bet · GC01SfU3 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 SfU3 Utskottetbehandlar i betänkandet fem motioner. I två motioner begärs förslag tilländringar i medborgarskapslagen så att iitländska adoptivbarn automatiskt blirsvenska medborgare. Utskottet avstyrker bifall till motionerna med hänvisningtill pågående utredningsarbete inom medborgarskapskommittén. I en motionbegärs att kunskaper i svenska språket skall utgöra ett villkor för attförvärva svenskt medborgarskap. Utskottet avstyrker bifall fill motionen.Slutligen avstyrker utskottet bifall till två motioner som förespråkar ensärskild högtidlighet för den som förvärvat svenskt medborgarskap. 1987/88:Sf505av m.fl. (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om krav på minimikunskaper i svenska förinvandrare, som önskar erhålla svenskt medborgarskap. 1987/88:Sf507av i och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en högtidlighet fördem som blivit svenska medborgare. 1987/88:Sf510av () vari yrkas att hos regeringen begär sådanlagändring att internationellt adopterade barn automatiskt blir svenskamedborgare. 1987/88;Sf512av () vari yrkas att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring av medborgarskapslagen, att utländskt adoptivbarn vid adoption iSverige automatiskt får svenskt medborgarskap om någon av adoptivföräldrarna ärsvensk medborgare. l987/88:Sf536av () vari yrkas att hos regeringen begär attlänsstyrelserna får i uppdrag att en gång anordna en högtidlighet förnyblivna svenska medborgare. 1Riksdagen 1988/89.11 saml. Utskottet 1988/89:S.fU3 Motioner om adoptivbarns rätt att förvärva svensktmedborgarskap Bestämmelser om förvärv av svenskt medborgarskap återfinnsi lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap och medborgarskapskungörelsen(1969:235). Enligt medborgarskapslagen förvärvas svenskt medborgarskapgenom födelse, legitimation, naturalisation eller anmälan. Föreskrifter om naturalisation finns i 6 §medborgarskapslagen. Enligt första stycket i detta lagrum kan utlänning påansökan upptas till svensk medborgare om han/hon fyllt , -eller i fråga om medborgare i annat nordiskt land - har hemvisthär i riket samt fört en hederlig vandel. Avvikelse från dessa villkor kan skeenligt lagrummets andra stycke bl.a. om det med hänsyn till sökandens förhållandenfinns särskilda skäl härför. Så anses vara fallet vid naturalisation avadoptivbarn. bifaller regelmässigt en ansökan om att ettutländskt barn som adopterats här i riket skall bli svensk medborgare om barnetär . Är barnet äldre krävs att barnet haft hemvist här ide fall det inte är medborgare i annat nordiskt land. Om utlänningen inte förlorar sitt utländska medborgarskapgenom naturalisation utan att den utländska regeringen eller annan myndighetmedger det kan, enligt 6 § tredje stycket, som villkor för förvärv av svensktmedborgarskap föreskrivas att sökanden styrker att sådantmedgivande har lämnats. Ansökan om svenskt medborgarskap för ett utländsktadoptivbarn görs hos invandrarverket. Verket skall utfärda ett bevis när barnetblivit svensk medborgare. För beviset tas en expeditionsavgift om . I två motioner, Sf510 av och avInger , begärs förslag till lagändringar så att ett utländskt barn somadopteras i automatiskt blir svensk medborgare i samband med attadoptionen blir giltig. Frågan om ett automatiskt svenskt medborgarskap förutländska adoptivbarn var aktuell i samband med de ändringar i 4 kap.föräldrabalken och i medborgarskapslagen som genomfördes (prop.1971:143, LU 1971:16). 1 propositionen framhöll föredragande statsrådet att hanhade stor förståelse för önskemålet att adoptivbarn i medborgarskapshänseendeblir helt likställda med andra barn. Någon ändring i medborgarskapslagstiftningenborde emellertid inte företas utan samråd med de andra nordiska länderna.Vidare komplicerades bedömningen av att man i möjligaste mån borde undvikaregler som ledde till dubbla medborgarskap. Vid begärdes i en mofion, som hänvisadestill lagutskottet, att adoptionens rättsverkningar skulle utvidgas till attgälla även förvärv av svenskt medborgarskap. inhämtade yttrandeöver motionen från bl.a. statens invandrarverk. Enligt verkets yttrande taladeför ett genomförande av motionsförslaget att det skulle innebära ett förenklatförfarande för den enskilde och inga eller minskade kostnader för förvärvet Mot förslaget talade att medborgarskapsärenden röran- 1988/89:SfU3 deadoptivbarn skulle komma att handläggas av ett hundratal tingsrätter, varav ettstort antal skulle komma att handlägga endast ett eller ett par I handläggningen av ärendena ingick en rad detaljer av bl.a.juridisk-teknisk och administrativ natur som måste tillföras ärendet, innandetta var slutgiltigt behandlat. Verket pekade främst på bestämmelsen i 6 §tredje stycket medborgarskapslagen, enligt vilken barnet om möjligt bordebefrias från sitt hemlands medborgarskap, och framhöll att denna ledandeprincip i svensk medborgarskapslagstiftning ytterligare hade befästs genom attSverige ratificerat Europarådskonvention om begränsningav fall av flerfaldigt medborgarskap m.m. Reglerna skilde sig åt i olikaländer för hur medborgarskapet förlorades. 