bet · GC01AU16 · 1988-12-31 00:00:00 — En nära till hands liggande invändning mot en garanti avdet slag vpk föreslår är att den kommer att ställa arbetsförmedlarna införvanskliga uppgifter när garantin skall utlösas i en lågkonjunktur. Företag ochförvaltningar skall tillhållas sin skyldighet att nyrekrytera arbetslösa fastänarbetsförmedlarna är bättre underrättade än andra om hur efterfrågedämp-ningeninriktar personalplaneringen på nyanställningsstopp och personalminskningar. Under de tidigare lågkonjunkturerna har prövats olikatyper av löne- och andra kostnadssubventioner för att underlätta för företagoch förvaltningar att behålla anställd personal och stimulera dem atttidigarelägga nyrekryteringar inför en konjunkturvändning. Det finns numeraganska rika erfarenheter av hur sådana åtgärder har fungerat som man kan tafasta på. Det är åtgärder som kan vidareutvecklas med hänsyn till de nya kravsom ställs vid kommande konjunkturskiftningar i den mån nuvarande åtgärdssysteminte är tillräckligt för att upprätthålla den arbetsmarknadspolitiskaberedskapen utan behöver förstärkas. Utskottet ifrågasätter alltså behov och effekter av deninskolningsgaranti vpk förordar och anser att inte bör frångå sintidigare inställning i frågan. Motion A6 avstyrks följaktligen av utskottet. Målgruppen för regeringsförslaget är arbetslösa ungdomar iåldern . Beträffande åldersgränsen görs samma modifieringar som i dagför främst handikappade ungdomar. De åtgärder som i första hand skall komma ifråga är erbjudande om arbete på den reguljära arbetsmarknaden genom enintensifierad arbetsförmedling med jobb-sökaraktiviteter, i andra handutbildning. Ungdomar som inte kan anvisas reguljärt arbete eller utbildningskall kunna hänvisas till inskolningsplatser med arbete på heltid. Inskolningsplatserna skall vara av två slag; antingenavtalade inskolningsplatser som omfattar hela arbetsmarknaden, både denoffentliga och den privata, eller särskilda inskolningsplatser som inrättas hosoffentliga arbetsgivare. Anvisning till särskild inskolningsplats förutsättsske först sedan del har visat sig att anvisning aV avtalad plats inte ärmöjlig. Nuvarande lagstiftning om ungdomslag upphävs och ersättsmed en ny lag om särskilda inskolningsplatser hos offentliga arbetsgivare. Dennya ordningen börjar gälla . Den principiella uppläggningen av regeringens förslag hargodtagits i de föreliggande motionerna. Förslagen skall ses mot bakgrund av deändrade När ungdomslagen kom till var ungdomskul- , lama storaoch efterfrågan på arbetskraft låg. har antalet ungdomar i de aktuellaåldrarna växande andel av dem studerar 1988/89:AU16 sombehovet av arbetskraft har ökat. Förslagen kan också sägas tillmötesgå den kritiksom har riktats mot ungdomslagen, exempelvis att arbete idenna form har varit ensidigt inriktat på den offentliga sektorn och gettsysselsättning på halvtid i stället för på heltid. Även utskottet ansluter sig alltsåtill den allmänna uppläggningen av regeringens förslag. Utskottet återkommer till detaljerna i det följande redan här peka på att de nya inskolningsplatserna förutsätts innehålla ettituroduktionspro-gram med handledning, information om arbetsmiljö, förhållandenpå arbetsplatsen och prövning på skilda arbetsuppgifter. Därmed tillgodoses etti motion 1988/89; A225 av m.fl. (fp) uttryckt önskemål om attintroduktionsplatserna skall utformas så att de verkligen fyller en pedagogiskoch introducerande funktion. Motionen påkallar därmed inte någon åtgärd frånriksdagens sida. Enligt propositionen skall intensifierad arbetsförmedlingmed jobb-sökaraktiviteter sättas in senast efter det att ungdomarnaanmält sig på arbetsförmedlingen. Om det stårklart att det inte är aktuellt med reguljärt arbete eller utbildning får anvisningske till avtalad eller särskild inskolningsplats. Den sammanlagdaarbetssökandetiden före anvisningen blir sålunda . Från dennanormaltid för arbetssökandet görs undantag för ungdomar som har slutat skolanpå våren. Denna grupp ungdomar skall som regel anvisas inskolningsplats förstden . 