bet · GC01FiU20 · 1988-12-31 00:00:00 — Friåret i sjukvården bör återinföras och bättreförutsättningar bör skapas för hemtjänst och anhörigvård. Vidare bör rättvisapensionsvillkor utformas för de pensionärer med låg eller ingen ATP somfortfarande förnekas pensionsfillskott. Utskottet förordar en omfattande omfördelning avskattetrycket. I enlighet härmed bör mervärdeskatten differentieras med sänkt skatt på mat. Arbetsgivaravgifterna bör sänkas för småföretag och denna åtgärd 116 börfinansieras inom socialförsäkringssystemet. Skatten skall också användas 1988/89:FiU20 som ett regionalpolitiskt instrument, bl.a. i den kommunalaskafteutjäm- Reservationer ningen. Marginalskatfesänkningar måstekompletteras med fördelningspolitiska insatser. Rättvisa och likvärdiga villkor för landets olika delarbör enligt utskottets mening prioriteras. Det kommunalaskatteutjämningssystemet måste ges en sådan inriktning att det bättre tarhänsyn till många av de fattigaste kommunernas situation. Andra angelägnaåtgärder i detta sammanhang är en kraftfull utbyggnad av regionalpolitiken medsatsningar på de små högskolorna, utveckling av skogslänens väg- ochjärnvägsnät samt en rejäl satsning på småföretagsamhet ochlandsbygdsutveckling. Utskottet är medvetet om att skillnaden i det kommunalabudgetåret (kalenderår) och det statliga från den 1 juli-den 30 juni skapar ejönskvärda förskjutningar i utbetalningen av det ökade skatteutjämningsbidragsom föreslås i mofion Fi22ö (c). Obalansen uppstår genom att fidigareförslag om förstärkt skatteutjämning har avslagits. Detta kommer självklart attbli en viss belastning på berörda kommuners likviditet, men på något längresikt är kommunernas fördel av den föreslagna skatteutjämningsför-stärkningenodiskutabel. Utskottet vill betona att den "arbetslinje" iarbetsmarknadspolitiken som föreslås i motion Fi22ö i högsta grad innebär ettrealt sparande. De insatser som föreslås i motionen kommer med säkerhet att geen betydande sysselsättningseffekt. Detta medför självklart minskat behov avarbetslöshefsmedel. Därutöver kan det ge långsikfigt positiva effekter då defnu när def är ont om arbetskraft är lättare att placera långfidsarbetslösa, somnär de åter är etablerade på arbetsmarknaden har betydligt ökade möjlighetertill varaktigt arbete. Utskottet vill betona att de föreslagna åtgärderna minstav allt är att betrakta som en bokföringstransaktion. I miljöpolifiken bör man införa ekonomiska styrmedel,vilket ger en omedelbar budgetmässig effekt. Skattetrycket kan därigenomfördelas om från skatt på arbete fill skatter och avgifter på råvaror ochmiljöhotande produkter. Som ett led i en sådan omläggning bör en uranskaff ochen särskild svavelavgift införas. Vidare bör kol- och oljeskatten höjas samt ensärskild energins utvecklingsfond inrättas för att styra bort samhället frånkärnkraftsberoendet. Insatserna på miljöpolifikens område är avgörande för attskapa förutsättningar för en varakfig tillväxt. En annan förutsättning är atfge småförefagan-de och nyföretagande bättre villkor. En omläggning avarbetsgivaravgifterna bör ske så atf egenavgiften helt slopas för ett beloppmotsvarande 1 basbelopp samt att sjukförsäkringsavgiften sänks med 5procentenheter för en lönesumma motsvarande . Dessa förslag börenligt utskottets mening finansieras i sin helhet genom höjningar avavgiftsuttaget i övrigt. En ytterligare förutsättning för en varaktig fillväxt ärsom utskottet ser det att särskilda insatser görs för att utveckla skolan, den högre utbildningen och forskningen. Utskottet avvisar de av regeringen föreslagna besparingarna på skolans område. Enligt utskottets mening bör man i stället satsa på mindre klasser i skolan, bättre kvalitet på läromedlen och en rejäl satsning på de mindre högskolorna och deras forskningsmöjligheter. Utskottet delar motionärernas uppfattning att ökade kravkan ställas på 1988/89:FiU20 vissa av de stafiiga affärsverkens förräntningav statskapital. En sådan Reservationer skärpning ger bestående