bet · GC01TU19 · 1988-12-31 00:00:00 — Vissa ändrade bestämmelser om motorredskap och traktorer 1988/89 TU19 Ibetänkandet tillstyrker utskottet förslag i proposition 1988/89:48 om ändringari köfkortslagen, vägtrafikskattelagen och trafikskadelagen. Förslagen utgörett led i arbetet på en i viss utsträckning ändrad klassificering avmotorredskap och traktorer i syfte att anpassa denna till den tekniska ochekonomiska utvecklingen samt att undanröja vissa oklarheter som finns. Ibetänkandet behandlas också fyra motionsyrkanden som väckts med anledning avpropositionen och fem motionsyrkanden som väcktes innevarande år. Samtliga dessa yrkanden avstyrks. M-ledamötemareserverar sig till förmån för ett yrkande i en m-motion om en s. k.ungdomsbil. Regeringen() föreslår i proposition 1988/89:48 om vissaändrade bestämmelser om motorredskap och traktorer att antar inomkommunikationsdepartementet upprättade förslag till 1. lagom ändring i körkortslagen(1977:477), 2. lag om ändring ivägtrafikskattelagen (1988:327), 3. lag om ändring itrafikskadelagen (1975:1410). Förslagetunder 2 har upprättats efter samråd med chefen för ochförslaget under 3 har upprättats efter samråd med chefen för . Förslagen har granskats avlagrådet. Lagförslagen har tagits insom bilaga till detta betänkande. 1 1988/89. Motionerna 1988/89:TU19 Motioner väckta med anledning av proposition 1988/89:48 1988/89:TI9av och (båda c) vari yrkas att riksdagenantar sådan lydelse av vägtrafikskattelagen att alla motorredskap som ihuvudsak används i jordbmket skall beskattas som jordbmkstraktor i enlighet medvad som angivits i motionen. 1988/89:T20 av () vari yrkas att beslutar att förändradbenämning eller klassificering som följer av beslut med anledning avproposition 1988/89:48 ej skall medföra ökad beskattning av berördamotorredskap och traktorer. 1988/89:T21 av () vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att traktordumprar och skötare hänförs till for- donsgmppen motorredskap, 2. attriksdagen beslutar att s.k. allterrängfordon hänförs till fordons- gmppen terrängmotorfordon. Motioner framlagda under den allmänna motionstiden 1988/89:T203 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt traktorer som används och utför med lastbilar jämförbart transportarbeteskall bära sina egna kostnader gentemot samhället. 1988/89:T404 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omde trafiksäkerhetsmässiga aspektema vid framförande av traktortåg på allmännavägar. 1988/89:T444 av och (båda fp) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bilkörkort förförare av s. k. på väg och att bilkörkort bör erfordras för färd påväg. 1988/89:T445 av () vari yrkas att begär att regeringenframlägger förslag till regler för 16-åringars framförande av eldrivnapersonbilar i enlighet med vad som anförts i motion 1988/89: Sk691 (c). 1988/89:T447 av m. fl. (m) vari yrkas 10.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en s. k. ungdomsbil. Ipropositionen föreslås ändringar i körkortslagen (1977:477), vägtrafikskattelagen(1988:327) och trafikskadelagen (1975:1410) såvitt gäller främst motorredskapoch traktorer. Ett motorredskap är definitionsmässigt enligt bl. sen (1972:595) - ettmotordrivet fordon som är inrättat huvudsakligen 1988/89:TU19 som arbetsredskapoch som är konstmerat för en hastighet av högst och endast medsvårighet kan ändras till högre hastighet. En traktor definieras ifordonskungörelsen som ett motordrivet fordon som är inrättat huvudsakligenför att dra ett annat fordon eller arbetsredskap och som är konstmerat för enhastighet av högst och endast med svårighet kan ändras till högrehastighet. Ifrågavarandeförfattningsområde är så beskaffat att de förordningar eller kungörelser somreglerar indelningen av de olika slagen av motordrivna fordon styr vad somgäller i fråga om bl. a. förarbehörighet enligt körkortslagen, beskattningenligt vägtrafikskattelagen och trafikansvar enligt trafikskadelagen. Lagförslagenutgör enligt propositionen ett led i