sektion och inom tillståndsbyrån för att se till att praxis är enhetlig. Hans Leghammar: Tack. : Vi har en ny utfrågning . Vi fårkanske skjuta på den något för att få en lunchpaus. har jag tre anmäldatalare: , och . : Då och då ser vi i våra tidningarartiklar om utvisningsfall som blir ganska uppmärksammade, framför allt när detgäller barn. Vi som arbetar här i som förtroendevalda får juupplysningar från sådana som är skolkamrater, kolleger, lärare osv. Det harhävdats, att om ett barn har börjat sin fjärde skoltermin, skulle detta enligtpraxis ge rätt att stanna. Familjen skulle alltså få vara kvar. Om det är riktigt: Hur kommer det sig då att det faktiskt harförekommit, såvitt jag förstår ganska , att människor drabbats avutvisningsbeslut? : har, även här i ,sagt att de barn som har gått i skola tre fulla terminer får stanna. Den tidenräknas fram t.o.m. att regeringen fattar sitt beslut, inte under väntan påverkställighet. . Här finns en hel del av problemen. Det som inte var treterminer när regeringen fattade sitt beslut kan mycket väl vara tre fullaterminer, och kanske litet mer, när man kommer till den faktiskaverkställigheten. : Det är ju mycket viktigt att man förut den informafion som vi har fått av här för att undvikauppståndelse och missuppfattningen bland människor att det råder en schismmellan invandrarverket och regeringen. Man vet inte om att förhållandena ärdessa som här har beskrivit. Jag går till nästa fråga somgäller bostäderna. Vi vet att problemet när det gäller oss och invandrare oftaär att invandrare inte får någon bostad. Här har det ju sagts att invandrarnaskall stå i samma kö som andra. Är det också invandrarverkets uppfattning attdetta skulle underlätta situationen? Man skall alltså inte göra någraprioriteringar utan alla bostadslösa i landet skall så i samma kö och behandlasefter samma kriterier. : Jag tror att det är oerhört angelägetatt konstatera att det finns ett mycket starkt tryck på bostadsmarknaden. Många ungdomar behöver bostad, flyktingar behöver bostad. Många som har bott på institution behöver komma ut och få bostad. Det är i mycket stor utsträckning samma typ av bostad som dessa grupper efterfrågar. Jag tror att det är mycket viktigt att man inte ställer grupperna mot varandra, utan att man ser det hela som något gemensamt, där vi liksom måste hitta en lösning för att få fram fler bostäder. Beträffande de separata överenskommelser som vi har med kommuner när det gäller bostäder kan jag nämna att vi har 336 pläderatför olika typer av genomgångslösningar, enklare typer av bostäder 1988/89:KU30 där man kan bo i väntan på att man får en så att säga ordinär,riktig lägenhet. Bilaga B 13 Jag tror att de flesta kommuner i dagbetraktar flykfingar som kommer till kommunen på samma sätt som de skullebetrakta svenskar som fullständigt är utan bostad. Då har flyktingarna alltsåen viss förtur, precis som en svensk som står helt utan bostad. : Tack för det svaret. Du nämnde attkommunerna tar emot fler än vad som anges i statisfiken. Det är ju riktigt, mennär det gäller anhöriginvandring som kommer långt efteråt blir det ju intesamma schablonbidrag från staten. Uppfattar invandrarverket detta som ett problemmed tanke på kommunernas möjlighet och vilja att ta emot dem som kommer kanskenågot år eller efter dem som har fått tillstånd att bosätta sig här. : fick drygt 16 000 tillståndatt stanna i . Det är en annan siffra än den som står i ergranskningspromemoria, men det beror på att kvotflyktingarna uppenbarligen inteär inräknade i den siffra som har använt sig av. Undersamma år kom ungefär 15 000 personer som fick tillstånd att stanna här somanknytning. Av dem hade ungefär 3 500 anknytning till flykting som fåtttillstånd att stanna i . För dessa 3 500 får kommunen samma bidrag somför flyktingar, men för de andra får man det alltså inte. Där förutsätts detatt man klarar sig tillsammans med den som redan finns i kommunen. : Uppfattar du detta som en svårighet?Skulle du vilja att man såg över bestämmelserna om schablonbidragen? : Från