positivabudgeteffekter. Det är alltså inte fråga om någon tillfällig inleverans utan iförsta hand en intäkt i ett treårsperspektiv. Det är vidare angeläget att mangenom utförsäljning av statliga företag minskar statsskulden och därigenomräntebelastningen på budgeten. När det gäller den finanspolitiska stramhet som förordas imofion Fi226 (c) så biträder utskottet den i motionen föreslagna linjen medeffektiva sparfrämjande åtgärder. som helhet uppfyller enligt utskottetsbedömning föreslagna åtgärder väl kraven på stram finanspolitik. Utskottet ställer sig med det anförda bakom detbudgetalternativ som redovisas i motion Fi22ö (c). Moderata samlingspartiet ochfolkpartiet föreslår en budgetpolifisk inriktning som i stora delar överensstämmermed vad utskottet här har förordat. Motionärerna föreslårockså bl.a.besparingar i livsmedelssubventionerna, vilket utskottet inte kan godta.Utskottet avstyrker därför motionerna Fi214 (m) yrkande 2 och Fi223 (fp)yrkande 2. dels att den del av utskottets yttrande som på s. 54börjar med "har" och på s. 5ö slutar med "2 och11" bort utgå. dels att den del av utskottets yttrande som på s. ö2börjar med "Sammanfattning av" och på s. ö3 slutar med"statsbudgetens utgifter" bort utgå. dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse: 22. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen att med avslag på proposition 1988/89:100 bilaga 1mom. 2 i berörd del samt motionerna 1988/89:Fi213 yrkande 2, 1988/89:Fi214yrkande 2 i berörd del, 1988/89:Fi219, 1988/89:Fi223 yrkande 2 och1988/89:Fi224 yrkande 2 godkänner vad som förordas i mofion 1988/89:Fi22öyrkandena 2 och 11 samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.22) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5ébörjar med "Utskottet vill" och på s. 57 slutar med "motionFi224 yrkande 2" bort ha följande lydelse: Utskottet får med anledning härav anföra följande.Vänsterpartiet kommunisterna vill med sitt budgetförslag föra över resurserfrån kapitalägare och från överlikviditeten i näringslivet fill delönearbetande, till regional utveckling, till trafik- och energipolitik ochtill den offentliga sektorns socialt och samhällsekonomiskt viktiga delar.Såsom motionärerna själva påpekar blir pressen mindre på främstlåginkomsthushållen vid en rättvis fördelnings-polifik och en rättvis fördelningmellan arbete och kapital. Utvecklingen inom den offentliga sektorn måste enligtutskottets mening nu prioriteras. Detta krav tillgodoses i vänsterpartietkommunisternas budgetförslagsom är inriktat på att främja en fördelningspolifiskt riktig 1988/89:FiU20konsumtion via den offentliga sektorn. Vissa av mofionärernas förslag Reservafioner innebär också viktiga framtidssatsningar. Det är som utskottet ser det också angeläget attinvesteringar i, och drift av, den offentliga sektorn i högre grad än hittillsfinansieras via skärpt beskattning av kapital. Även detta krav tillgodoses imotionärernas budgetalternativ. Den inriktning som arbetarrörelsen allfid eftersträvat attge den offenfiiga sektorns verksamhet måste upprätthållas. - Rättvisfördelning och rättvis tillgång fill kultur, bildning och utbildning. - En garanteradoch likvärdig trygghet inkomst för alla oavsett inkomst. - Solidariskfinansiering efter bärkraft. En offentlig verksamhet av hög kvalitet,organiserad i samhällets regi med demokratisk insyn och kontroll. Vad utskottet här anfört innebär att utskottet ställer sigbakom det förslag fill riktlinjer för budgetpolitiken som förs fram i mofionFi224 (vpk). dels att den del av utskottets yttrande som på s. ö2börjar med "De krav" och på s. ö3 slutar med "statsbudgetensutgifter" bort ha följande lydelse: De krav som enligt utskottets mening bör ställas påbudgetpolitiken vill utskottet sammanfatta på följande sätt. har utbyggnaden av den offentliga sektornfått stå tillbaka, vilket givit upphov till stora brister och eftersatta behovinom många områden. Den offentliga sektorns socialt och samhällsekonomisktviktiga delar har stor betydelse