arbetet på en i viss utsträckning ändradklassificering av motorredskap och traktorer i syfte att anpassa denna till dentekniska och ekonomiska utvecklingen samt att undanröja vissa oklarheter somnu finns. På gmnd av författningsområdets angivna beskaffenhet går intelagförslagen närmare in på den ändrade klassificeringen. Så avses i ställetske i olika författningar som beslutas av regeringen samt genommyndighetsföreskrifter, om antar lagförslagen. Denhuvudsakliga innebörden av de ändringar det är fråga om är att begränsningar avfordonets högsta möjliga hastighet, den s. k. konstmltiva hastighetsbegränsningen,inte längre blir styrande för ett fordons klassificering som traktor ellermotorredskap. Vidare kommer fler fordonstyper än att omfattas av kravpå registrering enligt bilregisterkungörelsen (1972:599). I och med dettaomfattas fordonen i fråga även av skatteplikt enligt vägtrafikskattelagen ochfaller därmed också under bestämmelsema i trafikskadelagen. Sistnämnda lagföreslås dessutom omfatta alla registreringspliktiga motorredskap samtmotorredskap som inte är registreringspliktiga men vilkas tjänsteviktöverstiger . Defordon som främst berörs av den utökade registreringsplikten är sådana somnormalt förekommer på de allmänna vägama. Detta förhållande medför att kraven enligt körkortslagen på förarbehörighet för dessa fordon också bör skärpas.För motorredskap som kan framföras fortare än samt för s. k.trafiktraktorer föreslås att det i fortsättningen skall krävas minstB-behörighet. Vidare föreslås att provet för traktorkort kompletteras med ettkörprov. Ändringama föreslås trädai kraft . Lagrådethar yttrat'sig över lagförslagen. I yttrandet, som är intaget som bilaga 5 tillpropositionen, framhåller lagrådet avslutningsvis det angelägna i att decentrala författningarna på vägtrafikområdet blir föremål för en samladlagteknisk översyn. Det är bl. a. önskvärt - säger lagrådet - att alladefinitioner av olika fordonsslag så långt möjligt samlas i en och sammaförfattning och att man alltså frångår det nuvarande systemet med parallella och delvisofullständiga definitioner i ett flertal olika författ- 1988/89:TU19 ningar.Vid en översyn får särskilt övervägas betonar lagrådet om den författningdär definitionerna av fordonsslagen tas in bör ha lags karaktär. Utskottetdelar lagrådets uppfattning och noterar med tillfredsställelsedepartementschefens uttalande att han avser ta initiativ till att en översynkommer till stånd. Det är utskottets förhoppning att översynen skall leda tillatt innebörden av de olika bestämmelsema blir så överskådlig ochlätt-tillgänglig som möjligt. Imotion TI9 (c) behandlas motorredskap som används inom jordbruket. Motionäremasäger att propositionen innebär att alla motorredskap som är tyngre än 2 000 kgskall beskattas med ett enhetligt belopp på . Skatt bör enligtmotionärema inte utgå med högre belopp än vad som avses gälla förjordbmkstraktorer, dvs. Av6 § i förslaget till lag om ändring i vägtrafikskattelagen framgår att bl.a.motorredskap är skattepliktiga om de är eller bör vara upptagna i bilregistretoch inte är avställda. Av propositionen framgår att motorredskapen avsesindelas i två gmpper. Den ena gmppen, som avses benämnas motorredskap klass I,kommer att utgöras av fordon som huvudsakligen är inrättade antingen somarbetsredskap eller för kortare förflyttningar av gods och som kan föras med enhastighet som överstiger . Den andra gmppen motorredskap, klass II, kommer att utgöras av olika typer av fordon inrättade för samma syftensom den nämnda gmppen men med den skillnaden att fordonen inte kan förasfortare än . Motorredskap klass II kommerdå att omfatta fordon såsom kyrkogårdstmckar, skördetröskor, vägvältar,grävmaskiner samt sådana fordon som är avsedda att föras av gående. Exempel påmotorredskap av sistnämnda art är vissa jordfräsar och motorgräsklippare.Registreringsskyldigheten och därmed skatteplikten avses omfatta samtligamotorredskap klass I, dvs. sådana som kan framföras fortare än . sådana som inte kanframföras fortare än avses nuvarande ordning i fråga om registreringsskyldighet fortsätta att gälla. Nuvarande ordning innebär - förenklat uttryckt - att motorredskap är registrering spliktiga och därmed skattepliktiga endast när de används för mer än till fälliga transporter på de allmänna vägama. Av25 § första stycket i förslaget till lag om ändring av vägtrafikskatter-lagenframgår att ett skattepliktigt motorredskap beskattas som en jordbmkstraktor,om det har en tjänstevikt som inte överstiger . Skatten förjorbmkstraktorer skall enligt förslaget till ändring av bilaga 1 tillvägtrafikskattelagen uppgå till . Omen bil har byggts om till motorredskap framgår det vidare av 25 § andrastycket och 22 § skall den dock beskattas som en trafiktraktor. Detsammaskall gälla för sådana motorredskap som används för transport av gods på andravägar än enskilda, om transportema - förenklat uttryckt inte är begränsade tillatt avse produkter från eller fömödenheter för a. lantbmk ochskogsbmk. Skatten för trafiktraktorer är betydligt högre 1988/89:TUl 9 änden för jordbmkstraktorer. Andraskattepliktiga motorredskap än de som som avses i 25 § första och andrastyckena skall enligt samma paragrafs tredje stycke och bilaga 1 beskattas med1 . Avdenna redogörelse framgår att sådana motorredskap som allmänt förekommer inomjordbmket inte avses omfattas av någon skattskyldighet. Motionsyrkandet synessålunda mer än tillgodosett, varför detsamma avstyrks. Imotion T20 (m) behandlas skattekonsekvenser av att motorredskap och traktorerfår andra benämningar eller klassificeringar. Motionären har ingen erinran motändrade indelningsgmnder, men understryker att någon ökad beskattning avberörda fordon inte får bli följden härav. Avpropositionen framgår att de aviserade ändringama i vägtrafikför-fattningamainte syftar till en ökad beskattning av motorredskap och traktorer, men vältill att vidga beskattningsområdet. Somexempel härpå kan anges regeringens avsikt att låta kravet på registreringenligt bilregisterkungörelsen i fortsättningen omfatta motorredskap klass I,utgörande fordon som huvudsakligen är inrättade antingen som arbetsredskapeller för kortare förflyttningar av gods och som kan föras med en hastighetsom överstiger . Utskottet har ingen erinran mot en sådan utvidgningav registreringsplikten. Som framgår av vad utskottet anfört finns det ettsamband mellan bilregisterkungörelsen och vägtrafikskattelagen så till vida somfrågan om registreringsplikt avgör om skatt skall utgå eller inte. Utskottetfinner detta samband lämpligt och kan inte för sin del förorda att det bryts påsätt som synes föresväva motionären. Vägtrafikskatten för ifrågavarande slagav motorredskap föreslås i propositionen bli . Skattekonsekvenseri övrigt av de ändringar i vägtrafikförfattningama som aviseras i propositioneninnebär i huvudsak följande. Ensärskild skatteskala införs för ett nytt fordonsslag, tunga terrängvagnar.Till detta fordonsslag hänförs fordon såsom traktordumprar som huvudsakligenanvänds vid anläggningsarbeten och skötare, en fordonstyp som används iskogsbmket för timmertransporter i terräng. Dessa båda fordonstyper behandlas iskattehänseende som traktorer med släpvagn eller som lastbilar,om de har en högre konstmktiv hastighet än . Skatten för de tungaterrängvagnama skall beräknas efter fordonens totalvikt. En tung terrängvagnsom inte används för godstransporter eller endast för transporter i jordbmk m.m. skall dock beskattas som en jordbmkstraktor. En bestämmelse om skattepliktäven för släpvagn eller terrängsläp till tung terrängvagn införs. Fordonsskattenför jordbmkstraktorer, som uppgår till . omskattevikten inte överstiger och annars till . ,sammanslås av förenklingsskäl till en enhetsskatt om . Sålundanämnda och övriga skattekonsekvenser enligt propositionen av de aviseradeändringama av vägtrafikförfattningama föranleder ingen er- tl 1988/89. 