invandrarverkets synpunkt är detinte något problem när det gäller dem som kommer med familjeanknytning. Jagskulle däremot kunna tänka mig att det här är ett stort problem för kommunerna.När det gäller vår del pågår det diskussioner mellan departementet ochKommunförbundet om en annan utformning av schablonbidraget. Jag tycker att dediskussioner som förs går åt rätt håll, och vi ser fram emot en ändring avregelsystemet. : I och för sig är det ju riktigt attdet inte direkt är invandrarverkets problem utan kommunernas, men med tanke påer möjlighet att slussa ut så många som möjligt är det ju viktigt attkommunerna har de rikfiga resurserna på olika områden. Jag har en sista fråga.I vilken utsträckning samarbetar ni som verk med motsvarande institutioner i denordiska länderna? Jag tänker mest på som har haft ett så litet antalantagna. Har man ett etablerat samarbete på nordisk nivå? : Svar ja. Vi har ungefär två gånger omåret dels en överläggning mellan tillståndsmyndigheterna i resp. land, dels enöverläggning mellan de myndigheter som svarar för flyktingmottagandet. ISverige är det fråga om samma myndighet, och i är det sedan ett årtillbaka likaså fråga om samma myndighet. I är det för närvarandeskilda organisationer, och det är likadant i . 22 1988/89. : Jagvill ställa en sista fråga. Om man får uppehållstill- 1988/89:KU30 stånd iSverige, så har man inte detta automatiskt i ett annat nordiskt land? ChristinaRogestam: Det är korrekt. ElisabethFleetwood: Har detta diskuterats på er nivå på grundval av det nordiskasamarbete vi har? ChristinaRogestam: Svar ja. Vi har nått en överenskommelse när det gäller barn för attde inte skall råka ut för sådant som tidigare hänt vid skolresor och liknande,nämligen att flyktingbarn blir stoppade vid gränsen. På det området har viträffat en överenskommelse om hur bestämmelserna skall tillämpas. ElisabethFleetwood: Tack. YlvaAnnerstedt: Jag skulle vilja återkomma till JO:s uttalande i promemorian avden . Han talar där om att han, bl.a. efter inspektionsärenden,tror sig veta att poliserna utsatts för ett visst tryck för att inteytterligare belasta invandrarverket. Detta är mycket allvarliga anklagelser.När nu säger att så inte är fallet, skulle jag gärna vilja veta vadni gjort för att ta reda på hur det här har uppstått. Vad tror ni ligger bakomdetta? Har ni vidtagit några åtgärder? ChristinaRogestam: Jag har konstaterat att det under det år som jag varit chef förinvandrarverket inte har funnits något tryck åt detta håll. De kontakter - ioch för sig inte särskilt många - som jag haft med polismästare ute på fältethar pekat åt motsatt håll när det gällt de här ärendena. Vederbörande harifrågasatt handläggningen och tagit kontakt med mig för. att klaga på atthandläggare hos invandrarverket har tagit över ärenden. Jag har inte uppfattatdet som att det skulle finnas något tryck åt motsatt håll. YlvaAnnerstedt: Vilken information har då lämnats till JO, han kan ju inte hagripit detta ur luften? ChristinaRogestam: Det får du fråga JO. YlvaAnnerstedt: Har inte någon polismästare vid dessa kontakter framfört denuppfattningen att de blir utsatta för tryck? : Intevid kontakter med mig under det här året. : Vidkontakter med någon annan på invandrarverket? : Intevad jag har hört. YlvaAnnerstedt: Det finns heller inga andra inom verket som, utan att det kanskekommit till din kännedom, diskuterat detta? ChristinaRogestam: I så fall är det tämligen naturligt att jag inte kan svara på frågan.Men jag låter gärna svara om han känner till någonting som intejag känner fill. BengtRanland: Jag har varit chef för tillståndsbyrån under större delen av denaktuella tiden, och j ag har uppriktigt sagt aldrig hört talas om att det från invandrarverketssida skulle ha förekommit ett tryck mot polisen om att 1988/89:KU30 avvisafler. Kontakterna har tvärtom gått ut på det motsatta, dvs. vissa Bilaga B13 polismyndigheter har varit missnöjda med att invandrarverket enhgt derasmening tagit över för många ärenden och att det inte velat gå med