bet · GC01FiU20 · 1988-12-31 00:00:00 — - Minskad inhemsk efterfrågan pågrund av den tidigare kraftiga konsumtionsutvecklingen med en betydandeskuldsättning hos hushållen som ägt rum . - Hushållens sparkvot väntas ökanågot även om den är negativ. Förväntningarna om enkommande skattereform verkar förmodligen också dämpande på viljan attskuldsätta sig. - Utvecklingen av världshandelnväntas bromsas; ökningstakten väntas minska . - Fortsatt minskademarknadsandelar för svensk exportindustri på grund av höjda exportpriser tillföljd av den snabba svenska kostnadsutvecklingen. - Bytesbalansen försämras tillett underskott på mer än . Orsakerna är bl.a. fortsattförsämrad konkurrenskraft och en stabilisering av bytesförhållandet. - Produktivitetsutvecklingenfortsatt svag. uppfattning minskar fill följd av den något svagare konjunkturen1989 behovet av en generell finanspolitisk åtstramning jämfört med det läge sområdde . Geografiskt och sektoriellt begränsade åtgärder är däremotnödvändiga bl.a. för att dämpa en alltför kraffig efterfrågan ikoncentrafionsområden. Finanspolitiska indragningar bör lämpligen skei form av sparstimulanser för hushållssektorn; då kan också en dämpning avbytesbalansunderskottet komma till stånd. utskottets förslag tillriktlinjer för den ekonomiska politiken Idet följande redovisas utskottets alternativ till inriktning av den ekonomiskapolitiken. Alternativet är i överensstämmelse med def förslag som framförs imotion Fi22ö (c). Decentrala uppgifterna för den ekonomiska politiken är följande. Den ekonomiska politiken bör förbereda en konjunkturavmattning. En mer omfattande åtstramning av hushållens efterfrågan är därför infe tillrådlig. Densvenska prisutvecklingen måste åtminstone' ner till genomsnittet hos våraviktigaste konkurrentländer inom . Den nominella lönekraven måste dämpassom ett led i en inflationsbekämpande politik. Överhettade områden måste kylasner. En sänkt ränta. Den ekonomiskapolitiken måste föras på ett sådant sätt att ränteinivån i och med attvalutaregleringen avvecklas kan bli stabilt nedjusterad. Ökat hushållssparande.Sparandet bör öka av såväl stabiliserings- som finanspolitiska skäl. En politik för ökat utbud avarbetskraft och kapital inom bristsektorer i ekonomin bör föras.Produktionshinder i form av flaskhalsar måste undanröjas. é.Kapacitetsutbyggnad och ökade investeringar inom den konkurrensutsatta sektornär nödvändiga för att möta nästa konjunkturuppgång. Förbättradproduktivitetsutveckling inom såväl den privata som den offentliga sektorn. Långsiktig strukturomvandlinginom industri och näringsliv mot en mer högteknologisk och kunskapsintensivverksamhetsstruktur. En polifik för regional balanssom tar vara på hela landets utvecklingsförmåga. Förutsättningar föratt skapa en varakfig tillväxt. Föratf åstadkomma en utveckling i enlighet med vad som här angivits föreslårutskottet att ekonomisk-politiska åtgärder med följande inriktning vidtas: - Politiken för regional balansmåste intensifieras för att få fill stånd en posifiv regional utveckling föreen konjunkturavmattning och för atf möta nästa konjunkturuppgång.Polifiken måste föras såväl mellanregio-nalt som inomregionalt. En utbyggdpolitik för regional balans är dessutom mycket angelägen för att tavara på den produktionskapacitet som fortfarande finns. - Överhettadekoncentrationsområden inom ekonomin måste svalkas av. Koncentrationspolifikeninnebär köer, snabbare pris- och kostnadsutveckling, löneglidning m.fl.ekonomisk-politiska problem. Utskottet vill här förorda attinvesteringsavgifter på nybyggda lokaler och kontor införs i de värst utsattakoncentrafionsområdena. - En sysselsättningspolitik somförmår möta det akuta arbetskraftsbehov som föreligger inom vissa delar avarbetsmarknaden. Åtgärder som krävs är en ökad satsning på arbetsmarknads- ochföretagsufbildning, utökat 6Riksdagen 1988/89. platsantalpå treårig teknisk gymnasielinje, främjande av näringslivsinvesteringarsyftande bl.a. fill