1 fråga om de särskilda inskolningsplatserna är de nurefererade reglerna om anvisningstid intagna i 4 § lagförslaget om sådanaplatser. m.fl. (m) förordar i motion 1988/89:A5 tioveckors sökandetid före anvisning till inskolningsplats. Som motivering anförsbl.a. dels att det normala måste vara att ungdomarna söker sig ut på arbetsmarknadenpå egen hand, dels att det finns en risk för att de avtaladeinskolningsplatserna utvecklas till generella subventioner till företagensanställning av ungdomar. Den korta söktiden kan ge arbetsgivarna ekonomisktincitament att förhala anställningarna någon tid för att komma i åtnjutande avlönesubventionen. Motionärerna tillägger att för ett fåtal ungdomar med socialaproblem kan det vara motiverat att de får en särskild inskolningsplats redanefter en kortare arbetslöshetstid. Med de bestämmelser som gäller skall anvisning tillarbete i ungdomslag ske senast efter det att den unge anmält sig somarbetssökande hos arbetsförmedlingen. Den anvisade platsen behöver dock intetillträdas förrän , om arbetsförmedlingen anser detmotiverat med fortsatta jobb-sökaraktiviteter. Under den tiden utgår lön som omden unge tillträtt platsen. Den sammanlagda söktiden blir därmed sex veckor.För ungdomar som har slutat skolan eller genomgått annan, inte helt koi-tvarigutbildning skall anvisning ske senast . Dennuvarande anvisningstiden har i olika sammanhang kritiserats som väl ,, kort, ochAMS har förordat att söktiden i det nya systemet skall vara tolv 1988/89:AU16 veckor. Som utskottet ser det kommer anvisningstiden för ungdomarsom slutat skolan att få mest praktisk betydelse. Den nya regeln - somi den delen överensstämmer med AMS förslag - om att anvisning till inskolningsplatsi sådana fall får ske tidigast är en betydande skärpning jämförtmed dagsläget. Hur lång anvisningstiden skall vara i andra fall kan självfalletdiskuteras - det är en avvägning mellan de ökade möjligheter en förlängd tidkan ge arbetsförmedlingen att finna reguljära arbetsplaceringar och risken attde ungas arbetssökande övergår i sysslolöshet. Regeringsförslaget innebär attanvisningstiden i de nu avsedda fallen förlängs . Utskottet anser attdetta bör godtas i avvaktan på erfarenheter av det nya systemet. Detta innebäratt 4 § förslaget till lag om särskilda inskolningsplatser bör antas avriksdagen och att motion A5 i aktuella delar avstyrks. Ekonomiskt stöd vid jobb-sökaraktiviteter Som ovan nämnts utgår enligt nu gällande bestämmelserersättning till ungdomar som i stället för att tillträda en plats i ungdomslagdeltar i kurser och andra aktiviteter för fortsatt arbetssökande. På samma sättskall i det nya systemet de unga som deltar i arbetsförmedlingensjobb-sökaraktiviteter få ekonomiskt stöd. Detta stöd bör enligt propositionenha formen av utbildningsbidrag motsvarande det som lämnas vidarbetsmarknadsutbildning. Rätten till bidrag skall inträda tidigast tre veckorefter att den unge anmält sig som arbetssökande. 1 de fall anvisning tillinskolningsplats kan ske först efter får kvalifikationstiden förutbildningsbidrag anpassas till detta. m.fl. (m) förordar i motion 1988/89: A5 attersättningen skall utgå med samma belopp som kontant arbetsmarknadsstöd (KAS)med motiveringen att jobb-sökaraktiviterna normalt pågår högst perdag och därför inte är jämförbara med arbetsmarknadsutbildning. Utbildningsbidragsbeloppet för ungdomar ärinnevarande år . per dag om inte ungdomarna på grund av rätt tillersättning från arbetslöshetskassa eller vårdnadsplikt är berättigade tillbidrag med högre belopp. Stödbeloppet i KAS är . Med de nya förutsättningar som gäller finns inte skäl attbegränsa jobb-sökaraktiviteterna till en del av dagen. Utskottet utgår från attde i fortsättningen som regel kommer att försiggå på heltid. Därtill börframhållas att ersättningen ges till ungdomarna på det uttryckliga villkoretatt de deltar i de jobb-sökaraktiviteter som arbetsförmedlingen erbjuder. Fråndessa utgångspunkter anser utskottet att det är