1 de fall befrielse från medborgarskapkrävde en framställning från adoptivföräldrarna meddelades s.k.villkorsbeslut och naturalisationen blev då inte gällande förrän barnet fåttbefrielse från medborgarskapet i sitt hemland. Verket framhöll vidare att handläggningen angåendenaturalisation av adoptivbarn krävde omfattande kunskaper om utländskmedborgarskaps-och familjerättslagstiftning samt kännedom om svensk ochutländsk praxis på området. Den spridning av beslutsrätten på ytterligare etthundratal myndigheter som motionsförslaget innebar torde minska enhetlighetenoch bedömningen av dessa ärenden. Ytterligare förhållanden som enligt verket talade motmotionsförslaget var att adoptivbarn som fyllt förlorade möjligheten attsjälva bestämma om de ville bli svenska medborgare och att de - till skillnadfrån biologiska barn i samma ålder - undandrogs från den vandelsprövning somgjordes vid ansökan om medborgarskap. 1 sitt av godkända betänkande LU 1974:16hemställde lagutskottet om avslag på motionen. Utskottet anförde bl.a.följande: Även om utskottet således hyser stor förståelse förmotionärens synpunkter, vill utskottet dock understryka vikten av att man imöjligaste mån undviker att införa sådana regler som kan leda till dubblamedborgarskap. Detta har också framhållits under remissbehandlingen. Den somhar dubbelt medborgarskap är underkastad alla de förpliktelser, som åliggermedborgare i det land där han vistas, och dessutom de förpliktelser som detandra landets rättsordning ålägger sina medborgare utanför territoriet. Fall avdubbla lojalitetskrav, dubbelbeskattning och dubbel värnplikt kan inte alltidlösas fillfredsställande traktatsvägen. Bara genom att befrias från tidigaremedborgarskap kan man också påräkna fullt svenskt rättsskydd utomlands. Densom inte fått sådan befrielse betraktas exempelvis i sitt gamla hemland sommedborgare endast där. I konfliktsituafioner - t.ex. i samband med besök hossläktingar i det gamla hemlandet - kan svenska myndigheter följaktligen integarantera sedvanligt bistånd. Utskottet vill också erinra om att medborgarlagstiftningentillkommit i nordiskt samarbete. I motionen förordas att överläggningar tas uppi syfte att få fill stånd en samnordisk lösning av frågan. Utskottet villunderstryka betydelsen av en likformig nordisk medborgarskapslagstiftning ochär för sin del inte berett att nu tillstyrka en ensidig svensk lagändring påområdet. Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att manfortfarande bör hålla fast vid den bedömning som gjordes i samband med 1971 årsändringar i adoptionsreglerna och medborgarskapslagstiftningen, nämligen att enut- vidgningav adoptionens rättsverkningar till att gälla även förvärv av svenskt 1988/89:SfU3 medborgarskap tills vidare bör anstå. Som framgår av den tidigare behandlingen har främstintresset av att undvika dubbla medborgarskap åberopats mot att svensktmedborgarskap automatiskt ges i samband med en adoption av ett utländskt barn.Emellertid har ett stort antal asiatiska och sydamerikanska adopfivbarn somblivit svenska medborgare inte kunnat befriats från sitt fidigare medborgarskapberoende på att det i deras hemland saknas lagregler om sådan befrielse. Närdet gäller biologiska barn har lagändringar som genomförts från den 1 juli 1979medfört ett kraftigt ökat antal barn som föds i med dubbeltmedborgarskap. Utvecklingen såväl i som i har också lett till attallt fler personer har dubbelt medborgarskap och att 1963 årsEuroparådskonvenfion om dubbla medborgarskap m.m. inte fått det genomslag somförutsatts. Regeringen har beslutat tillkalla enparlamentarisk kommitté (dir. 1985:11) som skall utreda i vilken rriån man kanöka möjligheterna för medborgare i andra stater att vara medborgare iSverige. Även frågan om ökad rätt för svenska medborgare att behålla sittmedborgarskap vid förvärv av utländskt bör enligt direktiven undersökas, liksomför- och nackdelar med dubbla medborgarskap.' Om det finns övertygande skäl föratt tillåta dubbla medborgarskap i större omfattning än , skall kommitténföreslå åtgärder för att möjliggöra detta. I ett delbetänkande Ds A 1986:6 har kommittén, som antagitnamnet medborgarskapskommittén, genomfört en kartläggning av området. föreslagit att inställning till Europarådskonventionenanalyseras ytterligare och att ytterligare underlag tas fram för en bedömningav möjligheten att anta ett andra medborgarskap efter lång tids bosättning.Kommittén har också förordat att möjligheten till en viss uppmjukning av praxisvad gäller kravet på befrielse från tidigare medborgarskap vid förvärv avsvenskt undersöks. Den av kommittén gjorda