ökad automatisering av de tunga jobben, förbättradarbetsmiljö för minskad personalomsättning och ökad rekrytering till sektorermed arbetskraftsbrist, bättre utnyttjande av de arbetslösa ellerundersysselsatta. - En satsningmåste göras för framtiden på nyförefägande, små- och egenföretagande,entreprenörskap, kunskapsuppbyggnad över hela landet. Vi måste ta vara påmänniskors och regioners utvecklingsmöjligheter bl.a. genom en utveckling avinfrastrukturen, decentralisering av vägnätet, en utbyggd järnvägstrafik, deregionala flygförbindelserna och telekommunikationsnätet. - Högskoleutbildningenmåste decentraliseras via en utbyggnad av de mindre högskolorna med bl.a. fastaforskningsresurser vid de tidigare filialhögskolorna samt i inland. - För att säkraen ekonomisk utveckling också för framtiden måste vi nu styra in samhället motekologisk balans. Framtida ekologiska katastrofer måste förebyggas och skadadelivsmiljöer återställas. Miljöhänsyn måste komma in som en reell och självklardel av all samhällsplanering. Kortsiktiga ekonomiska intressen skall varaunderordnade ekologiska hänsyn och förutsättningarna för en varakfig tillväxt.En viktig del för att styra samhällsutvecklingen rätt är atf utnyttja energi-och råvaruskatter samt miljöavgifter. Utskottet vill i detta sammanhangunderstryka nödvändigheten av att en översyn görs av helamiljöskyddslagsfiffningen och dess tillämpning. - Den kraftigaökningen av statens utgifter för vissa transfereringssystem måste bromsas.Detta måste göras långsikfigt och socialt ansvarsfullt. - Den offenfiigaverksamheten måste fås atf fungera bättre. Produktiviteten måste förbättras. - Engenomgripande skaftereform. En sådan bör inriktas mot sänkta marginalskattermed bibehållna fördelningspolitiska ambitioner. Den kommunala skatfeutjämningenmåste förbättras. Momsen på mat skall sänkas. De av utskottet här angivna riktlinjerna för denekonomiska politiken ställer också stora krav på fördelningspolitiken.Välfärden måste fördelas på ett rättvist sätt mellan olika samhällsgrupper ochmellan människor i olika delar av landet. En jämnare fördelning minskarspänningar i samhället och bidrar till en varakfig tillväxt genom en jämnefterfrågan och en harmonisk arbetsmarknad. Alla människor måste ha enekonomisk grundtrygghet. Detta gäller särskilt vid ålderdom, sjukdom, handikappoch arbetslöshet. Utskottet har tidigare i betänkandet framhållitnödvändigheten av en aktiv sysselsättningspolitik. Denna utgör en av deviktigaste delarna av fördelningspolitiken. Vad i övrigt gäller konkretaförslag till åtgärder inom det fördelningspolitiska området vill utskottethänvisa fill avsnittet om riktlinjer för budgetpolifiken. Vad utskottet här anfört om inriktningen av den ekonomiskapolifiken och fördelningspolitiken innebär att utskottet yrkar bifall fillmotion Fi22ö (c) yrkandena 1 och 7. Av vad utskottet ovan anfört framgår att den politik somförordas i motion Fi223 (fp) och Fi214 (m) företer betydande likheter medcenterns. I den moderata motionen tas emellertid avstånd från en aktivkonjunkturpolitik, en uppfattning som utskottet inte delar. I motion Fi224 (vpk) tas viktiga frågor upp rörandefördelningspolitiken och miljöpolitiken. Utskottet vill emellertid bestämtavvisa den detaljstyrande och planekonomiska inriktning av den ekonomiskapolifiken som förordas i motionen. Utskottet avstyrker motion Fi224 (vpk)yrkandena 1, ö och 10. dels att utskottets yttrande som på s. 50 börjar med"Sammanfattning av" och på s. 51 slutar med "samhällsekonomiskbalans" bort utgå. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken att med avslag på proposition 1988/89:100 bilaga 1 mom. 1och motionerna 1988/89:Fi213 yrkande 1, 1988/89;Fi2I4 yrkande 1, 1988/89:Fi223yrkande 1, 1988/89:Fi224 yrkandena 1, ö, 7, 8 och 10 godkänner vad som förordasi motion 1988/89:Fi22é yrkandena loch7 och som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken(mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Efter det" och på s. 24 slutar med "mycketsvag" bort ha följande lydelse: Efter det världsomfattande börsfallef för drygt ett årsedan inträdde en stor osäkerhet inför den framtida konjunkturutvecklingen. Detskulle emellertid visa sig att börsfallet endast var en anpassning avbörskurserna till mer sansade nivåer. Världens börsspekulanfer darrade införden högt uppdrivna takten i spekulationskarusellen. Det skulle också visa sigatt höga vinstför-väntningar åter skulle ge höga börskurser, inte minst i vårtland. Någon konjunkturavmattning kom inte, tvärtom. Givetvis speladeinternafionella samordnande penningpolitiska insatser en vikfig roll när detgällde att motverka en akut lågkonjunktur. Men grunden för den fortsattaekonomiska tillväxten i de industrialiserade länderna är också beroende av enfortsatt orättfärdig fördelning av resurser mellan i-och . en omfattande miljöförstöring och utsugning av stora delar av världensbefolkning. I-länderna har lärt sig att "administrera" skuldkrisenmedan fattigdomen och svälten i många blir alltmer outhärdlig. Dettatillsammans med den stora arbetslösheten och den orättvisa fördelningen av ekonomiskaresurser inom de västeuropeiska länderna, innebär att det är orimligt att dennuvarande tillväxttakten i ekonomin tas till intäkt för att mekaniskt fortsättapå den inslagna vägen i den ekonomiska politiken. dels attutskottets yttrande som pås. 2ö börjar med "Utvecklingen i" och sompå s. 3ö slutar med "denna motion" bort ha följande lydelse: Den svenskaekonomin och riktlinjer för den ekonomiska politiken 1988/89: FiU20 I det följande ges en beskrivning av de problem som i dagkarakteriserar den svenska ekonomin och som i stor utsträckning har förstärktseller orsakats av den av den socialdemokratiska regeringen förda politiken.Därefter redovisas utskottets alternativ till inriktning av den ekonomiskapolitiken. Detta alternativ är i överensstämmelse med vad som framförs i motionFi224 (vpk). Utskottet konstaterar atf den svenska ekonomin trots enmer balanserad utveckling och trots av konjunkturuppgång ochflera år av mycket höga vinster inom näringslivet står inför stora problem. Den förda ekonomiska politiken har förstärkt en radcentrala tendenser i ekonomin, vilka ökat kapitalismens motsättningar ochorättvisor på en rad områden. Somexempel kan nämnas: - Koncentrationav makt och kapital. - Tillväxten avspekulativa inslag i ekonomin med dess påverkan på inflationen. - Utslagningen avarbetande från industrin och dess betydelse för tillgången till arbetskraft. - Åtstramningseffekternainom den offentliga sektorns socialt och samhällsekonomiskt viktiga delar, medbl.a. verksamhetsförsämringar och kapitalförstöring som följd. - De sociala ochekologiska konsekvenserna av rådande produktionsförhållanden. - Den felaktigafördelningen av vinsterna med ökande klasskillnader som följd. - Den snabbatransnafionaliseringen av ekonomin och avsaknaden av en framsynt strategi förEuropapolitiken. - De förstärktaregionala problemen. Det är utskottets uppfattning att den inriktningen av denekonomiska politiken som förordas i propositionen i allt för hög grad ägnaslöneutvecklingen och dess betydelse för inflationen. Sambandet mellanlön-pris-profit ignoreras trots atf lönernas andel av både industrinsförädlingsvärde och av nationalinkomsten sjunker medan däremot vinsternas andelökar. De ekonomisk-politiska förslagen tar i alltför liten delsikte på ett rationellt utnyttjande av de samlade resurserna och koncentrerarsig i allt för hög grad fill begränsningar av de offentliga utgifterna. Denvinstindragning från industrin som föreslås är alltför begränsad och kan inteses som något inslag i en nödvändig omfördelningspolitik. Den avregleringspolitik som tar sikte på att rasera desista resterna av styrande inslag i den ekonomiska politiken bör enligtutskottet inte fullföljas. Detta gäller såväl valutaregleringen som andraavreglerande inslag som har till syfte att lämna helt fritt spelrum