bet · GC01LU26 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 LU26 I betänkandet behandlas en motion (fp) vari begärs attreglerna om fotografers rättigheter till sina bilder skall integreras iupphovsrättslagen. Utskottet avstyrker bifall till motionen med hänvisning tillpågående arbete inom upphovsrättsutredningen. En reservation (fp) har fogatstill betänkandet. Motion 1988/89:L801 av m.fl. (fp), variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionenanförts om integrering av fotografireglerna i upphovsrättslagen. Lagen (1969:729) om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk ger ett fidsbegränsat skydd åt den som skapat ett sådantverk. Upphovsrättslagen bygger liksom motsvarande lagar i de andra nordiskaländerna på internationella konventioner. Skyddet enligt upphovsrättslagen innebär att den somskapat verket har rätt att utnyttja detta ekonomiskt och har ett visst ideelltbetonat inflytande över hur och i vilka sammanhang det används. Har fleramedverkat vid tillkomsten av det skyddade verket har var och en av demupphovsrätt. Så kan t.ex. vara fallet beträffande ett filmverk, därupphovsrätten kan tillkomma manusförfattare, regissör, producent, arkitekter,koreografer m.fl. Fotograferna som medverkar i en film åtnjuter dock inte någotskydd enligt upphovsrättslagen utan deras rättigheter regleras av lagen(1960:730) om rätt till fotografisk bild. Begreppen litterärt och konstnärligt verk i lagen ärmycket vidsträckta. Till litterära verk räknas bl.a. skönlitteratur ochbeskrivande framställningar i ord såsom vetenskapliga arbeten och handböcker.Som konstnärliga verk räknas i princip alla former, där verk skapas i syfte attnå en konstnärlig verkan, t.ex. i bild, rörelse eller toner. Till denna grupphör bl.a. målningar, alster av bildhuggarkonst, sceniska verk som teaterpjäseroch koreografiska verk, musikaliska kompositioner både när de framförs ochframträder i notskrift samt filmverk, både spelfilm och under vissaförutsättningar kortfilmer och journalfilmer. 1 1988/89. Föratt en produkt över huvud taget skall anses som ett verk och därmed1988/89:LU26 komma i åtnjutande av skydd enhgt lagen måste den ha vad manbrukar kalla verkshöjd. Samma sak kan också uttryckas så, att en produkt är ettverk, om den praktiskt sett inte har kunnat framställas av två personeroberoende av varandra. Utanför skyddet faller därför idéer och uppslag somflera kan tänkas komma på, vanliga nyhetsmeddelanden, vardagliga samtal,enklare nyttoföremål och andra prestationer av rutinmässig eller alldagligkaraktär. kan framträda i många olika former. Det kan vara fixerat på ettmateriellt underlag, dvs. i ett exemplar. Exemplar av verket är inte blott enbok eller en målning som kan ge en omedelbar upplevelse av verket, utan ocksåen grammofonskiva, en filmremsa, en trycksats, en matris osv., som endastmedelbart kan ge en sådan upplevelse. Verket kan också framträda i obeständigform, t.ex. i uppläsarens ord, i tonerna av ett musikstycke, i bilden påfilmduken eller televisionsskärmen. Alla former vari verket framträder fallerinom dess skyddssfär, även bearbetningar. Upphovsrättuppkommer utan några formaliteter, så snart upphovsmannen har gjort detskapade verket på något sätt tillgängligt för annan. En sådan uppkommen,ursprunglig upphovsrätt kan endast tillkomma den fysiska person som skapatverket. En juridisk person, t.ex. ett filmföretag, kan inte vara upphovsman. Omupphovsmannen är anställd med uppgift att framställa upphovsrättsligt skyddadeverk övergår åtminstone i viss omfattning upphovsrätten till arbetsgivaren. Ivad mån rätten övergår beror på olika omständigheter, bl.a. innehållet ianställningsavtalet. Upphovsmannensrätt att ekonomiskt utnyttja sitt verk innefattar en principiell ensamrätt attframställa exemplar av verket och att göra verket tillgängligt för allmänheten,t.ex. genom att framföra eller visa det offentligt och sprida exemplar avverket. Som framställning av exemplar anses bl.a. olika former av kopiering