bet · GC01KU13 · 1988-12-31 00:00:00 — Nationaldagen som helgdag, m.m. 1988/89 KU13 I detta betänkande behandlas fem mofioner. En avsernationaldagen som helgdag, tre gäller ordnar och medaljer och en avserupprättelse för de av polifiska skäl internerade under . Utskottet har avstyrkt mofionerna. Två reservafioner ocheft särskilt yttrande föreligger. 1987/88:K801 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna aft nationaldagen den 6 juniskall vara helgdag. 1987/88:K806 av () vari yrkas attriksdagen förklarar hinder inte möta mot aft de svenska riddarordnarnaSerafimer-, Svärds-, Nordstjärne- och Vasaordnarna samt eventuellt i framtidennyinstiffade ordnar får tilldelas svenska medborgare. 1987/88:K812 av m.fl. (vpk) vari yrkas aftriksdagen hos regeringen begär åtgärder för upprättelse av de personer sominternerades i arbetsläger under . 1987/88:K814 av () vari yrkas aft riksdagenhos regeringen begär förslag om instiftande av en medalj för svenska sjömänsinsatser under . 1987/88:K816 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om en ny förtjänstorden. Enligt mofion K801 av () vara en arbetsfri dag. Mofionären erinrar om atf det idebatten ofta hävdats aft def skulle bli för kostsamt för det svenskafolkhushållef och organisatoriskt komplicerat om def infördes ytterligare enhelgdag . Hon för därför fram tanken atf istället skulle kunna utgå som helgdag. Def finns enligt motionärenkyrkohisforiska skäl till en sådan ändring. Motionären anser emellerfid aftfosterlandet är så viktigt 1 1988/89. för vårtfolk att nationaldagen bör vara helgdag även om det inte går aft byta 1988/89:KU13 ut den mot någon nuvarande helgdag. Gällande regler och tidigare behandling antog ny lag om flagga(prop. 1981/82:109, KU 1981/82:26) vilken innehåller regler om flaggansutseende och om den fretungade flaggans användande. 1 en särskild av regeringenutfärdad förordning (SFS 1982:270) ges föreskrifter om vilka dagar som ärallmänna flaggdagar. Utöver Konungens, Drottningens och Kronprinsessansfödelse-och namnsdagar är nyårsdagen, , första maj, , nationaldagenden , dag för val i hela riket till , ,. samt juldagenallmänna flaggdagar. Vilka dagar som skall anses som helgdagar anges i 1686 årskyrkolag. förordning angående firandeinskränktes antalet helgdagar kraftigt. Söndags-och helgdagsvilan garanterassedan länge i praktiken av arbefstidslagsfift-ningen (och fidigare även avbutikssfängningslagsfiffningen). regleras genom avtal mellan arbetsmarknadens parterfrågor om vilka dagar som skall vara arbetsfria. I lag om beräkning avlagstadgad tid finns också föreskrifter om dagar som jämställs med helgdagar. antog en särskild lag (1938:108) omlikställande i vissa hänseenden av första maj med allmän helgdag (borgerlighelgdag). har i sitt slutbetänkande imars 1987 (SOU 1987:5) i samband med sin allmänna översyn av den kyrkorätfsligalagstiftningen även framlagt eft förslag till särskild lag om allmännahelgdagar. Kommittén har infe föreslagit atf nationaldagen skall uppföras somhelgdag. I betänkandet SOU 1987:4 lämnar kommittén vidare en utförligredogörelse för helgdagsbegreppet i olika författningar, m.m. Mofioner av samma innebörd har tidigare behandlats avriksdagen . Utskottet erinrade i sitt avstyrkande bl.a. omatt antagit en ny lag om flagga. I anslutninghärtill utfärdade regeringen föreskrifter om de allmänna flaggdagarna av vilkanationaldagen/ är en. Genom denna åtgärd kom nationaldagenäven att få en författningsmässig reglering. Utskottet (KU 1987/88:10) ansågatt de nuvarande förhållandena och formerna för firandet av nationaldagen gertillräckligt utrymme för att markera nationaldagens betydelse i def svenskasamhället. 1 en reservation (c) yrkades bifall fill mofionen. Frågan om att göra nationaldagen till helgdag harbehandlats av under de två senaste riksmötena med anledning avmotioner av (). I den nu aktuella mofionen pekar MarianneKarlsson även på möjligheten aft av kostnadsskäl låta den nuvarande helgdagenannandag utgå för aft göra nationaldagen fill helgdag. Vid behandlingen erinrade utskottet (KU1987/88:101) om att antog en ny lag om de allmännaflaggdagarna av vilka nationaldagen/svenskaflaggans dag är en. Genom denna åtgärd kom 1988/89:KU13 nationaldagenatf få en författningsmässig reglering. Utskottet fann att de nuvarandeformerna för firandet av nationaldagen gav tillräckligt utrymme för attmarkera nationaldagens betydelse i def svenska samhället. reservation(c) till förmån för mofioner föreslogs att nationaldagen borde bli Utskottet finner inte skäl atf frångå sitt tidigareställningstagande i frågan och avstyrker mofion 1987/88:K801. I motion K806 av () föreslås atfriksdagen förklarar atf def infe möter något