förmarknadskrafterna, t.ex. på tekoområdet. Börsintroduktionen av samhällsägdaföretag, som är ytteriigare ett exempel, bör avbrytas. Som framgått av utskottets beskrivning av det ekonomiskaläget kan överhettningstendenser skönjas inom vissa delar av ekonomin. ändå det faktum att deregionala problemen har förstärkts och att den /89:FiU20 offentligasektorns vitala delar brottas med stora ekonomiska problem. De Reservafioneråtgärder som förordas i propositionen för att bekämpa inflationen - bl.a. dennämnda mycket blygsamma vinsfindragningen och planerade marginalskatteminskningar- som är avsedda att lägga en grund för måttliga lönekrav anser utskottet varaverkningslösa. Det finns anledning att befara att de som inte får så stora skattesänkningarär grupper som redan fidigare halkat efter när vinstårens överskott fördelatsoch att dessa grupper därför tvingas kompensera sig både förfördelningsorättvisorna och de nya orättvisa skatteskalorna. Denåtstramningspolitik som förordas i proposifionen för att bekämpa prisökningarinnebär, enligt utskottets mening, i rådande fördelningspolitiska situafionatt de fidigare hårt drabbade grupperna påläggs ytterligare bördor. Motbakgrund av den rådande ekonomiska situationen anser utskottet att varje åtgärdpå det ekonomisk-politiska fältet måste ha en strikt fördelningspolitisk profiltill förmån för de lågavlönade och de människor som lever under pressadeekonomiska förhållanden. Investeringarnaoch då främst investeringarna i den gemensamma sektorn måste öka. Utskottetvill i detta sammanhang betona att det inte finns någon fördelningspolitiskkonflikt inbyggd i kravet på ökade investeringar, eftersom det uppenbarligenfinns mycket gott om investeringsmedel i den svenska ekonomin. Vad som krävs äri stället åtgärder som avleder dessa penningströmmar från de spekulafiva ochkortsikfiga placeringarna. Därutöver krävs åtgärder mot utlandsinvesteringarnasom fått stor omfattning . Denoffentliga sektorn måste byggas ut. Det bör med hänvisning fillöverlikviditeterna i näringslivet ske en överföring av medel från den privatatill den offentliga sektorn. Utskottet vill understryka att investeringar it.ex. hälso- och sjukvård, miljöskydd, trafiksystem och utbildning i grunden ärhögproduktiva investeringar och därför bidrar till att öka produktionskapaciteten. Självfalletkan en omläggning av den ekonomiska politiken som här förordas av utskottetinte ge positiva resultat. Men ett fasthållande vid regeringensnuvarande ekonomisk-politiska strategin, vars huvudmål synes vara atf pressatillbaka löneutvecklingen för att vinna exportframgångar, kan vara förenat medstora risker i ett läge då konjunkturerna vänder nedåt igen. Mothär angiven bakgrund anser utskottet att en omedelbar förändring avfördelningspolitiken i posifiv riktning för de lågt och normalt avlönade måstekomma till stånd. bör en utbyggnad av den offentliga sektorn genomutnyttjande av överlikviditeterna från näringslivet genomföras. En sådanutbyggnad har stora positiva effekter också på den samlade fördelnings- ochinvesteringspolitiken. Utskottetvill också understryka att de ekologiska följderna av nuvarande utveckling av produktionsförhållandena måste tas på allvar. Det är utskottets bestämda uppfattning att ekonomi och ekologi är två sidor av samma sak och atf en från miljösynpunkt positiv utveckling för bl.a. jordbruket, fransport- och energipolifiken inte bara är en vikfig miljöfråga utan också måste ses som 85 vikfigainslag i en framtida indusfri- och samhällsstruktur. En sådan utveckling kan geden svenska ekonomin stora framtida fördelar. Utskottefs förslag till riktlinjer för den ekonomiskapolitiken kan sammanfattas i följande punkter: En demokrafisering av ekonomin är grundläggande för att motverkastorfinansens maktkoncentration och dess avgörande inflytande övernäringslivets investeringar och samhällets utveckling. Skärpt valutatagstiftning.Transnationaliseringen måste motverkas och kapitalrörelser över