för fördelningspolitiken och för rättvisan isamhället. Attackerna mot denna sektor måste därför slås tillbaka.Vänsterparfiet kommunisterna har i mofion Fi224 redovisat ett budgetalternativsom inrymmer en kraftfull satsning på den offentliga sektorn och en utbyggnadinom de områdena där behoven är som störst, Budgetalternativet innehåller ocksåen fördelningspolitiskt riktig skärpning av kapitalbeskattningen. Med hänsynhärtill har utskottet i det föregående ställt sig bakom detta förslag. Regeringens och övriga partiers budgetförslag tillgodoserinte de krav som enligt utskottets mening bör gälla för budgetpolitiken.Utskottet har därför avvisat dessa förslag. dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse: 22. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen att med avslag på proposition 1988/89:100 bilaga 1mom. 2 i berörd del samt mofionerna 1988/89:Fi213 yrkande 2, 1988/89:Fi214yrkande 2 i berörd del, 1988/89:Fi219, 1988/89:Fi223 yrkande 2 och1988/89:Fi22ö yrkandena 2 och 11 godkänner vad som förordas i mofion1988/89:Fi224 yrkande 2 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Deallmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom. 22) 1988/89:FiU20 , I, . , / X Reservationer dels att den del av utskottets yttrande som på s. 57börjar med "Utskottet får" och på s. 58 slutar med "förslagupprepas" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i de grönas uppfattningatt skattepolitiken skall utnyttjas som ett instrument för att minskamiljöförstöring och förbrukning av råvaror. Energi och miljöfarliga utsläppskall beskattas hårdare medan skatten på arbete bör sänkas. I enlighet härmed bör på det sätt motionärerna föreslårinkomstskatterna sänkas i de lägsta inkomstskikten och arbetsgivaravgifternareduceras med ca en fjärdedel dels i , , på och i delarav Bergslagen, dels för dem som är verksamma inom sjukvård, handikapp- och äldreomsorg. Skatteomläggningar skall inte användas för att öka utbudetav arbetskraft. Enligt utskottets mening bidrar sådana åtgärder endast till attöka stressen i samhället. I stället bör skattesänkningarna ges en sådaninriktning att individens valfrihet ökar. de grönas förslag tillinkomstbeskattning tillgodoser detta krav i och med attskattesänkningen tas ut i form av ett kraftigt ökat grundavdrag. Om olikaformer av specifika avdrag successivt ersätts av ett tillräckligt stortgrundavdrag får individen ökad frihet atf själv göra de inkomsfdispositionerhon anser erforderliga. Samma synsätt kan enligt utskottets mening anläggas på detav motionärerna föreslagna basfilläggef som skall ersätta nuvarandebostadsbidrag. Medan bostadsbidraget är ett stöd till den som väljer att bodyrt är bastillägget ett bidrag som utgår till den som har låg inkomst oavsettom han eller hon väljer att bo dyrt i en centralt belägen bostad eller i ettbilligt hus på landet och därför kan behöva bidraget för att klarareskostnaderna. Såsom framhålls i mofion Fi219 av och (båda mp) bör bidrag utformas inte bara efter fördelningspolitiskaprinciper. De bör också vara så konstruerade atf de ger individen störstamöjliga valfrihet. Ett annat betydelsefullt inslag i miljöparfiet de grönasskattepolitik är kravet på att mervärdeskatten skall tas bort på svensk basmat.Utskottet instämmer i detta krav. Def finns goda skäl till en sådanskattebefrielse. - Det gynnaruppbyggandet av ett ekologiskt riktigt svenskt jordbruk. - Det gynnaruppbyggandet av ett resurssnålt och uthålligt svenskt jordbruk som kan klarafolkets försörjning under krig och kriser. - Det gynnar defamiljer som genom konsekventa val kan sänka sina totala matkostnader. - Det gynnar påsikt folkhälsan eftersom vi kommer atf få basmat med mindre inblandning avgifter än . Det framhålls emellanåt att ett slopande avmervärdeskatten på svensk basmat skulle strida mot G ATTs principer i och med att svensk basmat skulle komma att gynnas otillbörligt. Utskottet kan emellertid inte dela en sådan uppfattning. Skattelättnader av detta slag är en