rimligt med en ersättning sommotsvarar utbildningsbidrag i enlighet med regeringens och AMS förslag. Avdetta ställningstagande följer att utskottet avstyrker motionsyrkandet. Regeringens förslag innebär som inledningsvis nämnts attavtalade inskolningsplatser skall kunna inrättas hos arbetsgivare inom bådeden privata och Vad den offentliga sektorn beträffar anförs i propositio- 1988/89:AU16 nen attarbetsmarknadsparterna på denna sektor både i och i sinaremissvar sagt sig vara beredda att träffa avtal om inskolningsplatser liknandede avtal som finns i näringslivet. därförfrån att erforderliga avtal träffas före . framhållersamtidigt att det också är viktigt att kompletterande avtal sluts inom detprivata näringslivet så att det finns tillräckligt antal platser inom alla En fråga som inte aktualiserats i propositionen mendäremot i motion 1988/89;A5 av m.fl. (m) är om man för de avtaladeinskolningsplatserna bör göra en regioital avgränsning. Motionärerna anser attanvändningen av avtalade platser bör geografiskt begränsas till regioner medpåtagliga och bestående problem och i vart fall inte inrättas istorstadsregionerna. De föreslår att regeringen bemyndigas att göra erforderligaavgränsningar. Vid remissbehandlingen av AMS framställning harriksrevisionsverket uttryckt en liknande uppfattning som motionärerna. Den allmänna utgångspunkten för regeringens förslag är attungdomarna i det goda konjunkturläge som råder och med det stora behov avarbetskraft som föreligger har goda möjligheter att på egen hand eller medarbetsförmedlingens hjälp skaffa sig ett reguljärt arbete. Detta bör gälla inteminst i storstadsregionerna. De ungdomar som i dessa regioner eller på andrahåll med hög efterfrågan på arbetskraft blir aktuella för anvisning tillinskolningsplats får förutsättas vara i behov av särskilt stöd. Utskottet utgårvidare från att arbetsförmedlingen avvisar försök från arbetsgivares sida attställa inskolningsbidrag som villkor för anställning av ungdomar i de fallbidragsgivningen inte är välgrundad. Med dessa uttalanden avstyrker utskottetmotion A5 i den förevarande delen. När det gäller statsbidraget till avtaladeinskolningsplatser föreslår regeringen att detta skall utgöra högst av detotala lönekostnaderna , med möjlighet att förlängabidragstiden om det finns särskilda skäl härför.Bidragets storlek skall inom den angivna ramen bestämmas i de enskilda fallenmed hänsyn till omfattningen av introduktion och inskolning. m.fl. (mp) föreslår i motion 1988/89; A3att det skall finnas möjlighet att ge bidrag med av lönekostnadernai de fall alternativet är anvisning till särskild inskolningsplats.Motionärerna betonar dessutom vikten av att ideella föreningar får möjlighetatt anställa ungdomar på båda typer av inskolningsplatser och understryker attungdomarna bör ges goda möjligheter att ägna sig åt miljö- och naturvårdandeinsatser, vilket de ideella föreningarna ofta arbetar med. Motionsförslaget överensstämmer i fråga om bidragsnivånmed vad AMS har förordat i sin framställning. När det gäller bidragsnivån bör erinras om attlönebidragen för anställning av handikappade normalt utgör 50 95- av lönekostnaderna. Utskottet anser att inskolningsbidraget inte bör ge möjlighet att erbjuda högre lönesubven tioner för de ungdomar det här gäller. Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag på denna punkt och avstyrker motion A3 i motsvarande del. Med anledning av vad som därutöver anförts i motionen börerinras om att 1988/89: AU 16 inskolningsplatserna är avsedda att ge de ungapraktisk utbildning eller inskolning i arbetslivet inom områden där de harmöjlighet att få fortsatt anställning. Leder arbete hos en ideell förening tillatt den unges ställning på arbetsmarknaden förbättras, exempelvis genom attföreningen har möjlighet att låta den unge fortsätta anställningen efterbidragstidens utgång, och finns tillämpligt avtal är syftet medinskolningsplatserna tillgodosett. Något hinder kan då självfallet inte resasmot att anvisa inskolningsplats