15 saml Nr 19 inran från utskottetssida. Utskottet kan följaktligen inte ansluta sig till 1988/89:TU19motionärens uppfattning att ändrade benämningar eller klassificeringar avmotorredskap och traktorer inte skall medföra några konsekvenser i beskattningshänseende.Motionen avstyrks därför. 1motion T203 (s), som väcktes under den allmänna motionstiden , begärs enutredning i syfte att få till stånd bl. a. en skatteskärpning för vissajordbrukstraktorer. Motionärema framhåller att vid spannmålsskörden i Malmöhuslän sker av transportema med lastbil och med traktor och vagn somtillhör odlama. sker med s.k. traktortåg, dvs. stora traktorer som drarupp till tre vagnar, med last vikter på bortemot 35 å . Fordonsskattenför dessa ekipage, som i regel ägs av maskinstationer för kommersielltutnyttjande, uppgår endast till . För ett lastbilsekipage medsläp som lastar kan fordonsskatt och kilometerskatt uppgå till beloppmellan . Traktortågen omfattas inte heller avlagen (1972:435) om överlastavgift. Nuvarande regler är inte - betonarmotionärema - anpassade till gäll-lande faktiska förhållanden frånkostnadsansvarighetssynpunkt. På gmnd av sin från denna synpunkt sett gynnadeställning ökar transportema med traktortåg i en allt snabbare takt. Traktorersom används för att utföra ett lastarbete liknande lastbilamas bör i störreutsträckning än bära sina egna kostnader gentemot samhället. Någonsådan ändring av beskattningen som motionärema vill ha till stånd föreslås intei propositionen. Inte heller föreslås att lagen om överlastavgift skallomfatta ifrågavarande fordonskombinationer. Utskottet är för sin del inteberett att biträda motionärernas förslag men fömtsätter att regeringen följerutvecklingen av traktortågstransportema och föreslår åtgärder, om så skullevisa sig erforderiigt. Någon åtgärd torde följaktligen inte nu varaerforderlig, varför motionen avstyrks. Utskottettillstyrker det genom propositionen framlagda förslaget till lag om ändring ivägtrafikskattelagen. Traktordumprar och skötare m. m. Imotion T21 (m) riktas invändningar mot att traktordumprar och skötare hänförstill ett nytt fordonsslag, tunga terrängvagnar. Om förslaget genomförs -framhåller motionären - blir det i lag förbjudet att använda skötare påbarmark och i vissa skogsföryngringar. Endast genom att en undantagsbestämmelseinförs i terrängkömingsförordningen blir det tillåtet att använda dessa fordonför det ändamål de är konstmerade. Fortsatt skogsbmk med de maskinella hjälpmedelsom normalt förekommer blir därmed beroende av undantag, vilka beslutas avregeringen eller en myndighet som regeringen bestämmer. Det kan därvid inteuteslutas - betonar motionären - att sektorsintressen kan göra sig gällande påsätt som inte är avsett. Yrkandet är att beslutar att traktordumpraroch skötare hänförs till fordonsgmppen motorredskap. Denlag som motionären torde åsyfta är terrängkömingslagen (1975:1313). Enligt dennuvarande lydelsen av lagens 1 § är köming i ter- rang med terrängfordon ochmotorfordon förbjuden i en utsträckning som 1988/89:TU 19 närmare anges iparagrafen. Beteckningen motorfordon omfattar inte motorredskap enligtdefinitioner i terrängtrafikkungörelsen (1972:594). Med terrängfordon förståsenligt den kungörelsen terrängmotorfordon och terrängsläp. Terrängmotorfordoni sin tur indelas i terrängvagnar och terräng-skotrar. Syftet medmotionsyrkandet är uppenbarligen att skapa en genom lag skyddad rätt att föratraktordumprar och skötare i terräng. Iproposition 1988/89:128 om ändring i bilavgaslagen m. m. föreslår regeringen(jordbmksdepartementet) bl. a. att 1 § terrängkömingslagen ändras så att attden omfattar inte bara terrängfordon och motorfordon utan motordrivna fordonöver huvud taget. Paragrafen skulle därmed omfatta bl. a. såväl terrängvagnarsom motorredskap. Av 1 § terrängkömingsförordningen (1978:594) framgår attterrängfordon och motorfordon utan hinder av 1 § terrängkömingslagen fåranvändas i bl.a. jordbmk eller skogsbmk. Enligt vad jorbmksministem uttalar iproposition 1988/89:128 bör detta undantag från terrängkömingslagen gälla