avverket. Upphovsrättslageninnehåller också regler om s.k. närstående rättigheter vilka ger bl.a. utövandekonstnärer och fonogramproducenter ett visst skydd. Skyddetför upphovsmän, utövande konstnärer m.fl. är i vissa as'seenden inskränkt avhänsyn till allmänna eller enskilda intressen. Densom gör intrång i de rättigheter som lagen ger upphovsmän och andrarättighetshavare kan dömas till straff och förpliktas utge skadestånd. Upphovsmännensrätfigheter enligt upphovsrättslagen gäller av räknat frånupphovsmannens död. För verk som utgivits anonymt eller under en inte allmäntkänd pseudonym räknas skyddsfiden dock från det verket offentliggjordes. Fotografersrättigheter till sina bilder regleras som nämnts inte i upphovsrättslagen utani lagen om rätt till fotografisk bild. Lagen gäller alla typer av fotografiskabilder och således inte bara bilderna i en film. Liksom upphovsrättslagen nuvarande fotografilagen tillkommit i samarbete med , ochNorge och bygger på internationella konventioner. Enligthuvudregeln i fotografilagen har den som framställt en fotografisk bilduteslutande rätt att genom fotografi, tryck, teckning eller annat förfarandeframställa exemplar av bilden liksom att visa den offentligt. Fotografen har således enförfoganderätt till bilden, något som i huvudsak 1988/89:LU26 skyddar detekonomiska värdet av bilden. Fotografilagen innehåller också regler om ettideellt skydd av bilden. Förbeställt fotografi gäller särskilda regler. Enligt 14 § fotografilagentillkommer rätten till sådan bild beställaren, om inte annat uttryckligen haravtalats. Fotografen får dock på sedvanligt sätt ställa ut bilden ireklamsyfte, om inte beställaren förbjuder det. Även om fotografen harförbehållit sig rätten till ett beställt porträtt får beställaren låta ta inporträttet i fidning eller fidskrift eller i skrift med biografiskt innehåll,förutsatt att fotografen inte har gjort särskilt förbehåll mot det. Isammanhanget kan nämnas att upphovsrätten fill litterära och konstnärliga verkenligt upphovsrättslagen från början allfid fillhör den som har skapat verket.Detta gäller såväl den ekonomiska rätten att mångfaldiga verket m.m. som denideella rätten. Den ekonomiska rätten kan emellerfid enligt 27 §upphovsrättslagen överlåtas till annan. I fråga om beställd porträttbild gällerdock att upphovsmannen inte får överlåta rätten till bilden utan tillstånd avbeställaren eller dennes arvingar. Att exemplar av ett verk överlåts innebär inteatt upphovsrätten överlåts. Detupphovsrättsliga skyddet är enligt fotografilagen i regel från det år dåbilden framställdes. Om fotografiet har ett konstnärligt eller vetenskapligtvärde gäller skyddet under samma fid som enligt upphovsrättslagen, dvs. underfotografens livstid och därefter. Densvenska upphovsrättslagstiftningen är föremål för en allmänöversyn av upphovsrättsutredningen (Ju 1976:02). Också i övriga nordiska länderpågår liknande utredningsarbete. bedriver sitt arbeteetappvis och har hitfills avlämnat flera delbetänkanden som helt eller delvislett till lagstiftning. I utredningens senaste betänkande, (SOU 1988:31)Översyn av upphovsrättslagstiftningen. Delbetänkande 4 som behandlar enskiltbruk - institutionell exemplarframställning, anför utredningen att den i nästaetapp kommer att överväga bl.a. frågan om fotografirätten bör integreras iupphovsrättslagen. Imofion L801 av m.fl. (fp) framhålls att såväl principiellasom systematiska skäl talar för att alster av fotokonst lagtekniskt börbehandlas på samma sätt som andra alster av skapande konstnärlig verksamhet.Härtill kommer enligt motionärerna att den tekniska utvecklingen fört med sigatt det numera är svårt att dra en klar gräns mellan olika tekniker ochkonstnärliga uttrycksmedel. En särbehandling av fotokonsten kommer därför attframstå som alltmer omotiverad. Mofionärerna är medvetna om att upphovsrättsutredningenför närvarande överväger integrationsfrågan men anser att så starka skäl talarför att fotografireglerna bör arbetas in i upphovsrättslagen att