bet · GC01KU16 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 KU16 Betänkandetär uppdelat i två avsnitt. I det första som gäller service till ledamöternabehandlas ett förslag från förvalfningsstyrelse jämte en mofion medanledning av förslaget samt fre mofioner från allmänna mofionstiden och1988. Förslaget tillstyrks, följdmotionen avstyrks och övriga mofioner föreslåsbesvarade med vad utskottet anfört. En reservation (m) och ett särskiltyttrande (fp) föreligger i denna del. Betänkandetsandra del behandlar tre motioner från allmänna mofionstiden med förslagtill ökad service och information till allmänheten. Förvaltningsstyrelsenhemställer i förslag 1988/89:13 att på till-läggsbudget tillstatsbudgeten under femtonde huvudtiteln för /89 till A 5 Bidragtill partigrupper anvisar eft förslagsanslag av . Motion med anledning av förslaget 1988/89:K4av () vari yrkas 1. att avslår förslag 1988/89:13 från förvaltningskontoret, 2. att ger förvaltningskontoret i uppdrag att utarbeta ett nyttförslag som rymmer det nu föreslagna grundsfödet, men ej mandatstödef. Motioner från allmänna motionstiden 1986/87:K230av m.fl. (fp) vari yrkas 3. attriksdagen beslutar att varje riksdagsledamot som så önskar skall vara utrustad med datorsföd före , 4. attriksdagen beslutar att varje riksdagsledamot som så önskar får kostnadsersättning maximalt motsvarande kostnaderna för att kunna anstäl la sekreterar-/handläggarhjälp i enlighet med vad i motionen anförts. 1Riksdagen 1988/89. 5. att som sin mening ger regeringen fill känna vad sorn i 1988/89:KU16 mofionen anförts angående 'utrymning av utbildningsdepartementetslokaler, 6. att beslutar att ge förvaltningsstyrelsen i uppdrag attplanera för en omdisposition och utvidgning av i enlighetmed vad i motionen anförts. 1986/87:K305av Margö (vpk) vari yrkas 1. att beslutar utreda förutsättningarna föratt anordna årliga femadagar för allmänheten enligt motionens förslag, 2. att beslutar utreda förutsättningarna föratt över telenätet direktsända samfliga riksdagsdebatter med en låg enhetstaxaenligt mofionens förslag, 3. att beslutar utreda förutsättningarna föratt införa en låg enhetstaxa, lika för hela landet, för telefonsamtal tillriksdagens ledamöter. 1986/87:K313av () vari yrkas att beslutar att åt riksdagensförvaltningskontor uppdraga atf genom förhandlingar med postverket resp.televerket infordra anbud å portofrihet resp. adressappa-ratsbetalning när brevresp. telefonsamtal riktas till ledamöter i . 1986/87:K314av () vari yrkas att beslutar oin en utredning rörandemöjligheten att för allmänheten utge en veckofidning om arbetet och händelser iriksdagen. Motioner från allmänna motionstiden 1987/88:K310av m.fl. (c) vari yrkas att beslutar fillsäfta enutredning för inre arbete i enlighet med vad som angetts i motionen. 1987/88:K312av och Hans Nyhage (m) vari yrkas atf filisätter enarbetsgrupp för översyn av inre arbete och hus. Förvaltningsstyrelsenföreslår på grundval av en rapport som utarbetats av en parlamentarisktsammansatt arbetsgrupp en väsenfiig ökning av de ekonomiska resurserna som äravsedda som stöd fill partigrupperna och därmed fill ledamöter. Påårsbasis föreslås stödet öka från ca 15,2 milj. kr. till ca 34milj. Det ökade stödet föreslås träda i kraft . Detmedför ett ökat medelsbehov för innevarande budgetår med . Dettabelopp föreslås bli anvisat på tilläggsbudget. Demoderata ledamöterna av förvaltningsstyrelsen har reserverat sig motförslaget. Reservanterna delar uppfattningen att det är angeläget med väsentligutbyggnad av stödet till ledamöter. De menar dock att 1988/89:KU16 konstruktionenbör vara sådan att def är en personlig rättighet för ledamoten att fåtillgång till assistenthjälp. De önskar därför atf arbetsgruppen ytterligareöverväger frågan om konstruktionen och storleken av stödet fill I motion K4 anförs aft hela bidragssifnationen skall sesutifrån aft