äveni fortsättningen. Isitt betänkande 1988/89: JoU 19 med anledning av proposition 1988/89:128 föreslårjorbmksutskottet att I § första stycket terrängkör-ningslagen skall få en annanlydelse än den av regeringen föreslagna. Enligt regeringens förslag är körningi terräng med motordrivet fordon förbjuden i en utsträckning som närmare angesi paragrafen. Enligt jordbmksutskot-tets förslag är köming i terräng medmotordrivet fordonyo> annat ändamål än jordbruk eller skogsbruk förbjuden isamma utsträckning som anges i regeringens förslag. Jordbmksutskottetsställningstagande torde tillgodose syftet med motionsyrkandet, varför ettbifall till detsamma avstyrks. Imotion T21 (m) yrkas vidare att beslutar att s. k. allterrängfordonhänförs till fordonsgmppen terrängmotorfordon. Någon motivering till yrkandetåterfinns inte i motionen. Inte heller klargör motionären vad han avser medbeteckningen allterrängfordon. Enligtvad utskottet erfarit är beteckningen "allterrängfordon" en facktermsom används som en gemensam benämning främst på vissa terrängmotorfordon somhar en tjänstevikt på högst och som kan registreras somtraktorer, om de byggs om bl. a. på så sätt att de får en konstmktivhastighetsbegränsning till högst . Genom den nuvarande lydelsen av 1 §terrängkömingslagen omfattas inte traktorer av förbudet mot köming i terräng.Regeringens förslag till ändring av paragrafen så att den omfattar allamotordrivna fordon - enligt den nämnda propositionen 1988/89:128 - synestillgodose syftet med motionsyrkandet. Detta bör därför inte föranleda någonriksdagens åtgärd och avstyrks följaktligen. Upphovsmännentill den ovan behandlade motionen T203 (s) lägger i motion T404 (s), som ocksåväcktes under den allmänna motionstiden , trafiksäkerhetssynpunkter påtraktortåg på allmänna vägar. framhåller att föraren avett lastbilsekipage måste ha fyllt och ha I988/89:TU19 körkort medCE-behörighet. Vidare måste lastbilen och dess släp kontroll-besiktigas.Traktortåg med laster upp till 30 ä får framföras på allmänna vägar avförare som fyllt och som har traktorkörkort. Något krav påkontrollbesiktning gäller inte för vare sig traktom eller släpvagnarna. Denomständigheten framhåller motionärema att traktortågen blir allt vanligarepå de allmänna vägama kan knappast vara en önskvärd utveckling fråntrafiksäkerhetssynpunkt. Traktortågen bör därför likställas med lastbilarsåvitt gäller kraven på förarens kompetens och på kontrollbesiktning. Dettill propositionen fogade förslaget till lag om ändring i körkortslagen innebäratt kraven på behörighet för att få föra traktorer skärps. Sålunda föreslås attB-behörighet skall gälla för trafiktraktorer. B-behörighet gäller bl. a. förpersonbil och fömtsätter att föraren fyllt . Det som enligtvägtrafikskattelagen utmärker en trafiktraktor är i huvudsak dels att den haren tjänstevikt som överstiger , dels att den används på allmän väg förandra transporter än sådana som avser produkter från jord- eller skogsbmk e.d.samt för vissa andra begränsade transportändamål. För behörighet att förajordbmkstraktorer, dvs. den typ av traktorer som motionärerna närmast tordeåsyfta, föreslås en skärpning så till vida som förar-provet också kommer attomfatta bl. a. ett körprov. Förjordbmkstraktorer och släpvagnar till sådana gäller inte någotkrav på kontrollbesiktning. Någon ändring härvidlag aviseras inte heller ipropositionen. Utskottethar inte någon erinran mot här berörda eller andra delar av regeringens förslagtill ändring i körkortslagen. Detta ställningstagande innebär att syftet medmotionen torde få anses delvis tillgodosett. Liksom i fråga om skatteaspekternapå traktortågen fömtsätter utskottet att regeringen följer utvecklingen ochatt den vidtar eller föreslår åtgärder i syfte att främja trafiksäkerheten omtransportema med traktortåg får en alltför stor omfattning. Sammanfattningsvisfinner utskottet inte någon åtgärd påkallad med anledning av motionT404 (s), varför densamma avstyrks. under den allmänna motionstiden innevarande