bet · GC01UU3 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 :UU3 relationer till de baltiska republikerna 1987/88:U518 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdokumentation av det svenska språket och kulturen i , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommöjligheterna att se svensk TV i de baltiska staterna, 1987/88:U529 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upptagandeav frågan om de baltiska folkens öde fill behandling i FN samt i andramultilaterala och bilaterala sammanhang, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkretaåtgärder för underlättande av enskilda människors kontakter mellan ochde tre baltiska länderna. De baltiska länderna har under större delen av sin modernahistoria varit dominerade av andra makter. Efter blevEstland, och självständiga stater och medlemmar av , men självständigheten varade inte längre än , då de treländerna under tvångsmässiga former blev införlivade med där denu har ställning som delrepubliker. En period av hårdhänt förryskning följdemed betydande successiv inflyttning av ryssar, vilket lett till att upp emothälften av befolkningen i och en stor andel i numera äricke-baltisk. De baltiska folken har till haft mycket begränsademöjligheter att ge uttryck åt sin nationella särart. Det har inte heller varitmöjligt för dem att på egna villkor upprätthålla förbindelser av olika slag medandra länder. Den nya politiken i - symboliserad av ordenglasnost och perestrojka - har emellertid även för de baltiska folken inneburiten liberalisering. De nationella strävanden som hela fiden funnits under ytanhar enbart tagit sig en mängd uttryck. 1 alla de trerepublikerna har bildats s.k. folkfronter, i vilka ingår såväl medlemmari som företrädare för ett flertal nationella rörelser ochförbund, bl.a. miljörörelsen i de tre länderna. Huvuddelen av medlemmarna ärbalter; endast en mindre del är ryssar. 1 1988/89. Inom de nationella rörelserna har mer eller mindrelångtgående krav på 1988/89:UU3 ökat självbestämmande för de baltiskarepublikerna rests. Det har bl.a. framförts att de hemlighållnatilläggsprotokollen till av - genom vilka debaltiska staterna tillfördes den sovjetiska intressesfären - skulleoffentliggöras. Det har vidare krävts att de baltiska språken skall blinationalspråk och att ett särskilt estniskt, lettiskt och litauisktmedborgarskap skall införas inom . Ett för medborgarrörelsernaviktigt krav är vidare att republikerna skall få ökad ekonomisk självständighetmed rättighet att själva fatta beslut om naturtillgångar,industrilokalisering, utrikeshandel m.m. Ett av syftena med det sistnämndaönskemålet är att ge republikerna bättre möjligheter att värna om den egna,alltmer hotade miljön. Flera av dessa krav har också fått uttryckligt stöd avde nya partiledningar som tillträtt i de baltiska republikernaskommunistpartier. Den svenska samlingsregeringen vidtog och1941 olika åtgärder som innebar ett erkännande av de baltiska staternasinförlivande med . Kontakterna mellan och de baltiskafolken går långt tillbaka i historien. är svenska modersmål för ettantal hundra personer i . Under innevarande år bildades i för estlandssvensk kultur, vilket samlat över 200 medlemmar. 1 Sverigefinns sedan kriget en stor grupp baltiska - huvudsakligen estniska -flyktingarsom spelar en aktiv roll i det svenska samhällslivet. 1 synnerhet i ochLettland, men också i , har en orientering mot under lång fidframstått som naturlig. Mot denna bakgrund har det varit mycket naturligt attSverige och de baltiska länderna sökt utnyttja de möjligheter som erbjudits attstärka banden mellan våra folk. Dessa möjligheter har under enbart det senasteåret påtagligt förbättrats. Särskilt de kulturella förbindelserna har kunnat utvecklasgynnsamt. Officiella delegationsbesök har ägt rum i båda riktningarna ochgemensamma kulturella manifestationer ordnats. Detta har kunnat ske med stödav ett kulturutbytesprogram mellan och , i vilket särskiltnämns intresset av fördjupat kulturellt och vetenskapligt