de polifiska partier som klarat 4-procentsspärren förutom gruppstödfill riksdagsgrupperna också har eft mycket stort stöd på andra nivåer(kommuner och landsting) samt eft accelererande partistöd. Partiledarfunkfionerbör, sägs det i motionen, självfallet finansieras av parfipengar, inte avstödpengar från riksdagsgruppen. Enligt mofionen är det höjda grundbidrag, somförvalfningssfyrelsen föreslår, principiellt godtagbart. Mandatstödet ärdäremot oacceptabelt. Ökningen kan filiföras riksdagsgruppernaskansliverksamhet på annat sätt. Det är djupt oetiskt att riksdagsledamöterskall erhålla traktamente för fördyrade matkostnader även de dagar de befinnersig i hemmet, det finns alltså utrymme för riksdagsledamöterna att självabekosta ökad kansliverk-samhef. Önskemål om tillsättande av en arbetsgrupp av det slag somutarbetat förslaget om ökat ledamotssföd framförs i mofion K230 av BirgitFriggebo m.fl. (m) från den allmänna mofionstiden och mofionerna K310 avElving Anderssom m.fl. (c) samt K312 av och Hans Nyhage (m) frånallmänna motionstiden . I samtliga dessa motioner framhålls såväl behovetav förbättrade kansliresurser och teknisk utrustning fill stöd för ledamöternasom det angelägna i en utredning av lokalsituation .1 motion K230sägs atf i samband med aft beslut fattas om ökad assistenthjälp tillledamöterna bör regeringen vidta åtgärder för att utrymma utbildningsdepartementetsnuvarande lokaler. I samband med att dessa lokaler införlivas medriksdagsbyggnaderna bör enligt motionärerna en omflyttning inom befintligabyggnader övervägas. De anser att det vore naturligt om i första handpartiordförandena och deras kanslier vore placerade i den centrala byggnaden,dvs. östra (RÖ). I mofion K310 föreslås att arbetsgruppen får i uppgift aftfa eft helhetsgrepp pä frågor som rör inre arbete och övertauppgifter som bereds av en rad olika riksdagsorgan. I mofion K312 berörs utöver frågor om assistenthjälp samtutnyttjande och utsmyckning av vissa frågor kringriksdagsarbefets planering. Det gäller behovet av kvällsplena samt fidpunktenför avslutande. Även dessa frågor, liksom frågan om vilket skickgrunden under befinner sig i, är enligt mofionärerna exempel påfrågor som vittnar om behovet av en genomgripande översyn av inrearbete och av hus. r 1988/89. Utskottetsbedömning 1988/89:KU16 pekade i sitt betänkande SÖU 1987:6Folksfyrelsens villkor på betydelsen av att åtgärder vidtogs för att ge riksdagsledamöterna mer fid och möjligheter aft koncentrera sig på det de betraktar söm sina egentliga arbetsuppgifter. Kommittén ansåg att arbetsförhållandena för ledamöterna kunde förbättras bl.a. genom ökad kansli- och biträdeshjälp fill ledamöterna. Kommittén såg det dock som en uppgift för själv atf lägga fram detaljerade förslag fill hur exempelvis biträdeshjälpen till ledamöterna skulle förbättras eller den administrafiva servicen i övrigt förändras. ' Den enkät som arbetsgruppen genomfört visar attledamöterna har ett stort behov av förstärkt såväl assistent- som utredarhjälp.Mest angeläget är det som arbetsgruppen framhåller atf snabbt förbättraassistenfhjälpen fill ledamöterna. Def särskilda stöd till kontorshjälp som finns innebär att partigrupperna får bidrag till lön för att anställa ensekreterare per var sjätte ledamot. Arbetsgruppen påpekar atf i prakfiken harstödet infe byggts ut i denna form utan en icke obetydlig del avkontorshjälpssfödef har, helt inom ramen för de regler som gällt, använts föraft anställa politiska sekreterare/ utredare och för aft täcka kostnadsökningarför övriga delar av kansliverksamheten. är det inte ovanligt atf 10-15ledamöter delar på en sekreterare. Utskottet anser hksom förvalfningssfyrelsen attarbetsgruppens förslag är välmotiverat. Som förvaltningsstyrelsen påpekatfiliförs genom den kraftiga höjningen av kanslistödet partigrupperna resursercentralt. Detta frigör i sin tur medel för assistenter