hinder atf de svenskariddarordnarna Serafimer-, Svärds-, Nordstjärne- och Vasaordnarna samteventuellt nyinstiffade ordnar får tilldelas svenska medborgare.Mofionären anser tiden nu är mogen för statsmakterna atf ompröva 1973 årsbeslut enligt vilket utdelning av ordnar till svenska medborgare upphörde. Förden närmare mofiveringen hänvisas till motionen. I mofion K816 av () föreslås att riksdagenhos regeringen skall begära förslag om inrättande av en ny förtjänstorden.Efter en redogörelse för förhållandet i en del andra länder förordar mofionärenatt en ny orden - förtjänsforden - inrättas. Den bör benämnas "Tre kronorsorden" eller möjligen "Kronorden" och förses med blågult band.För den närmare motiveringen hänvisas till mofionen. I mofion K814 av () föreslås att detinstiftas en särskild medalj för svenska sjömäns insatser under andravärldskriget. Mofionären framhåller atf många svenskar tjänstgjorde under andravärldskriget på fartyg både utanför och innanför den tyska spärren avSkagerack. Omkring 1 000 sjömän omkom. Ingen annan yrkesgrupp var så utsattunder kriget som de svenska sjömännen. Staten bör uppmärksamma denna insats förlandet, lämpligen genom utdelandet av en minnesmedalj. I mofionen redogörs för förhållandenai och . En eventuell medalj bör administreras av Kungl. Förslag om inrättande av särskilda medaljer har behandlatsunder de senaste riksmötena med anledning av motionsförslag (KU 1986/87:16 och1987/ 88:10). Det har då gällt frågor om belöningar av förtroendemän, minnesmedaljför fullgjord beredskapstjänstgöring 1939-1945, militär personal med annatuppdrag än FN-uppdrag och en medalj för särskilda krigsmannaför-tjänsfer samtett upptagande av utdelning av de medaljer som sammanhänger med t.ex.Svärdsorden. Utskottet, som även i vissa delar inhämtat yttrande frånförsvarsutskottet, avstyrkte motionsförslagen. Frågor om ordnar och medaljer tas upp i fre motioner. Imotion K806 av () föreslås att skall förklara attdet inte möter något hinder aft de svenska riddarordnarna åter skall få delasut till svenska medborgare. 1 motion K816 av () föreslås att enny förtjänstorden inrättas för atf tilldelas medborgare som gjort sig särskiltförtjänta genom samhällsinsatser. I mofion K814 föreslås att det instiftas ensärskild medalj för svenska sjömäns insatser under . Utskottet har fidigare behandlat motioner som syftat tillett återupptagande av utdelning av ordnar till svenska medborgare och frågorom medaljer för samhällsinsatser av skilda slag, m.m. Utskottet har i tidigarebetänkanden (KU 1986/87:16 och 1987/88:10) erinrat om statsmakternas beslut1973 om ändring i systemet med utdelandet av ordnar och medaljer. Detta innebaratf utdelandet av ordnar i praktiken upphörde vad gäller svenska medborgare.Även medaljväsendet påverkades. Utskottet avstyrkte i förstnämnda betänkandeförslag om inrättande av en särskild medalj för insatser under beredskapenunder . Ett motsvarande förslag som gällde medalj förinsatser inom frivilligförsvaret har avslagits av (1988/89:FöU3).Med hänvisning till det anförda avstyrks yrkandena i mofionerna K806, K814 ochK816. I motion K812 av m.fl. (vpk) föreslås attriksdagen hos regeringen begär åtgärder för upprättelse av de personer sominternerades i arbetsläger under . Motionärerna erinrar omatt ett stort antal personer under längre eller kortare fid internerades imilitära arbetsläger i bl.a. och . De som drabbades av dennapolifiska internering utsattes enligt mofionärerna för en lagstridig ochgodtycklig diskriminering utan atf de berörda fick veta skälen förinterneringen. Enligt mofionen kan man nu efter den långa tid som gåttkonstatera aft syftet med interneringen uteslutande var att isolera personersom hade gentemot ledande kretsars profyska uppfattningar misshagliga polifiskaåsikter, emedan de nästan alla var kommunister eller socialister. Motionärernaanser avslutningsvis atf det även för tillskyndarna av dessainterneringar bör vara helt klart atf def är nödvändigt och en moraliskskyldighet atf de berörda personerna får upprättelse för de övergrepp deutsatts för. En mofion av samma motionärer och samma syfte behandladeshösten av . Utskottet (KU 1987/88:10) som avstyrkte motionenansåg att man vid bedömningen av förslaget måste beakta def allvarliga lägevårt neutrala land befann sig i under och de speciellaförhållanden och säkerhetskrav som då gällde. Utskottet ansåg vidare aft detefter den långa fid som förflutit inte heller var meningsfullt att vidtaåtgärder i syfte aft utreda de i motionen påtalade förhållandena. Utskottetsbedömning 1988/89:KU13 I motion K812 föreslås atf hos regeringen begäråtgärder för upprättelse av de personer som internerades i arbetsläger underandra världskriget. En motion med motsvarande förslag avslogs av riksdagenhösten 1987. Utskottet (KU 1987/88:10) anförde i sin mofivering aft man vidbedömningen måste beakta det allvarliga läge som vårt neutrala land då befannsig i under och de speciella förhållanden och säkerhetskravsom då gällde. Utskottet framhöll också att def efter den långa tid som nuförflutit inte är meningsfullt atf vidta åtgärder i syfte att utreda de imofionen påtalade förhållandena. I en reservafion (vpk) yrkades bifall fillmotionen. Utskottet, som inte finner anledning aft frångå sintidigare bedömning, avstyrker motion 1987/88:K812. 