på derasförslag till direktavvisning. : Vi hörde tidigare här attinvandrarverket har ett antal grupphem för barn som det självt driver. Vilkakonkreta åtgärder har ni vidtagit för att förbättra förhållandena för barnen pådessa grupphem? : Det är utmärkta förhållanden på dessagrupphem. Vi har personal som finns där dygnet runt. Grupphemmen ligger ianslutning till förläggningarna, och det är i allmänhet den mest erfarna delenav personalen på förläggningarna som vi har rekryterat över till grupphemmen.Jag vill nog med bestämdhet hävda att vi på de grupphem som vi själva driver,och som jag har direkt insyn i, gör det bästa vi kan för de här barnen. : Du redovisade här tidigare de åtgärdersom ni vidtagit för att förbättra förhållandena vad beträffar det dataregistersom utsatts för kritik. Du sade att speciella kodord nu gäller för den personalinom invandrarverket som har tillgång till registret. Gäller samma regler förövriga personer, från t.ex. arbetsmarknadsverket och polisen, som har tillgångtill dessa uppgifter? : har förnärvarande inte tillgång till registret. För att det skall få tillgång tillregistret, skall en särskild ansökan lämnas in fill datainspektionen.Datainspektionen får då i sitt beslut avgöra exakt vad man skall ha tillgångtill och på vilka premisser. När det gäller polisen håller vi på att ta fram den s.k.beskurna bild som polisen skall ha. De skall kunna läsa vissa delar avregistret. När det gäller detta med användning av kodord inominvandrarverket håller vi på att arbeta med det, och vi har fråndatainspektionen fått uppgift om de tidpunkter när arbetet med detta, liksomarbetet med kryptering, skall vara klart. : Registrerades alla efterfrågningar somgjordes i registret när det inte fanns kryptering och det inte fanns speciellakodord? : Jag vill göra ett förtydligande. Hospolisen är det sambandscentralen som har fillgång till registret, det är intepå något sätt fråga om samtliga pohsmyndigheter. Problemet är att det inte går att avläsa vem det är somanvänt registret, utan det är ett ganska stort antal personer som använt sammaterminal och som via den gått in i systemet. Det är detta som datainspekfionenansett vara felaktigt. har delat den inställningen. Problemethar varit att det inte funnits pengar för att göra dessa insatser ochförbättringar när det gäller datasystemet som egentligen var beslutade redan ibörjan av . Om det är tio-tolv personer som skall jobba vid sammaterminaler, och dessa skall skifta kodord mellan varje användare, tar detta förfärligt mycket tid. när vi redan kommit en bra bit längre i datoriseringen och när 339 grupperna som arbetar vidsamma terminal består av tre eller fyra personer är 1988/89:KU30 detta också lättare att genomföra. YlvaAnnerstedt: Betyder det att man inte kan veta om någon obehörig har varit innei registret, och att man heller inte kan veta om någon enskild person åsamkatsskada på grund av den lätta fillgängligheten till registret? ChristinaRogestam: är det inte fråga om någon lätt tillgänglighet till registret.Skalskyddet, som det så fint heter, är på invandrarverket ändå ganskabetydande. Det är inte särskilt lätt att ta sig in i invandrarverkets lokaler.Det handlar alltså om inlåsta terminaler och det förutsätts att man kan detursprungliga kodordet för att man skall kunna ta sig in. YlvaAnnerstedt: Men ni kan inte garantera att ingen åsamkats skada på grund avdetta? ChristinaRogestam: Det som är registrerat i registret är personuppgifter och uppgifterom enligt vilken paragraf personen har fått tillstånd att stanna. Jag har litetsvårt att så här direkt se vad det är som skulle kunna skada en person. VarkenRPS eller datainspektionen har i sina inspektioner hävdat att det finnsnågonting som tyder på att obehöriga personer kunnat läsa av dessa uppgifter.Det man däremot vill är att vi skall minimera risken för att detta kan ske. Detskall vi göra. YlvaAnnerstedt: Du sade tidigare att du har diskuterat med invandrarministern omden praxis vi har i för mottagande av chilener. Har du diskuterat