accepterad princip i , och denna omständighet har såvitt det är utskottet bekant infe föranlett några protester från . Utskottet vill i detta sammanhang endast peka på två exempel. Det ena fallet gäller den skattesubvention som 120 storförbrukareav elektrisk kraft får. De är befriade från all energiskatt som 1988/89:FiU20överstiger av produkternas försäljningsvärde. Denna subvention harReservafioner storleken 1 000 milj. kr. Subventionen gynnar svenskaprodukters konkurrenskraft både inom och utom landet. Det andra fallet gällerden indirekta skattesubvention som kommer svensk press till del genom attpressen får fillbaka all ingående mervärdeskatt trots att deras produkter inteär belagda med mervärdeskatt. Detta stöd uppgår också till omkring 1 000 milj.kr. Enligt utskottets mening är dessa skattesubvenfioner iprincip av samma innebörd som det av utskottet biträdda förslaget att slopamervärdeskatten på svensk basmat. Vad utskottet här anfört innebär att utskottet ställer sigbakom de grönas förslag till budgetpolifiska riktlinjer.Utskottet tillstyrker således motionerna Fi213 yrkande 2 och Fi219. dels att den del av utskottets yttrande som på s. ö2börjar med "De krav" och på s. ö3 slutar med "statsbudgetensutgifter" bort ha följande lydelse: De krav som enligt utskottets mening bör ställas påbudgetpolitiken vill utskottet sammanfatta på följande sätt. Budgetpolitiken bör i likhet med övrigaekonomisk-polifiska åtgärder inriktas på åtgärder som leder till minskadmiljöförstöring och minskad förbrukning av råvaror och energi. Som framgår avvad utskottet tidigare anfört har utskottet ställt sig bakom de riktlinjer förbudgetpolitiken som de gröna förordar. I enlighet med vad somförordas i motion Fi214 bör under innevarande mandatperiod besluta omföljande åtgärder: Skärpabeskattningen av importerade energiråvaror. Befriabrännbara inhemska energiråvaror utom torv från skatt. Införamiljöskatter baserade på uppmätta eller schablonmässigt beräknade utsläpp somsvaveldioxider, kväveoxider, kolväten, radioaktivitet, m.fl. Skärpabeskattning av de vattenkraftsproducerande bolagens vinster. Skärpabeskattning av el från vattenkraft. Höja drivmedelsskatterna och skatten på flygbränsleliksom kilometer-skatter för dieseldrivna fordon. Införa en nyförpackningsskatt på aluminiumburkar och plastflaskor. Kraftigt höjaavgifterna på konstgödsel och gifter, varvid de ökade inkomsterna skallåterföras till jordbruket i form av arealersättning. Befria svenskbasmat, energi och persontransporter från mervärdeskatt. Höja mervärdeskatten ellerpunktskatterna på kapitalvaror samt på tobak, alkoholhaltiga drycker, vissakemisk-tekniska produkter o.d. Behålla nuvarande byggmomsoförändrad. Ändra avdragsrätten för arbetsresor varvid hänsynskall tas till tillgången till kollektivtrafik. Sänka ersättningen för bil itjänsten. Skärpa beskattningen av förmånenfri bil. 9 1988/89. Regeringensoch övriga partiers budgetförslag tillgodoser inte de krav som 1988/89:FiU20enligt utskottets mening bör ställas på budgetpolitiken. Utskottet hardärför Reservationer avvisat dessa förslag. dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse: 22. beträffandede allmänna riktlinjerna för budgetregleringen attriksdagen med avslag på proposition 1988/89:100 bilaga 1 mom. 2 i berörd delsamt motionerna 1988/89:Fi214 yrkande 2 i berörd del, 1988/89:Fi223 yrkande2,1988/89:Fi224 yrkande 2 samt 1988/89:Fi22ö yrkandena 2 och 11 godkänner vadsom förordas i motionerna 1988/89:Fi213 yrkande 2 och 1988/89:Fi219 och som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om budgetregleringen ochom principerna för bidrag, Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto (mom. 23) Under förutsättning av bifall till reservation 36 , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 53 som börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "och 3" bort ha följandelydelse: Eftersom utskottet biträder moderata samlingspartietsbudgetförslag bör, i avvaktan på slutligt