hos föreningen. Vad nu sagts äger tillämpningockså på anvisning av inskolningsplatser i miljö- och naturvårdsarbete, ochutskottet anser därför att det inte finns anledning för att göra deuttalanden som begärs i motion A3, utan denna avstyrks även i de nu behandladedelarna. Anordnandet av de särskilda inskolningsplatserna skall skehos offentliga arbetsgivare enligt överenskommelse med länsarbetsnämnden, som isista hand skall kunna rekvirera plats hos den unges hemkommun. Anordnandetsker med andra ord i huvudsak enligt samma mönster som gäller för arbetsplatseri de nuvarande ungdomslagen. Arbete på de särskilda inskolningsplatserna skalli regel vara ett heltidsarbete i motsats till ungdomslagens halvtidsarbete.Anvisning till arbete på särskild inskolningsplats förutsätts bli omprövadminst . Anställning på sådan plats skall normalt inte vara längreän . I 8 § förslaget till lag om särskilda inskolningsplatserregleras möjligheten att låta ungdomar arbeta på särskilda inskolningsplatserhos enskilda arbetsgivare. m.fl. (m) yrkar i motion 1988/89:A5 attriksdagen beslutar att även privata företag och organisationer skall kunnaordna särskilda inskolningsplatser. Som skäl härför anförs att vissa ungdomar-i många fall med sociala problem - ställer höga krav på lämpligainskolningsplatser. Det finns många enskilda personer i företag ochorganisationer som är väl lämpade för och beredda att ta hand om sådanaungdomar. Det finns därför ingen anledning att begränsa de särskildainskolningsplatserna till den offentliga sektorn. m.fl. (mp) påpekar i motion 1988/89;A3 attdet förhållandet att enbart offentliga arbetsgivare kan anlitas för desärskilda inskolningsplatserna medför att arbetsutbudet minskar. Medhänvisning till avfattning-en av 8 § lagförslaget föreslår motionärerna ettförtydligande vad beträffar möjligheten för enskilda arbetsgivare att anställaungdomar på särskilda inskolningsplatser. Det kan här erinras om motionärernasi det föregående redovisade önskemål att ideella föreningar skall kunnaanställa ungdomar på såväl avtalade som särskilda inskolningsplatser. I den nuvarande verksamheten med ungdomslag görs tvåundantag från principen att arbete skall beredas hos offentliga arbetsgivare. Dels kan kommunerna på vissa villkor låta ungdomarna utföra avgränsade arbetsupp gifter hos enskilda arbetsgivare, dels kan skogsvårdsstyrelserna låta ungdo mar utföra arbete hos enskilda arbetsgivare inom skogsbruket. 1 ingetdera ,, falletgörs åtskillnad mellan olika kategorier ungdomar. När en motsvarande 1988/89: AU16 bestämmelse om arbete hos enskilda arbetsgivare förs över till 8§ lagförslaget om särskilda inskolningsplatser görs en begränsning idet att detta blir en åtgärd som i fortsättningen skall förbehållas psykiskteller fysiskt handikappade ungdomar. Utskottet anser att placering av ungdomar på avtalade inskolningsplatserär den åtgärd som så långt möjligt skall eftersträvas i det fall de unga, genomde arbetsförmedlande åtgärder som behandlats i de föregående, inte erhållitreguljär anställning. Som tidigare framhållits skall avtalade platser finnashos både offentliga och privata arbetsgivare och inom olika förvaltningar ochbranscher. Det bör därför vara möjligt att i stor utsträckning kunna tillgodoseskiftande behov och intressen hos ungdomarna genom placering på avtaladeplatser. För de avtalade platserna skall som förut nämnts utgåstatsbidrag av lönekostnaderna. För de särskilda platsernaföreslås statsbidraget - såsom närmare redovisas nedan - bli dubbelt så stort.Som utskottet ser det bör man vara försiktig med att öppna möjlighet förenskilda arbetsgivare -som inte lagligen kan åläggas att ställa platser tillförfogande - att spela med olika statsbidragsnivåer vid förhandlingar om att taemot ungdomar. Inskolningsplatserna, både avtalade och särskilda, är somförut sagts uteslutande avsedda att stärka ungdomarnas ställning påarbetsmarknaden. Hänsyn till arbetsgivarens ekonomiska situation kan därförinte - såsom antyds i motion A3 - få