medandra personer på departementet om andra invandrargrupper ellerflyktinggrupper? ChristinaRogestam: Mina medarbetare diskuterar, som jag sagt, regelbundet omtolkning av regeringsbeslut med personer på departementet. YlvaAnnerstedt: Jag vill ställa en sista fråga om den omorganisation som skallträda i kraft den 1 juh. Har ni på verket försäkrat er om att ni kan få erfarenoch kompetent personal till de sektioner eller regioner som blir aktuella i dennya organisationen? Det handlar ju om människor som kanske också skall flytta. ChristinaRogestam: Det är en oerhört viktig del i detta. Jag kan inte definitivt svarapå den frågan, eftersom samtliga tjänster - de 1 151 som vi enligtproposifionen skall få under förutsättning av beslut - förnärvarande är utannonserade internt på verket med en sista ansökningsdag nu påfredag. Detvi vet är att det vid de preliminära förfrågningar som vi har gjort ändå harfunnits ett ganska stort intresse på tillståndsbyrån för att flytta ut tillutredningsslussarna. Jag hoppas att det manifesterar sig i att man faktiskt gördetta, och att vi med erfaren personal från den nuvarande tillståndsbyrån, medeventuella nyrekryteringar och med en intensiv satsning på utbildning ominnehållet i den nya lagen, skall klara av att göra ett bra arbete redan frånden 1 juH. YlvaAnnerstedt: Med den fidsplanen och med ett normalt anställningsförhål- 1988/89:KU30 lande betyder detta väl ändå att det inte kan bli någon stadga iorganisationen 13 förrän tidigast ? Människor har ju enganska lång uppsägningstid, och det tar tid att anställa personal. : Mitt arbete är att se till att dettafungerar och att vi skall klara det här så bra som möjligt trots den pressadetidsplan som vi har. Från invandrarverkets sida arbetar vi med den ambitionenatt vi skall klara av detta. Men vi är naturligtvis tacksamma ju tidigareriksdagens beslut fattas. Det gäller framför allt den nya utlänningslagen. Detunderlättar för oss om vi får på oss för att klaraomställningen till den. : Eftersom ADB-frågorna har kommit uppskall jag ställa ytterligare ett par frågor om detta. Vi har en datalag för attskydda den personliga integriteten. handhar just uppgifter somär särskilt känsliga. Sådana uppgifter som vi inte betraktar som särskiltkänsliga är för de personer som berörs - på grund av kulturell, historisk ochpolifisk bakgrund - mycket känsliga. Jag blir då litet förvånad när du sägeratt detta inte rör sig om några handlingar. Men i tryckfrihetsförordningensmening är det väl handlingar? Vad jag menade var att detinte är några texter i den bemärkelsen att det är utredningar eller någotsådant. : Nej, men det är personuppgifter. : Det är personuppgifter. : Är det också handlingar? Det råder ingentvekan på den punkten? : Det är personuppgifter och det äruppgifter om enligt vilken paragraf personen har fått fillstånd att stanna. Jagber om ursäkt om jag har använt fel ord. : Man skall nu dra i gång ett säkerhetsarbetenär det gäller statliga datasystem. Du har själv påpekat att det funnitsbrister när det gäller datasystemen, men detta är historiskt befingat. Ni har,vad jag förstår, också datasystem med ganska integritetskänsliga uppgifter. Harni observerat något försök till intrång utifrån? Jag menar då inte att manbehöver gå igenom skalskyddet på invandrarverket, utan intrång av hackers ellerillegal åtkomst på annat sätt on-line. Men de är för att undvika dettaoch för att försvåra eventuella försök som bl.a. kryptering kommer attgenomföras. : Har ni tagit det initiativet själva, ellerär det datainspektionens granskning som lett till detta med kryptering? : Från min synpunkt är det svårt attsvara på detta. RPS gjorde en genomgång , och datainspektionengjorde sin inspektion eller . Jag kom in i detta mitt underpågående diskussioner om dessa bägge inspektioner och de krav de ställde. diskussionom de ytterligare åtgärder som skulle erfordras och om vad som 1988/89:KU30 var möjligt och vilka kostnader detta skulle dra. Men jag vet inte i vadmån Bilaga B 13 det har förts diskussioner om