gränsernakontrolleras. Breddning avSveriges internationella relationer. bör uttala sig motunderordningen av under EG:s politik. Målsättningen gentemot EG skallvara densamma som gentemot andra stater; beredskap till samarbete, frihandel(med EG finns redan frihandelsavtal) men infe underordning och beroende.Sverige bör verka för en ny ekonomisk världsordning som gynnar Tredje världenssociala utveckling. En ekologisknäringspolitik, som leder bort från rovdrift och naturkatastrofer. Euomfattande investeringsprogratn för offentlig sektor. För att uppnå detta krävsatt en bred "FoU" (Forskning och utvecklingsverksamhet) startas inomden offenfiiga sektorn. Enfördelningspolitik som minskar klassklyftor och ger alla möjligheter till engod försörjning. Kortarearbetsdag med målet ö timmars arbetsdag. Enbostadspolitik för lägre hyror. Den inriktning av den ekonomiska politiken som härförordats av utskottet innebär att utskottet tillstyrker mofion Fi224 (vpk) iberörda delar. Av mofionerna Fi214 (m),- Fi223 (fp) och Fi22ö (c) framgåratt motionärerna i huvudsak delar propositionens bedömningar och förordar enliknande inriktning av polifiken. Därför kan dessa motioner inte hellerbifallas. Motionerna avstyrks sålunda. I motion Fi213 (mp) föreslås en mängd skatte- ochavgiftshöjningar som motiveras utifrån miljöpolitiska hänsyn. Dessa måste dock sättas in i ett större sammanhang där en socialt och ekologiskt riktig tillväxt kan främjas. Att som motionärerna menar sätta ett stopp för all materiell levnadsstandar dökning skulle slå lika hårt mot de lågavlönade och mest utsatta som den generella åtstramningspolitik som är utgångspunkten för förslagen i proposi tionen. Utskottetavstyrker sålunda mofion Fi213 (mp) yrkande 1. dels att utskottets yttrande som på s. 50 börjar med"Sammanfattning av" och på s. 51 slutar med "samhällsekonomiskbalans" bort utgå. dels att utskottefs hemsfällan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken att med avslag på proposition 1988/89:100 bilaga 1 mom. 1och motionerna 1988/89:Fi213 yrkande 1, 1988/89:Fi214 yrkande 1, 1988/89:Fi223yrkande 1 och 1988/89:Fi22ö yrkandena 1 och 7 godkänner vad som förordas imotion 1988/89:Fi224 yrkandena 1,0,7, 8 och 10 och som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört. Deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken 1988/89:FiU20 (mom. 1) Reservationer dels att den del av utskottets yttrande på s. 28 sombörjar med "Den ekonomiska" och slutar med "utbudssfimulerandeåtgärder" bort ha följande lydelse: Vad som här anförts rör de problem som den svenskaekonomin möter på kort sikt. Det är emellertid utskottets uppfattning att denekonomiska politiken måste prioritera de långsiktiga målen. Den hitintills fördapolitiken har varit mycket kortsiktig och helt inriktad på att främst främjaekonomisk tillväxt uttryckt som ökning i landets BNP på årsbasis. För attmöjliggöra detta har politiken stött exportindustrin och gynnat stora vinsterinom svenskt näringsliv. Politiken har med ett ytligt betraktelsesätt varitutomordentligt framgångsrik. Ansträngningarna att lösa problemen på kort siktfår dock inte leda till atf de långsiktiga målen skjuts i bakgrunden. Det vigör måste relateras till de långsiktiga målen. Utskottet vill formulera de långsiktiga målen för denekonomiska politiken på följande sätt: - att inommarknadsekonomin styra konsumtion och produktion inom de ramar som naturensätter, dvs. atf vi inte överskrider vad människor och natur tål utan attskadas, - att minska desociala och ekonomiska klyftorna, dvs. föra en kraftfull fördelningspolitik, - att arbeta såatt vi är i samklang med internafioneil solidaritet, dvs. så att genomen hög konsumtion infe försvårar för människor i andra länder att leva ett gottliv. Dessa mål måste kombineras med att över längretidsperioder upprätthålla balans i våra utrikes affärer och i statens budget. I detta sammanhang vill utskottet understryka att Sverigeinte kan bli medlem i EG. EG är anhängare av