som har fill uppgift aftbiträda ledamöterna. Utskottet delar också förvaltningsstyrelsens uppfattningatt det innebär fördelar atf kanalisera stödet genompartigrupperna och att den konstruktion som förslås av arbetsgruppen är välförenlig med ett inflytande i för ledamöterna i personfrågor och i fråga omstödets närmare utformning. Utskottet noterar med tillfredsställelse atfförvaltningsstyrelsen avser att, som arbetsgruppen föreslagit, följahur assistentstödet fungerar, särskilt med hänsyn till de enskilda ledamöternasarbetssituation. Utskottet förutsätter aft resultatet av den årligauppföljningen kommer att redovisas på lämpligt sätt. I mofionK4 föreslås att förstärkningen av partikansliernas resurser.skall ske påannat sätt än som förvalfningssfyrelsen föreslagit, t.ex. genom aft ledamöternaavstår delar av sina traktamenten och kostnadsersättningar till parfigrupperna.Utskottet vill erinra om att flera av riksdagsgrupperna far ut ensärskild avgift av ledamöterna för vissa gemensamma kostnader. Utskottet villockså beträffande den i motionen berörda frågan om riksdagsledamöternastraktamenten påpeka atf dessa har besfämts med utgångspunkt i de normer somgäller för statlig verksamhet i övrigt. Av den enkät som arbetsgruppen utfört framgår atfledamöterna utöver de starka kraven på förbättrad assistent- och utredarhjälpockså har en rad andra önskemål och förslag rörande förbättrat stöd och utbyggdservice. Det gäller flertalet av de frågor om lokaler och utrustning som tagitsupp i mofionerna K230; K310 ochK312, men också en rad andra. Utskottet 1988/89:KU16 förutsätter attarbetsgruppen i sitt fortsatta arbete kommer atf ta upp såväl frågan omriksdagens lokalförsörjning och lokalutnyttjande som frågorna om utrustning ochservice fill ledamöterna i övrigt. Envikfig resursfråga gäller ledamöternas fillgång till dataterminal ellermikroprocessor för att kunna utnyttja ordbehandlingssystem ochdatabaser, i första hand i men också på hemorten. Av arbetsgruppensenkät framgår aft sådana önskemål föreligger från en stor del av ledamöterna.För närvarande har ca 120 ledamöter utrustats med datafermi- nali . Försöksverksamhet pågår därutöver i ett par fall med persondatorerplacerade i ledamöternas bostäder. Persondatorerna kan anknytas till riksdagensdatorsystem via uppringd telefonlinje. Denplan som fastlagts för utbyggnad av datasystem innebär atf samtligade ledamöter som önskar skall utrustas med dataterminal på arbetsrummen underinnevarande mandatperiod. Enligt utskottets mening borde detta kunna ske ännusnabbare än som planeras. Tillgång fill modernordbehandlingsutrustning bör vara en självklarhet i i likhet med vadsom gäller på eft stort antal jämförbara arbetsplatser. Efter hand somledamöterna får fillgång till och lär sig utnyttja datasystemet i börledamöterna enligt utskottet erbjudas sådan datautrustning som gör det möjligtför dem aft även nå kontakt med def från bostaden. Enän snabbare utbyggnadstakt än den som planerats ställer krav på ytterligareresurser vad gäller såväl central datorutrustning och datasystem som bemanning.Det är närmast en fråga för ADB-kommiffé atf avgöra hur dessaproblem skall lösas. Def är utskottets uppfattning att bristande ekonomiskaresurser inte få utgöra eft hinder i strävan atf snabbare nå det uppsattamålet. Förvaltningsstyrelsenhar aviserat atf man ämnar återkomma till frågan om de ytterligare kostnaderför bl.a. ADB-utrustning som följer av det nu framlagda förslaget om utökatledamotssföd. Utskottet förutsätter att förvaltningsstyrelsen i detsammanhanget lämnar en redogörelse för möjligheterna till en snabbareutbyggnad av datastödet och anger vilket resurstillskott som krävs. Beträffandeden speciella byggnadsfekniska fråga rörande grundförhållandena påHelgeandsholmen som berörs i motion K312 förutsätter utskottet att frågan följsav förvalfningssfyrelsen. Service och information