påverka statsbidragets storlek och val avplacerings-form. Från dessa utgångspunkter anser utskottet att det är välmotiverat att i förhållande till nuläget begränsa placeringsmöjligheterna hosenskilda arbetsgivare när det gäller de särskilda inskolningsplatserna. I detnya systemet är förutsättningarna annorlunda. Det bör påpekas att avsiktenmed den nya regeln är att göra det möjligt att placera handikappade ungdomarhos enskilda arbetsgivare när dessa men inte hemkommunen kan erbjudaarbetsuppgifter som är lämpliga med hänsyn till ungdomarnas handikapp. Med åberopande av det anförda föreslår utskottet medavstyrkande av motionerna A3 och A5 i de nu behandlade delarna att riksdagenantar 8 § i regeringens lagförslag beträffande särskilda inskolningsplatser. Åldersgränsen för handikappade ungdomar kommer att varadensamma som i ungdomslagen, dvs. lagen om särskilda inskolningsplatser blirtillämplig på psykiskt och fysiskt handikappade ungdomar som har fyllt 20 meninte . Med denna bestämmelse tillgodoses ett i motion 1988/89:A281 avBörje m.fl. (c) framställt yrkande att en åldersgräns av förarbetshandikappade skall bibehållas i det nya systemet. Motionen påkallardärmed inte någon åtgärd. I fråga om statsbidraget till de särskildainskolningsplatserna föreslår regeringen att detta skall utgöra av den totalalönekostnaden och att därutöver skall lämnas ett administrationsbidragmotsvarande av lönekostnaden. m.fl. (m) yrkar i motion 1988/89:A5 attbidraget till lönekostnaderna skall utgöra högst med hänvisning till att länsarbets- nämndernabör kunna komma överens med upplåtare av särskilda inskol- 1988/89:AU16ningsplatser om ersättningens storlek. Förslaget att göra statsbidragets nivå förhandlingsbar börses mot bakgrund av motionärernas ovan redovisade förslag om särskildainskolningsplatser hos privata företag och organisationer. I sådana fallskulle det kunna vara motiverat att anpassa statsbidraget efter förhållandena ivarje särskilt fall. Utskottet har ovan avstyrkt en utvidgad användning avsärskilda platser hos enskilda arbetsgivare och avstyrker därför ävenmotionsförslaget beträffande statsbidraget. Detta bör utgå i enlighet medregeringens förslag. Övriga paragrafer i förslaget till lag om särskildainskolningsplatser hos offentliga arbetsgivare har inte gett utskottetanledning till yttrande. Detsamma gäller om de förslag regeringen har lagt frami propositionen till följdändringar m.m. i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring, lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, lagen(1982:80) om anställningsskydd, lagen (1976:600) om offentlig anställning,taxeringslagen (1956:623), lagen (1981:691) om socialavgifter samt lagen(1988:1530) om ändringi kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1988:881) omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. I de sistnämnda lagförslagenbör dock göras formella jämkningar med hänsyn till att regeringen även ipropositionerna 1988/89:111 och 1988/89:112 har föreslagit ändringar i sammaändringslagar, vilket behandlas i socialförsäkringsutskottets betänkande1988/89:SfU 16. Utskottet lägger fram sina jämkningsförslag i bilaga 2 tilldetta betänkande. Det nya systemet är avsett att börja gälla iår, då lagstiftningen om ungdomslag skall upphöra att gälla. De ungdomar som dåär sysselsatta i ungdomslag bör dock övergångsvis få fortsätta sinaanställningar , varefter verksamheten med ungdomslagbedöms vara avvecklad. m.fl. (fp) anser i motion 1988/89:A7 att detkan ifrågasättas hur den nya verksamheten kommer att utfalla. Motionärernapekar bl.a. på att regeringen har gått ifrån AMS förslag beträffandeanvisningstiden. De föreslår att av regeringen skall begära enutvärdering av verksamheten, att redovisas när reformen har varit i kraft ettår. Utskottet utgår från att regeringen i samband med deårliga anslagsframställningarna eller i andra lämpliga sammanhang kommer atthålla underrättad om hur det nya systemet fungerar utan att detuttryckligen begärs av . Utskottet