en stark industriell koncentrationoch är fixerad till traditionell ekonomisk tillväxt, vilket klart strider motde mål som här angivits. Det är utskottets bestämda uppfattning att vårekonomiska politik bäst gynnas av att vi är öppna för hela världen och att viinte låser oss fill en bestämd maktstruktur. Riktlinjer för en ny ekonomisk politik Av de här angivna målen följer att den ekonomiskapolifiken måste inriktas mot att minska den materiella förbrukningen. Det kanske på fre vägar. - Genom marknadsekonomiskstyrning med hjälp av miljö- och resursrela-terade skatter och avgifter. - Genom akfivkonsumentinformation som utpekar miljövidriga produkter pressa tillverkarnatill att producera miljörimliga produkter på ett miljövänligt och resurssnåltsätt. - Genom tvingandelagstiftning i allvarliga fall av miljöförstörande verksamhet. Samhället måstekunna sätta gränser kopplade till ett juridiskt ochekonomiskt ansvar för dem som överskrider gränserna. - Genomatt betona vikten av tillväxtens innehåll. Utskottet vill understrykaatf den styrning som här avses måste ske inom 1988/89:FiU20 marknadsekonomins ramar. Attändra inriktningen av den ekonomiska politiken som leder från ett samhälle somi dag är helt inriktat på materiell tillväxt är utan tvekan en mödosam process.Som utskottet ser det måste en mängd ekonomiskpolitiska åtgärder planeras ochbörja verkställas inom den nu löpande mandatperioden. Här kan nämnas skatter påråvaror och energi men också ' sänkta indirekta skatter på exempelvis svenskbasmat. Utskottet återkommer till dessa åtgärdsförslag i avsnittet ombudgetpolitiken. Denhär beskrivna inriktningen av den ekonomiska politiken ställer stora krav påfördelningspolitiken. Exempel på nödvändiga åtgärder inom detta områdeåterfinns i avsnittet om budgetpolifiken. Utskottet vill i detta sammanhangtillägga att en väl fungerande offentlig sektor är en omistlig del i en brafördelningspolitik. Utskottet menar att det finns skäl i att se över denoffentliga sektorns arbetsformer så att den på ett effektivt och smidigt sättkan fullfölja sitt samhällsuppdrag. Detta översynsarbete måste ske kontinuerligtför att ta vara på medborgarnas önskemål och för att kunna ta vara på de resursersom finns på bästa sätt. Verksamheter som inte har direkt anknytning till denoffenfiiga sektorns funktion kan med fördel lämnas ut på entreprenad efteranbudsförfaranden. Vidaremåste vikten av atf föra en ambitiös utjämnande regionalpolitik betonas. Härfår inrättandet av kommunala näringslivsfonder - närfonder i varje kommun - somutskottet återkommer till senare i betänkandet, en avgörande roll. delsatt den del av utskottets yttrande på s. 31 som börjar med "Motbakgrund" och slutar med "motion Fi214 (m)" bort ha följandelydelse: Utskottetär också av den uppfattningen atf den politik som föreslås i moderatasamlingspartiets motion kommer att leda till en omfattande miljöförstöring avett slag som är fullkomligt oacceptabel enligt de grundläggande långsikfigamål som utskottet har fastlagt. Den av föreslagna politiken lederfill stora ökningar av den materiella förbrukningen, vilket oundvikligen ledertill en fortsatt kraftig miljöförstöring. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motion Fi214 (m) yrkande 1. delsatt den del av utskottets yttrande på s. 32 som börjar med "Medhänvisning" och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse: Ilikhet med moderata samlingspartiets förslag till inriktning av den ekonomiska polifikenleder också den polifik som förordas i mofion Fi223 (fp) till en heltoacceptabel fortsatt miljöförstöring. Mot här angiven bakgrundavstyrks motion Fi223 (fp) yrkande 1. delsatt den del av utskottets yttrande på s. 33 som börjar med "Med hänvisning"och slutar med "motion Fi22ö (c)" bort ha följande lydelse:Sammanfattningsvis finner utskottet att i sin motion Fi22ö (c) har en mera nyanserad syn änmoderater och folkparfister på vilka som är de 1988/89:FiU20 stora problemeni vårt lands ekonomi.