till allmänheten Åtgärderför att underlätta och förbilliga för allmänheten att informera sig omriksdagsarbetef samt atf ta kontakt med riksdagsledamöter föreslås i mofionerna1986/87:K305 av Margö (vpk), 1986/87:K313 av ()och 1986/87:K314 av () från allmänna mofionsfiden . Bland de åtgärder som föreslås i motionerna-K305 och K313ingår lägre 1988/89:KU16: taxa för telefonsamtal till ledamöter. I mofion K313 sägs också att väljarna utan kostnad borde ha möjlighet atf kontakta riksdagsledamöterna per brev. ' I mofion K305 föreslås att utreder förutsättningarnaför att införa temadagar vid vilka allmänheten ges möjlighet att från läktarenställa förslag och frågor fill ledamöter och regeringensföreträdare. Utgivandet av en veckotidning för allmänheten om arbetetoch händelser i föreslås i motion K314. Informationsfrågornas tidigare behandling . utåtriktade informafion behandlades avriksdagens informa-tionsufredning 1973-1976. I samband härmed inrättades enriksdagens informationstjänst och en befattning som pressekreterare. fillsafte talmanskonferensen en grupp förutvärdering av utåtriktade informafionsverksamhet. Samtligariksdagspartier var företrädda i översynsgruppen. Gruppen förordade en radåtgärder fill förbättring av informationsarbetet i . Åtskilligt av vadgruppen föreslog har sedermera genomförts av förvaltningskontoret. har den utåtriktade informationsverksamhetensamlats i en nybildad enhet under ledning av en informafionschef i syfte attbl.a. Knutet till informationsenheten finns en referensgruppmed representanter bl.a. för samfliga riksdagsparfier. Tidningen svarar förinformafion om och departementen. Den började utkomma och ersatte då Departementsnyff. Från Riksdag & Departenienf är i administrativt hänseende knuten till . En beskrivning av riktlinjerna och den tänkta målgruppen för tidningen ges i utskottets betänkande KU 1985/86:30. och (båda c) föreslog i enmotion 1986 att talmanskonferensen skulle få i uppdrag att tillsätta enarbetsgrupp med uppgift aft lägga fram förslag om en tidning. Enligtmofionärerna gav tidningen inte någontillfredsställande spegling av vad som hände i . Utskottet ansåg (KU1985/86:30) att borde behålla den nuvarande tidningen. Vissaförändringar i de riktlinjer för tidningen som beslutat borde enligtutskottefs mening kunna övervägas. Detta borde i första hand ske ireferensgruppen för informationsfrågor i nära samråd med tidningens redaktion. Frågan om låg enhetlig taxa för telefonsamtal tillriksdagens ledamöter har behandlats vid några fidigare tillfällen med anledningav förslag om anslutning fill s.k. 020-system. Detta inrymmermöjlighet och skyldighet för abonnenten atf stå för avgifterna församfalsmarkeringarna för inkommande samtal med undantag för avgiften för denförsta samtalsmarkeringen, vilken den uppringande står för. En framställningom anslutning av till detta sysfem gjordes fill riksdagensförvaltningssfyrelse 1985. Därvid presenterade förvaltningsstyrelsen enkostnadsanalys. Det påpekades att frågan om hur allmänheten snabbt och smidigtskulle kunna nå ledamöterna övervägdes aven särskild arbetsgrupp. Förvaltningsstyrelsen 1988/89:KU16 beslöt attanslutning till 020-systemet inte skulle ske men att frågan skulle tas upp tillbedömning i anslutning till en utvärdering av försöken med översändande avtextade meddelanden till särskilda mottagare. behandlade isitt betänkande 1987/88:28 en motion om anslutning till 020-systemet. Utskottetansåg att motionen mot bakgrund av förvaltningsstyrelsens beslut från 1986kunde lämnas utan särskild åtgärd. Utskottetdelar uppfattningen att frågan om hur en ökad telefonservice i riksdagshusetskall fungera och vad den bör få kosta bör bedömas i ett sammanhang. Frågan omanslutning till det s.k. 020-systemet bör enligt utskottet prövas i samband medställningstagande till försöket med textregi-strerande personsökare. Vadgäller förslaget