utredningensarbete bör ha integration som principiell inriktning av sitt arbete. Frågorrörande fotografers rättigheter har tidigare behandlats iriksdagen, senast vid /88 med anledning av en motion med ihuvudsak samma syfte som den nu aktuella. I sitt av godkändabetänkande LU 1987/88:9 avstyrkte utskottet bifall till motionen med hänvisningfill att spörsmålet övervägdes av upphovsrättsutredningen. Lagen(1960:729) om upphovsrätt fill litterära och konstnärliga verk ger ettfidsbegränsat skydd åt den som skapat ett sådant verk. Skyddet innebär att densom skapat verket har rätt att i princip ensam utnyttja verket ekonomiskt genomatt framställa exemplar av det och göra verket fillgängligt för allmänheten t.ex.genom att framföra eller visa verket offentligt och sprida exemplar av det.Upphovsmannen har också ett visst ideellt betonat inflytande över hur och ivilka sammanhang verket används. Skyddet för upphovsmannens rättigheter gällerunder , som huvudregel räknat från upphovsmannens död. Begreppenlitterärt och konstnärligt verk i upphovsrättslagen är mycket vidsträckta ochtäcker bl.a. i stort sett samtliga konstarter. Lagen är dock inte tillämplig påfotografiska bilder utan fotografernas rättigheter regleras i en särskild lag,lagen (1960:730) om rätt till fotografisk bild. Skyddet för fotografiska bilderliknar i sina huvuddrag upphovsrätten. Sålunda har fotografen bl.a. enprincipiell ensamrätt att framställa exemplar av bilden och visa den offentligt.Vissa skillnader finns emellertid mellan regelsystemen. För beställdafotografier gäller t.ex. andra regler än för beställda konstverk. Vidare gällerskyddet för fotografisk bild som regel under från det bildenframställdes. För bilder med konstnärligt eller vetenskapligt värde är dockskyddsfiden densamma som enligt upphovsrättslagen. Imotion L801 av m.fl. (fp) yrkas att reglerna om fotografiskbild skall integreras i upphovsrättslagen. Motionärerna anser att såvälprincipiella som systematiska skäl talar för ätt fotokonsten bör i lagtekniskthänseende behandlas som andra alster av konstnärlig verksamhet. Sommotionärerna själva påpekar överväger upphovsrättsutredningen under den nupågående etappen av sitt utredningsarbete frågan huruvida fotografirätten börintegreras i upphovsrättslagen. Enligt vad utskottet inhämtat skallutredningsarbetet vara avslutat . Lika litet nu som dåliknande motionsyrkanden tidigare prövats (se senast LU 1987/88:9) kan utskottetfinna att genom något uttalande i saken bör föregripa resultatet avupphovsrättsutredningens överväganden. Utskottet avstyrker alltså bifall tillmotion L801. Hemställan 1988/89:LU26 att avslårmofion 1988/89:L801. Stockholmden På lagutskottets vägnar Närvarande:Rolf (), (), (). (), (), (), (), (),(), (), (), (), Sfina (), (vpk)', Ehsabet ()', () och (). * och har intedeltagit i beslutet under utskottets hemställan. UllaOrring (fp) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Sommotionärerna" och slutar med "motion L801" bort ha följandelydelse: Ilikhet med mofionärerna anser utskottet att det finns starka skäl för attreglerna om fotografers rättigheter till sina bilder bör föras in iupphovsrättslagen. Med en sådan integrering skulle nämligen flera fördelaruppnås. Sålunda skulle alster av fotokonst komma att i lagtekniskt hänseendebehandlas på samma sätt som andra alster av skapande verksamhet. Vidare skullevissa gränsdragningsproblem kunna undvikas . Som motionärernaframhåller överväger upphovsrättsutredningen frågan omfotografireglerna skall integreras i upphovsrättslagen. Med hänsyn fillspörsmålets betydelse anser utskottet att nu bör uttala sig för attmålet för utredningens arbete skall vara att upphovsrättslagen skall omfattaockså rätten till fotografiska bilder. Utskottet tillstyrker alltså bifall fillmofion L801. delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: attriksdagen med bifall till motion 1988/89:L801 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om integrering av fotografireglerna iupphovsrättslagen.