bet · GC01LU22 · 1988-12-31 00:00:00 — rättigheter utan väntarmed att ta ut arvet tills också den efterlevande maken 1988/89:LU22 avlidit.Med hänsyn till att arvsavståendet är en frivillig överenskommelse kan detförutsättas att avståenden inte kommer att ske i andra fall än då dekänslomässiga banden mellan den efterlevande maken och den först avlidnesarvingar är så starka att arvingarna inte behöver riskera några illojalatransaktioner från den efterlevandes sida. Påanförda skäl förordar utskottet att ÄB ändras så att bröstarvinge utan hinderav bestämmelsen i 17 kap. 2 § kan avstå från sin rätt fill arv.Regeringen bör för framlägga förslag till erforderliglagändring. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.Ställningstagandet innebär att utskottet tillstyrker bifall till motion L418och att också önskemålet i motion L403 i huvudsak blir tillgodosett. dels att utskottets hemställan under moment 5 bortha följande lydelse: 5. beträffande bröstarvingars arvsrätt att medbifall till motion 1988/89:L418och med anledning av motion 1988/89:L403 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om ändring i . 1 .Privata pensionsförsäkringar (mom. 2) RolfDahlberg (m), (), (), () ochCharlotte () anför: Medhänsyn till att regler om privata pensionsförsäkringar nukommer kommer att ses över inom har vi inte ansett ossböra avge någon reservation i frågan. Vårt beslut får emellerfid inte tolkassom så att vi skulle anse frågan vara av mindre betydelse. Tvärtom anser vi detvara i hög grad angeläget att en omprövning av gällande regler möjligtkommer till stånd för att man skall uppnå en ordning för behandlingen avpensionsförsäkringar i bodelningssammanhang som upplevs som rättvis av bådamakarna och inte leder till rättsförluster för den ene. Hur frågan bör lösasvid den kommande översynen kan vi dock inte ta ställning fill.Flera alternativ är tänkbara. En möjlighet kan vara som föreslås i motion L406att man återgår till tidigare gällande ordning och låter allapensionsförsäkringar som är giftorättsgods ingå i bodelningen. En annanmöjlighet är att man som förespråkas i motion L404 försöker dra en gräns mellanå ena sidan sådana försäkringar som är kopplade till yrkesverksamhet och därförbör hållas utanför bodelningen samt å andra sidan sådana som mera kan ansesvara resultatet av makarnas gemensamma uppoffringar och därför bör ingå ibodelningen. Ett tredje tänkbart alternativ är att man öppnar en möjlighet förmakarna att redan före bodelningen - kanske redan i samband med attförsäkringen tecknas - träffa bindande avtal om hur försäkringen skallbehandlas vid bodelningen. Sådana föravtal är inte tillåtnaenligt . Ettsärskilt problem utgör - som påpekas i mofion L404 - de pensionsförsäkringarsom tecknats före ikraftträdande och alltså under dentid då de liksom annat giftorättsgods var föremål för likadelning. 1988/89:LU22De förutsättningar under vilka försäkringarna tecknats och prerniebetalning-arnafullgjorts har starkt rubbats genom att de nya bodelningsreglerna iäktenskapsbalken gjorts tillämpliga på dem, något som av mångaupplevs som djupt orättfärdigt. Mycket talar för att särskilda övergångsbestämmelserhade varit lämpliga. Med hänsyn fill att fillämpatsunder och till att således åtskilliga bodelningar troligen redangenomförts enligt de nya reglerna är det enligt vår uppfattning knappastmöjligt att nu införa några generella övergångsbestämmelser. En sådanretroakfivt verkande övergångsreglering skulle nämligen medföra att mångabodelningar skulle behöva rivas upp och göras om, något som skulle kunna geupphov till rättsförluster av ännu allvarligare art än de som uppstått på grundav att blev tillämplig på äldrepensionsförsäkringar. Vi vill emellerfid från vår sida understryka vikten avatt övergångsproblemet beaktas vid den kommande översynen. Skulle någraändringar av regler om pensionsförsäkringar inte bliaktuella, bör man i vart fall pröva om inte man kan skapa övergångsbestämmelserför de äldre pensionsförsäkringarna i de fall någon bodelning ännu inte kommitfill stånd. Internationella äktenskap (mom. 4) I betänkandet uttalar sig utskottet til förmån för attbedömningen av äktenskapets rättsverkningar bör ske med utgångspunkt i denstat, där makarna bosatte sig vid äktenskapets ingående. Utskottet hänvisar härtill betänkandet (SOU 1987:18) Internationella familjerättsfrågor. Def är ett gammalt internafionellt privaträttsligtspörsmål efter vilket lands rättsordning sådana frågor av personlig art somangår "status", rättskapacitet och rättslig handlingsförmåga ellerfamilje- och arvsrättsliga förhållanden skall prövas. Skall nationaliteten,medborgarskapet, eller domicilet, den varakfiga uppehållsorten, vara avgörande(se , Internationell privat- och processrätt s. 76). I har vi bekant oss tillnationalitetsprincipen till skillnad från de samt från och (s. 78). Denna princip har dock efter hand blivit försedd med flera inskränk ningar. Det finns anledning att erinra om den avgörande vikt somvi i vårt land av hävd tillerkänt medborgarskapet. En annan sak är att det nukan vara befogat att uppmjuka denna princip ytterligare på sätt utskottetuttalat.