avstyrker därför att görden i motionen begärda framställningen till regeringen. Åtgärderför ungdomari åldern ' ' ' ' ' 1988/89:AU16 m.fl, (c) noterar i motion 1988/89:Ä4att;arbetsmarknadsT. problemen för ungdomar i åldern inte har tagitsupp i propositionen. ; De hemställer att hos regeringen skall begäraförslag till ga! ;anti för, , arbete ochutbildning för ungdomar, i denna åldersgrupp enligt samma grundersom skall gälla för.ungdomar i åldern . Motionärerna menar . . att risken för utslagning är störst för ungdomari åldern . Med hänsyn till att huvuddelen av de arbetssökande i denna åldersg! ;upp dock,får arbete .. , efterrelativt och andelen långstidsarbetslösa är låg bör det .finnas; ,, , ekonomiskt utrymme för en arbets- och utbildningsgaranti även för dessaungdomar. Motionärerna beräknar att 1 400 avtalade och .400 säi:skildainskolningsplatser skall kunna inrättas till eti kostnad av 15(1 milj. kr. Arbetslöshetsproblernenför de s.k. äldre ungdpniarna har uppmärksam- , mats påsenare år bl.a. i form ay särskilda utbildningssatsningar inom AMU;s ; ram. IÖrebro startades ett flerårigt projekt med s.k. ungdomsarbete medvärvning av arbete och utbildning för ungdomar i åldern . Liknandeprojekt har prövats på andra håll. Resultatet av dessa och andra åtgärder samt den allmänt ökade efterfrågan på arbetskraft har, som motionärerna självapåpekar, lett till en betydande minskning av den tidigare . högaarbetslösheten i denna åldersgrupp. Den var , ,en minskning med en procentenhet jämfört med och med jämfört med första kvartalen åren 1984-1986.Trots nedgången är dock arbetslösheten förde äldre ungdomarna dubbelt så storsom för arbetskraften i dess helhet. Effekterna av ungdomsarbetet i och andraarbetsmarknadspolitiskå åtgärder för ungdomar i åldern i trejämförbara kommuner (. och ) har påarbetsmarknadsdepartementets uppdrag studerats av . Bl.a. genomfördes en uppföljning av vad som hänt deltagarna från detatt de genomgått åtgärderna upp . Forskningsresultatenhar publicerats av delegationen för arbetsmarknadspolitisk forskning (EFA) ien utkommen rapport med titeln "Språngbräda till arbete? Det är för tidigt att dra några slutsatser av dennyutkomna beträffande utformningen av stödinsatserna för de äldreungdomarna. Med hänsyn härtill och till det förbättrade sysselsättningslägetför dem anser utskottet att det inte är aktuellt att nu initiera nyastödformer. För de ungdomar som trots det gynnsamma läget har problem stårgängse arbetsmarknadspolitiska åtgärder till förfogande: arbetsförmedling,arbetsmarknadsutbildning, rekryteringsstöd och beredskapsarbete. Av dessaåtgärder vill utskottet särskilt framhålla arbetsmarknadsutbildningen, och detkan påpekas att denna åtgärdsform nu används i betydande usträckning för deungdomar det här gäller. Med det anförda avstyrker utskottet motion A4 i dennadel. Verksamheten med ungdomslag finansieras frånförslagsanslaget Statsbidrag för ungdomslag och verksamheten medinskolningsplatser från reservationsanslagetStatsbidrag till inskolningsplatser. Någon fortsatt me- 1988/89AU16 delsanvisningför ungdomslagen föreslås inte av regeringen, som anser att bidragskostnadernaför ungdomslagsplatser söm övergångsvis är kvar till utgångenav bör få bestridas av medlen till inskolningsplatser. förordasatt den medelsresefvatioh som kan uppkomma på'innevarande budgetårsanslag till inskblningsplåtser skall få användas i den nya verksam-- Utskottet har inget att invända mot dessa förslag. Vad regeringen har föreslagit i fråga om grunderför'statsbidragen till avtalade och särskilda inskölnirigsplåtser godtas avutskottet i den mån bidragsfrågorna inte har behandlats i det föregående. Kostnaderna nästa budgetår för de av regeringen föreslagnaungdomsåtgärderna beräknas i propositionen till sammanlagt 850 milj. kr. Häravbelöper 38 milj. kr. på utbildningsbidrag till ungdomar som deltar ijobb-sökaraktiviteter, 465 milj. kr: till bidrag för avtaladeinskolningsplatser med en volym av 7 000 årsarbetsplatser och 347 milj. kr.