i mofion K314 om utgivande av en ny tidning med informationtill allmänheten om verksamheten i anser sig utskottet inte börafrångå sitt tidigare ställningstagande i frågan. Den nuvarande tidningen börsåledes behållas. Enligt utskottet är det en uppgift för tidningens ledning atti samråd med referensgruppen för informationsfrågor överväga om någraförändringar bör göras i tidningens inriktning. Det bör även ankomma påreferensgruppen att bedöma de övriga förslag till utökad information tillallmänheten som tas upp i motionerna K305 och K313. Mofionerna K305, K313 och K314föranleder ingen annan åtgärd. aft med medbifall till förvaltningsstyrelsens förslag 1988/ 89:13 och med avslag på motion1988/89:K4 yrkandena 1 och 2 på filläggsbudget till statsbudgeten underfemtonde huvudtiteln för /89 till A 5 Bidrag till partigrupperanvisar ett förslagsanslag av . samt förklarar mofionerna 1986/87:K230 yrkandena 3-6,1987/88:K310 samt 1987/88:K3I2'besvarade med vadutskottet anfört, 2. beträffandeservice och information till allmänheten att avslårmotionerna 1986/87:K305 yrkandena 1-3, 1986/ 87:K313 och 1986/87:K314. Närvarande: (), (), (),. 1988/89:KU16; (), (), Berfil Fiskesjö (c), (), HansNyhage (m), (), (), (),(), Bp (vpk), Hans Legharnmar. (mp), (), () och Ledamotsstödet (morn.l) ' ' AndersBjörck, Hans Nyhage och,Elisabeth.Fleetwood (alla m) anser , delsatf den del av utskottefs yttrande som på s. 4 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "lämpligt sätt" bort ha följande lydelse: Förvaltningsstyrelsensförslag innebär mycket kraftiga höjningar av stödet fill partigrupperna iriksdagen. Grundbidraget för oppositionsparti fyrdubb-las och förregeringsparti föreslås eh fördubbling. Mandatbidrag för opposi-fionspartitredubblas och för regeringsparti föreslås eri sexdubbling. Enligtutskottefs mening finns det anledning att ifrågasätta såväl uppräkningen avgällande belopp som fördelningen mellan parfiériia. Frågan borde därför haberetts ytterligare. Vadgäller stödet fill ledamöternas kontorshjälp föreslås en uppräkning så att ifortsättningen ledamöterna får en förbättring vad gäller sékreterarservi-cenetc. Den arbetsgrupp som utrett frågan konstaterar att den gällandekonstruktionen för ledamotsstödef inte lett till önskvärt resultat vad gälleromfattningen av den hjälp som stått fill ledamöternas förfogande. Sammakonstruktion av stödet föreslås emellertid fortsätta, dock med en uppräkningfrån en sekreterare på sex ledamöter till en på fyra. Utskottetifrågasätter om förvaltningsstyrelsens förslag verkligen leder fill attledamöternas arbetsförhållanden förbättras på det sätt som var utgångs- ,punkten för den skrivelse som gruppledarna för riksdagspartierna sände tillriksdagens förvaltningsstyrelse . Även på denna punkt bordeytterligare överväganden ha skett och andra lösningar föreslagits. dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande ledamotsstödet ' att medanledning av inofion 1987/88:K4 yrkandena 1 och 2 avslår förvalfningssfyrelsensförslag 1988/89:13 samt förklarar mofionerna 1986/87:K230 yrkandena 3-6,1987/88:K310 samt 1987/ 88:K312 besvarade med vad utskottet anfört. Särskiltyttrande 1988/89:KU16 Ledamotsstödet (morh. BirgitFriggebo och (båda fp) anför: ' , Folkpartiethar i mofion 1986/87:K230 föreslagit att principen bör vara att varje ledamotsom vill kan få tillgång till en egen assistent, antingen som sekreterare medkontorsuppgifter eller som polifisk sekreterare. Vi vidhåller denna uppfattning.Det nu föreslagna utvidgade ledamotsstödef får ses som en etapp i en fortsattuppbyggnad. Vi anser också att så länge ledamöterna måste dela assistenter kandet accepteras aft stödet kanaliseras genom partigrupperna. Frågan om att knytastödet mer direkt till ledamöterna får aktualiseras igen när varje ledamot kanfå en egen assistent samt vid. behandling av frågan om mer individuell tekniskservice.