1. beträffandenationaldagen som helgdag atf avslår mofion 1987/88:K801, 2. beträffandeordnar och medaljer aftriksdagen avslår motionerna 1987/88:K806, 1987/88:K814 och 1987/88:K816, 3. beträffande under andra världskrigetinternerade aft avslår motion 1987/88:K812. Närvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (), Berfil Fiskesjö (c),* (s), Hans Nyhage (m), (), (), YlvaAnnerstedt (fp), (), Hans Leghammar (mp), (),(). * (m) och * (vpk). *Ej närvarande vid justeringen. Reservationer 1988/89:KU13 Nationaldagen som helgdag (mom. 1) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "Utskottet fann" och slutar med "mofion 1987/88:K80r' bortha följande lydelse: , som också är Svenska flaggansdag, bör enligt mofion 1987/88:K801 av () göras fillhelgdag. Def är enligt mofionären värdefullt om vi ytterligare markerade viktenav nafionaldag. bör därför vara helgdag. Utskottet anseratt utvecklingen i vårt land är sådan atf nationaldagen kommitatf uppfattas som en nationell högtidsdag. I likhet med mofionären finnerutskottet det naturligt atf denna dag också blir stadfäst som helgdag. Så är jubrukligt i de flesta andra länder. Därför fillstyrker utskottet mofion 1987/88:K801. dels aft moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande nationaldagen som helgdagatt med bifall till motion 1987/88:K801 som sin mening ger regeringenfill känna vad utskottet anfört, Under internerade (mom. 3) (vpk) anser dels aft den del av utskottets yftrande som på s. 4 börjarmed "En mofion" och på s. 5 slutar med "motion1987/88:K812" bort ha följande lydelse: Det är uppenbart aft många personer under andravärldskriget blev föremål för "tvångskommendering" fill arbetslägerenbart på grund av sin politiska uppfattning. Genom forskningsarbete om Sverigeunder och annan forskning och vittnesmål från berörda kandet anses bekräftat att många, främst kommunister men även andra radikala,sattes i dessa läger endast därför aft de hade gentemot ledande militärakretsars profyska uppfattning misshagliga åsikter. Enligt utskottet är det angeläget att regeringen nu vidtaråtgärder för upprättelse av de personer som internerades i arbetslägren underandra världskriget. Motionen tillstyrks följaktligen. dels att moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffande under andra världskrigetinternerade att med bifall till motion 1987/88:K812 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Särskiltyttrande 1988/89:KU13 , Hans Nyhage och (allam) anför: Utskottet behandlar i detta betänkande tre motioner somrör frågan om ordnar och medaljer. I motion K806 föreslås aft utdelandet avordnar och medaljer skall återupptas. Def kan erinras om atf utdelandet avSvärdstecknet, Svärdsmedaljen, Vasatecknet och Vasamedaljen upphörde ianslutning till beslut om utdelandet av ordnar trots att deaktuella dekorationerna infe är ordnar. Många skäl talar för att de nämndamedaljerna åter görs disponibla för belöning av allmänna samhällsinsatser,främst sådana som inte stått i direkt anknytning till ren tjänsteutövning. Imotion K816 föreslås aft en ny förtjänsforden instiftas. I motion K814 föreslåsatt en särskild medalj instiftas för att hylla svenska sjömäns insatser underandra världskriget. Vi anser att erfarenheterna talar för atf defär dags för statsmakterna att fillsammans med Kungl. överväga hurett utvidgat användande av ordnar och medaljer kan utformas. Regeringen har ifilltagande utsträckning börjat använda medaljer, t.ex. , förbelöning av framträdande samhällsinsatser. I likhet med vad utskottet anfördehösten 1986 (KU 1986/1987:16) kan det tills vidare ankomma på regeringen ochKungl. atf bedöma frågan om ett utvidgat användande av medaljer sombelöning åt förtroendemän m.fl. Vi anser emellertid atf även ordensfrågorna börfas med i bedömningen. Def är infe rimligt att svenska ordnar förbehålls endastutländska medborgare. Ett reformerat ordensväsende bör kunna bli eft angelägetinslag då det gäller att från statschef och regering på ett uppskattat sättbelöna samhällsinsatser av vitt skilda slag. Ekonomiskt är ett sådant sysfemockså fördelaktigt.