år väckta motionen T444 (fp)framhålls att körkort med B-behörighet bör krävas för att föra vissa tilltraktorer ombyggda lastbilar, 5. k. A-traktorer. Regeringensförslag innebär att A-traktorenia normalt skall hänföras till kategorintrafiktraktorer, vilket i princip innebär att de kommer att få framföras endastav dem som har körkort med minst B-behörighet. Till traktorer ombyggda bilarvilkas tjänstevikt är högst och som har en konstmktivhastighetsbegränsning avses dock även i fortsättningen fåframföras av dem som endast har traktorkort. För traktorkort krävs förnärvarande att sökanden har fyllt eller, om särskilda skäl föreligger, 15år och att han har avlagt ett godkänt teoriprov. Dessa krav avses skärpas tillatt omfatta även ett godkänt körprov. Medhänvisning till det anförda finner utskottet syftet med motionen tillgodosett,varför ett bifall till densamma avstyrks. Motbakgmnd av att den konstmktiva hastighetsbegränsningen slopas 1988/89:TU19för vissa typer av motordrivna fordon fömtsätter utskottet att regeringen såsnart det är praktiskt möjligt utfärdar bestämmelser om periodiskt återkommandekontroller från miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt av berörda fordon som annatän tillfälligtvis framförs på de allmänna vägama. Utskottettillstyrker det genom propositionen framlagda förslaget till lag om ändring ikörkortslagen. Imotion T447 (m) framhålls att möjlighetema att skapa en särskild fordonskategoriför en s: k.ungdomsbil som skulle få framföras i högst bör övervägas.Ungdomsbilen skulle vara en ombyggd personbil och få föras av den som fyllt 16år och som genomgått ett godkänt teori-och körprov. Syftetmed motionsyrkandet tillgodoses enligt utskottets mening i lämpligutsträckning av vad utskottet just anfört om till traktorer ombyggda bilar,vilkas tjänstevikt är högst och som har en konstmktiv hastighetsbegränsningtill . Med det sagda avstyrks motionsyrkandet. Imotion T445 (c) begärs ett förslag av regeringen till regler för 16-åringarsframförande av eldrivna personbilar. Bilama skulle inte kunna gå fortare än 50km/tim och inte ha en högre tjänstevikt än . För behörighet skullekrävas godkända teori- och förarprov. I motionen framhålls vidare attanvändningen av elbilar bör stimuleras på olika sätt. Flertaletbiltillverkare torde i varierande omfattning vara engagerade i elbilsprojekt avolika slag. Anledningen till att elbilar ännu inte har introducerats i storskala torde vara att man ännu inte har lyckats ta fram batterier medtillräckligt låg vikt och hög uthållighet. Intresse för elbilar finnsemellertid på olika håll. Sålunda anordnades inom EG:s ram,ettseminarium om framtidsutsiktema för elfordon i . () följer utveckligen beträffande elbilar. Nordisk bilteknisk kommitté ivilken TSV är företrätt och som är ett samarbetsorgan under Nordiskt trafiksäkerhetsråd har bl. a. studerat ett danskt eldrivet fordon på tre hjul med plats förförare och 1 2 bam samt med en totalvikt av och en maximihastighet av40 km/tim. En förening för dem som är intresserade av elbilar finns i vårt land (). Utskottetär inte nu berett att uttala sig till förmån för en viss typ av elbil eller omvilka krav som bör ställas på behörighet för att föra en sådan bil.Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. Trafikskadelagen(1975:410) reglerar frågor om trafikskadeersättning och trafikförsäkring förmotordrivna fordon. När det gäller motorredskapen tillämpas lagen på dessaendast om de är eller bör vara registrerade i bilre- De flestamotorredskapen är därför undantagna från trafikskadela- 1988/89:TU 19 genoch omfattas alltså inte av trafikskadeansvaret och trafikförsäkringsplikten. Ipropositionen föreslås att alla motorredskap med en tjänstevikt över 2 000 kgskall omfattas av trafikskadelagen. Detsamma gäller vissa motorredskap med entjänstevikt av högst . Utanför lagen faller sådana lättare motorredskapsom huvudsakligen är inrättade som arbetsredskap och som varken är eller börvara registrerade i bilregistret.