förslag, budgetposten Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto föras upp med 1 500 milj. kr. dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse: 23. beträffandeberäknat tillkommande utgiftsbehov, netto att med bifall till motion 1988/89:Fi214 yrkande3 i avvaktan på slutligt förslag beräknar Beräknat fillkommande utgiftsbehov,netto till 1 , 42.Räntor på statsskulden (mom. 24) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 54 sombörjar med "Vad beträffar" och slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse: Det medelsbehov som är upptaget i budgetproposifionen förräntor på statsskulden grundar sig på beräkningar som är gjorda innanregeringen gav till känna att valufaregleringen skall avskaffas. Bl.a. som enföljd härav har räntenivån sjunkit. Eftersom detta återverkar gynnsamt påbudgetsaldot bör, i avvaktan på slutligt förslag, en förnyad beräkning nugöras. Utskottet biträder således yrkande 4 i motion Fi214. dels att utskottefs hemställanunder 24 bort ha följande lydelse: 24. beträffande räntor på statsskulden attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Fi214 yrkande 4 i avvaktan på slutligtförslag till Räntor på statsskulden, m.m. beräknar ett förslagsanslag på . 43.Utgiftsram för lönekostnadsökningar (mom. 27) 1988/89:FiU20 , och (alla m) anser Reservationer delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 60 börjar med "Förslagettill" och slutar på s. 62 med "till känna" bort ha följandelydelse: Förslagettill utgiftsram för lönekostnadsökningar avvisas i motionerna Fi208 och Fi224(vpk). Som motiv för detta anförs att det är statsmakterna och inte de olika myndigheternasom skall bestämma inriktningen och omfattningen av verksamheten. Även i motionFi209av Per och (båda m) anförs kritik mottillämpningen av utgiftsram på skolområdet. I motion Fi2I4 (m) godtasförslaget om en utgiftsram på . En smidig fillämpning av utgiftsramen kräverdock enligt motionärerna att detaljstyrningen i budgetsystemet minskar. Deanser också att ramen bör utvidgas till att gälla även kommunerna. I motionFi223 (fp) sägs att systemet med utgiftsram har vissa tilltalande drag. Det äremellerfid nödvändigt att ramen bestäms i överensstämmelse med den ekonomiskautvecklingen och arbetsmarknaden i övrigt. Motionärerna i Fi226 (c) anser attramen skall avse myndigheternas totala verksamhet och inte enbartlönekostnaderna. I motion Fi2I8 av m.fl. (s) redovisas hursystemet med en utgiftsram med fördel kan vidgas till att gälla myndigheternasalla förvaltningskostnader, vilket skulle ge dessa större frihet att självabesluta om användningen av resurserna. Utskottetvill med anledning härav anföra följande. Den långsiktiga tendensen att denoffentliga sektorns inkomst- och utgiftssida ökar i förhållande till densamlade produktionen (BNP) måste brytas. I enlighet med vad som framhålls imotion Fi214 (m) är det nödvändigt att både skattetryck och offentligutgiftsandel reduceras. I likhet med motionärerna anser utskottet attskatteutrycket skall minskas med i genomsnitt cirka en procentenhet . Detinnebär, som fidigare framhållits, att de offentliga utgifternas realautgiftstakt måste begränsas till 0,5-1,, vid en genomsnittligBNP-tillväxt på 2,0-2,. Mot bakgrund av behovet att anpassa densvenska inflationstakten fill den som råder i omväriden måste utgiftsökningarnai nominella termer därmed successivt begränsas till för hela denoffentliga sektorn. Utskottet tillstyrker därför den av regeringen föreslagnautgiftsramen på just . mening är emellertid den av regeringen valda tekniken förutgiftsramens tillämpning inte den bästa. Med den reglering och detaljstyrningsom följer av budgetsystemet riskerar utgiftsramen att leda till oönskadenedskärningar av offenfiig verksamhet. För en smidig fillämpning avutgiftsramen krävs att detaljstyrningen i budgetsystemet minskar. Dessutomkrävs en skattepolifik som skapar förutsättningar för en rimlig löne- ochprisutveckling. Ytterligareen komplikafion, som framhålls i motion Fi214 (m), är att utgiftsramen inte gäller för kommunerna. Enligt utskottets uppfattning bör storleken på statsbidragen till kommunerna återspegla huruvida deras utgiftsökningar ligger inom ramen eller ej. Detta förutsätter i sin tur att detaljstyrningen i statsbidragsreglerna tas bort på det sätt som föreslås av motionärerna. Dessutom krävs att kommunerna inte tillåts kompensera sig 123 med skattehöjningar,vilket nödvändiggör ett kommunalt skattestopp /89:FiU20 enövergångsperiod. Utgiftsramen skulle då gälla för en större del av den Reservationer offentliga sektorn än , vilket tillsammans medandra viktiga delar i den politik som förespråkas i motion Fi214 (m) skullebidra till en mer återhållsam utveckling av hela ekonomin. mening bör således styrningen av den statliga och statligtfinansierade verksamheten reformeras. Åtgärder måste vidtas för att undanröjaolika hinder för ett effektivt utnyttjande av resurserna i den offentligasektorn. Verksamheten bör i högre grad styras genom angivande av mål i ställetför genom detaljregleringar. Grunduppfattningen bör vara att de som utför denoffentliga verksamheten också är de som bäst kan bedöma hur de resurser somstår till förfogande bäst skall användas för att uppnå angivna mål. Beslutsrättenoch ansvaret för arbetets uppläggning bör därför delegeras. Imotion Fi218 (s) redovisas vissa inslag i ett samlat budgefpolitiskt synsätt.Statsmakterna måste ge de statliga verksamheterna förutsättningar att arbetamer långsikfigt. Samfidigt måste betydligt större vikt än tidigare läggas vidutvärdering och uppföljning av verksamheten. Det bör ske genom attstatsmakterna gör en ordentlig genomlysning av vad som görs inomett verksamhetsområde. Då skall hela verksamhetsområdet granskas - _ inte baraförvaltningsresurserna. Det betyder att även transfereringssystem, normgivningm.m. Utskottetinstämmer i allt väsentligt i de principiella resonemang som förs i motionFi218.1 likhet med motionärerna anser utskottet det vidare angeläget att beslutom en utgiftsram vilar på en bred majoritet i - en förutsättning somsynes föreligga, eftersom såväl finansplanen som mofion Fi214 (m) innehållerförslag om att en utgiftsram på bör fillämpas för nästa budgetår. Idetta sammanhang vill utskottet understryka nödvändigheten av att statsmakternaklart anger ekonomiska ramar för myndigheternas verksamhet. Därmed blir detockså möjligt att ge myndigheterna ett ökat inflytande på bl.a. lönebildningen.De produktivitetsvinster som frigörs i verksamheten kan få disponeras avmyndigheterna. Ettsystem utan i förväg angivna ekonomiska ramar för myndigheternas verksamhetförutsätter att myndigheterna i efterhand ges kompensation för inträffadekostnadsökningar. Därmed saknas incitament för att bringa nedkostnadsutvecklingen. Statsmakterna kan då tvingas till korrigerande åtgärderför att begränsa effekterna av alltför snabba kostnadsökningar. Systemetmed en utgiftsram för löneökningar har tillämpats för innevaran de budgetårs anslag. Även om man i flera mofioner accepterar principen om en utgiftsram framförs vissa synpunkter på hur den bör tillämpas. Utskottet kan utifrån vunna erfarenheter och de synpunkter som framförts konstatera att systemet har vissa fördelar. Enligt utskottets mening kan dock lämpligheten av att avgränsa en utgiftsram till enbart ett resursslag - lönekostnader - ifrågasättas. Det är angeläget att myndigheterna ges incitament att begränsa den totala kostnadsutvecklingen. Systemet bör därför utvecklas till att ta sikte på att lägga fast en ram för myndigheternas samlade förvaltningsutgifter. Härigenom skulle det även kunna kopplas till 124 detreåriga budgetramar som successivt kommer att införas. Detta ligger 1988/89:FiU20 också väl i linje med den nya anslagsformen ramanslag. Liknande system tillämpas inom vissa verksamheter somär offentligt finansierade. En del kommuner och landsfing har infört denna formav ramstyrning. Tillämpningen av det statliga systemet bör därför kunnautvidgas till andra områden.