dettainom invandrarverket. : Jag tror inte heller att det under tidigt1980-tal har förts några sådana diskussioner. Det är under den senaste fidensom man uppmärksammat detta med dataintrång, databrottslighet, hackers m.m. Gördu den bedömningen att säkerheten för era datasystem är god? : När vi har vidtagit de åtgärder som vinu kommit överens om med datainspektionen, tror jag att den är så god som dengår att få med dessa system. : Innebär det att det i fortsättningen kommeratt finnas uppgifter som inte går att hantera i datasystem, uppgifter som är såkänsliga att man helst inte bör ha dem där? : Det som finns i systemet ärpersonnumren, besluten och uppgifter om vilken paragraf som tillämpats. Deutredningar och handlingar som finns bakom beslutet finns inte isystemet, och det är inte vår avsikt att lägga in dem. : Jag skulle vilja veta hur ni bildar er enuppfattning om situationen i olika länder. Du nämnde förut att ni harregelbundna kontakter med olika organisafioner. Jag förstår att ni naturligtvisockså får information från UD och ambassaderna. Får ni också information påandra vägar? : Vi har ett bibliotek på invandrarverket medolika böcker och tidskrifter från olika länder. Själv tycker jag kanske att manfår en väsentlig del av länderkunskapen genom den specialisering vi har. Varjehandläggare har ett begränsat antal länder, och man lär sig oerhört mycketgenom att läsa ett stort antal utredningar med uppgifter från personer som kommerfrån samrria land. Även om varje enskild utredning var för sig inte kan genågon klar och entydig bild, tror jag ändå att man lär sig väldigt mycket genomatt lägga ihop alla utredningar som man har läst . Dettycker jag är mycket väsentligt. : Vilken roll spelar organisafionerna för erkunskap? : De spelar självfallet också en roll. Vi harexempelvis Amnestys årsrapporter. När det gäller andra organisafioner är detmindre fråga om att vi kontinuerligt får material, utan de kan ha materialrörande ett visst enskilt land där någon just har varit eller man har materialrörande ett visst enskilt ärende. : Har ni ett intryck av att de olikaorganisationerna, nämnde ju tidigare en del organisationer,är olika bra informerade om situationen i olika länder? Kan de ha en bättrekunskap om vissa länder än om andra? : När det gäller Amnesty kan man säga attorganisationen är världstäckande, men de flesta andra organisationer är juinte det. De kan ha 342 en god kunskap omförhållandena i ett land, medan de har en ringa eller 1988/89:KU30 mindre god kunskap om förhållandena i ett annat land. : Kan man av detta dra slutsatsen att ni naturligtvis lyssnar till vadorganisationerna har att säga, men att ni gör en bedömning från fall till fallom ni skall ta hänsyn till vad de anser? Är detta rätt uppfattat? BengtRanland: Vi måste självfallet väga ihop den information vi får frånorganisationerna med den information vi redan har från andra håll och med denerfarenhet som vi själva har. : Jag kommer till själva orsaken fill varför jag över huvud tagetbegärde ordet. Jag har en känsla av att organisafioner på lokalplanet oftaengagerar sig i konkreta fall. Upplever ni att dessa skilda organisationer iallmänhet går med samma budskap till invandrarverket som de går ut med tillsina medlemmar? Tycker ni att de verkligen når ut fill sina medlemmar? BengtRanland: Jag har uppriktigt sagt ingen uppfattning om organisationerna når uttill sina enskilda medlemmar. ElisabethFleetwood: De människor som kommer till och som vill söka fillstånd föratt stanna här lever ju under pressade förhållanden - svårabostadsförhållanden, inget arbete osv. Detta är en politisk fråga som jag inteförväntar mig ett politiskt svar på. Har frågan om temporära eller begränsadearbetsfillstånd diskuterats i invandrarverkets styrelse? Har ni från verketssida någon kommentar fill den frågan? ChristinaRogestam: Den frågan har säkert diskuterats ett antal gånger i invandrarverketsstyrelse. Vi gjorde det bl.a. och då var vi helt eniga om att icke taupp den här frågan i anslagsframställningen.