utbyte mellan Sverigeoch de baltiska . Decentraliseringen av den ekonomiska beslutsprocessen iSovjetunionen har medfört att delrepublikerna och enskilda företag i dem fåttutvidgade rättigheter att ha direkta kommersiella förbindelser med omvärlden.Denna utveckling betyder att de baltiska republikerna kan komma att få nyamöjligheter till samarbete med utöver dem som gränshandelsavtalet av år1985 erbjuder. Flera städer i och de baltiska republikerna harunder senare år ingått vänortssamarbete, vilket är ytterligare tecken på detömsesidiga intresset av fördjupade förbindelser. Det finns mellan och de baltiska republikerna enhistoriskt och kulturellt betingad samhörighet. Under en lång följd av år hardet emellertid inte varit möjligt att upprätthålla så nära förbindelser meddessa områden som hadevarit önskvärt och naturligt. Det är därför särskilt glädjande att nya öppenhetspolitikbland annat medfört en större frihet för de baltiska republikerna att geuttryck åt nationella och folkliga strävanden. bör enligt utskottetsmening på olika sätt ta dessa nya möjligheter till vara. Som framgår av detföregående har så redan skett i flera avseenden. Det finns nu anledning förregeringen att se över förbindelser med de baltiska republikerna isyfte att utröna på vilka områden nya och närmare kontakter kan knytas. 1 de föreliggande motionerna föreslås ett antal åtgärder,vilkas avsikt är att underlätta kontakterna mellan och . 1motion U529 nämns bl.a. direkta teleförbindelser mellan och ,viseringsfrihet för invånare i de baltiska republikerna, utlandssändningar påbaltiska språk, direkta flygförbindelser m.m. 1 motion U518 föreslås attTV-sändaren på skall förstärkas för att få bättre räckvidd överBaltikum. Den närmare utformningen av våra förbindelser måstediskuteras i förhandlingar mellan regeringarna eller ansvariga myndigheter iSverige och . Det får då avgöras i vilken mån det går attåstadkomma särlösningar, som enbart avser de baltiska delrepublikerna. Utvecklingen i de baltiska republikerna går mycketsnabbt. Det är vår förhoppning att samarbete av olika slag som ter sigsvårgenomförbarf kommer att bli möjligt . Innehållet ochomfattningen av våra kontakter avgörs i första hand av utvecklingen i debaltiska republikerna, av deras handlingsfrihet och önskemål. Den svenska regeringenbör för sin del medverka till att kontakterna mellan de baltiska folken ochSverige underlättas. Dit hör också möjligheten att avsätta resurser förfrämjande av svenska språket och kulturen i de baltiska republikerna. Det kan dock inte vara uppgift att väcka fråganom delrepublikernas ställning inom i internationella organ. Ensådan handling skulle enligt utskottets bedömning inte gagna de baltiskafolkens sak. Detta hindrar inte att , liksom , nära börfölja situationen för de mänskliga rättigheterna i och vid behovpåtala kränkningar på samma sätt som i fråga om andra länder och folk. Med vad som anförts i det föregående avstyrker utskottetyrkande 1 i motion U529. Yrkande 2 i samma motion och motion U518 får mot sammabakgrund anses besvarade. 1. att riksdagenavslår yrkande 1 i motion 1987/88:U529, 2. att riksdagenförklarar motion 1987/88:U518 och yrkande 2 i motion 1987/88:U529 besvarade medvad utskottet anfört. Närvarande: (), (), (), 1988/89:UU3Margaretha (), (), (), AxelAndersson (s), (), (), (),(), (), (), (), () och (vpk). (), (), (), (), (), () ochHåkan () anser att före den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Det kan dock" bort tilläggas följande mening: Det är givetvis utskottets förhoppning att de förändringari riktning mot ökat självbestämmande som förs fram bl.a. av stats- ochpartiledningarna i de baltiska republikerna skall leda till positiva resultat. , och (alla m)anför: Utvecklingen i har gått mycket snabbt det senastehalvåret. Krav på förändringar i riktning mot ökat självbestämmande förs nufram av s.k. folkfronter. Det kan mot bakgrund av den pågående utvecklingen intevara aktuellt att väcka frågan om delrepublikernas ställning i internationellaorgan.