kartläggningen omfattar ävenutländska adoptivbarn, och utskottet har erfarit att det problem som tagitsupp i motionerna redan har aktualiserats hos kommittén. Utskottet utgår därförfrån att frågan kommer att tas upp fill behandling i kommitténs fortsattaarbete. Kommittén beräknas avsluta sitt arbete . Vad beträffar kostnaderna för bevis om svensktmedborgarskap vill utskottet hänvisa till att i proposifion 1988/89:3, som förnärvarande bereds av socialutskottet, har föreslagits att ett statligt bidragskall utgå till adoptivföräldrar för kostnader i samband med adoption avutländska barn. I de bidragsgrundande kostnaderna har inräknatsexpedifionsavgiften för adoptivbarnets förvärv av svenskt medborgarskap. Utskottet anser med det anförda att någon åtgärd frånriksdagens sida inte är påkallad med anledning av motionernaSf510 och Sf512. Motion om krav på kunskaper i svenska språket vid förvärvav svenskt medborgarskap De i 6 § medborgarskapslagen uppställda villkoren förmedborgarskap genom naturalisation innehåller inte något krav på kunskaper isvenska språket. I motion Sf505 av m.fl. begär mofionärerna etttillkännagivan- 1988/89:SfU3 de om att det som en huvudregel bör kunnaställas krav på att svenska medborgare skall kunna hjälpligt förstå och kunnagöra sig förstådda på svenska språket. Om särskilda skäl föreligger, t.ex.avseende äldre invandrare som tagits hit av sina barn, bör dispens kunnameddelas. har senast på förslag av utskottet i betänkandeSfU 1986/87:7 avslagit en motsvarande motion. Utskottet har därvid framhållitatt det är utomordenfiigt viktigt för den enskilde invandraren att ha kunskaperi svenska språket och att man på allt sätt bör underlätta för invandrarna attfå sådana kunskaper. Utskottet har också framhållit att barn som invandrar hitofta snabbt lär sig svenska, medan föräldrarna, och då särskilt dehemarbe-tande kvinnorna, kanske aldrig gör det. Personer som invandrar vid högålder kan kanske ha stor svårighet att lära sig svenska. Mot denna bakgrund vardet enligt utskottets mening varken rimligt eller möjligt att ställa krav påkunskaper i svenska språket som en förutsättning för rätt till svenskt medborgarskap. Utskottet anser fortfarande att bör vidhålla sintidigare uppfattning och avstyrker bifall till motion 1987/88:Sf505. Motioner om en ceremoni vid erhållande av svensktmedborgarskap När någon efter ansökan om naturalisation blir svensk medborgareutfärdar invandrarverket ett skriftligt bevis öm detta. i och anser i motion Sf507att man ute i kommunerna borde vid några fillfällen samla dem somerhållit medborgarskap till någon form av högfidlighet. Detta bör dock skeunder för kommunerna frivilliga former, och den som erhållit medborgarskapskall självfallet inte tvingas delta om intresse saknas. Även anser i motion Sf536 att meddelandetom att svenskt medborgarskap beviljats bör följas av en högtidlighet, ochmotionären begär att länsstyrelserna skall få i uppdrag att en gång per åranordna en högtidlighet för nyblivna svenska medborgare. Även denna fråga har tidigare behandlats av . Iutskottets av godkända betänkande SfU 1986/87:7 erinrade utskottet omatt gällde som villkor för erhållande av svenskt medborgarskap atten tro- och huldhetsed avgavs inför representant för myndighet. Detta villkortogs bort medborgarskapslag men föregicks då av en diskussion om attbyta ut eden mot ett i högfidlig form avgivet trohetslöfte. Någon bestämmelseom ett sådant löfte infördes dock inte i nämnda lag. Som motivering härföranfördes att olägenheterna - dryga kostnader och besvär -med den prakfiskatillämpningen av en sådan bestämmelse var större än de fördelar som eventuelltstod att vinna. Med hänsyn fill det stora antalet utländska medborgare sombeviljas svenskt medborgarskap ansåg utskottet att skälen mot att åter införaen ceremoni vid förvärv av svenskt medborgarskap var avsevärt starkare änskälen för ett sådant förslag. Utskottet avstyrkte följaktligen bifall tillmotionerna. Antalet vuxna utländska medborgare som beviljats svensktmedborgar- 1988/89:SfU3 skåp uppgick till 13 275 och år 1987till 12 985. Utskottet finner inte anledning frångå sin tidigareuppfattning. Utskottet vill dock erinra om att kommunerna har möjlighet, om deså finner lämpligt, att anordna en högtidlighet för sådana kommuninvånare sombeviljats svenskt medborgarskap. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till mofionernaSf507 och Sf536. 1. beträffande adoptivbarns räti ati förvärvasvenskt medborgarskap att avslår motionerna 1987/88:Sf510 och l987/88:Sf512, 2. beträffande krav på kunskaper isvenska språket att avslår mofion 1987/88 :Sf505, 3. beträffande en högtidlighet för densom blir svensk medborgare att avslår motionerna 1987/88:Sf507 och1987/88:Sf536. Närvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (), (), (),(), (), (), BarbroSandberg (fp), (), Margö (vpk), (), (), (), () ochMaria ().