bet · GC01BoU2 · 1988-12-31 00:00:00 — För det första: Vad skall mange för råd till den hyresgästsom tror sig drabbad av något slags sjuka-hus-sjuka, t.ex. att man har besvärmed ständigt sjuka barn? Vi har ju fått höra att miljö- ochhälsoskyddsförvaltningen inte har några resurser. Vi vet att hyresgäströrelsenhar svårt med sina resur-ser. Vart kan dessa människor vända sig? För det andra: Hur ser ni på detta med bruksvärdeshyranför bostäder som inte är fullvärdiga ur hälsosynpunkt? Vad skall man betala ihyra för sjuka bostäder? För det tredje; Vad kan ni göra för att tvinga frambruksanvisningar för hus, så att de boende själva både vet hur de skall brukabostäderna och vet hur de skall kunna ställa krav på förvaltningen i de delardär de inte själva styr brukandet? : Det första rådet är att ge hyresgästenbekräftelse på att han skall stå på sig, om han upplever att någonting är fel.Det har visat sig pä de ställen där det har varit felaktigheter, att omhyresgästen sagt att det har varit fel, så har den tekniska undersökningensedan visat att det har varit så. Man skall börja med att tro på hyresgästen. Vart skall hyresgästen vända sig? Ja, om vi tittar på detarbete som har pågått i Dalen med kontaktkommittén, där man har varit envis,finner vi att det arbetet faktiskt har gett resultat så till vida attåtgärdande är på gång. När det gäller bruksvärdeshyran har vi ett fall iGällivare, där vi har fått en nedsättning av hyran på grund av fukt och mögel.Jag vet inte för dagen hur långt det är möjligt att utveckla detta att manfaktiskt inte skall betala full hyra för en icke fullvärdig bostad. Jag kannämna att och tillsammans 77 jobbar medett projekt där vi skall pröva en form av drift- och skötselin- 1988/89:BoU2 struktioner. Det är naturligtvis bäst om en person talar om för en hurman Bilaga 2 skall sköta sin lägenhet, men man skulle också kunna användaden kabel-TV-teknik som finns på en del håll för att göra en lättsam drift- ochskötselinstruktion. Det skall vi pröva. kan i huvudsak instämma i SolveigForsbergs synpunkter. Bruksanvisningar för lägenheter och hus bör vara avflera slag: dels sådana som riktas till de boende hyresgästerna, där kanskemun-till-munmetoden fungerar allra bäst, dels bruksanvisningar för denpersonal som yrkesmässigt skall jobba med drift och underhåll. Där har vibrustit genom att inte ställa tillräckligt tydliga krav på materialleverantöreroch konstruktörer, men det kommer. Jag skulle vilja tillägga en aspekt när det gällerbrukandet av hus genom att ställa frågan om det inte är dags igen attexempelvis redan på skolstadiet lära barnen hur man bor, sköter och städar enlägenhet. Dét är en typ av vardagskunskap som ibland tydligen inte finns ellerkoms ihåg. Självfallet skall hyresgäster stå på sig. De har rätt attställa krav på oss som förvaltare. Våra möjligheter att lyssna på kraven ökarundan för undan, eftersom vi mycket målmedvetet verkar för att förvaltningenskall decentraliseras och ligga hyresgästerna så nära som möjligt. Dä blir detockså möjligt att ta vara på synpunkter, frågor och kritik på ett tidigt stadium. : Som svar på fråga varthyresgästerna skall vända sig vill jag kort svara att även om miljö- ochhälsoskyddsnämnderna har små resurser så har de ändå ett stort kunnande. Jagtror därför att det är viktigt att man vänder sig dit. De har dels ettmyndighetsansvar och viss möjlighet att rätta till problemen, dels ett ansvarför att återföra den här erfarenheten i den kommunala planeringen ochbyggandet, vilket inte är minst viktigt. När det gäller bruksvärdeshyran för sjuka bostäder går detnågonstans en gräns för vad som är otillåtet och därmed sanitär olägenhet ihälsoskyddslagens mening. Såvitt jag förstår är det oerhört svårt attacceptera att man med så låga krav ändå fortsätter att hyra ut bostäder. Detsom vi diskuterar nu ligger väl en nivå högre. (vpk): Den fråga som jag tog upp förutillustrerar frågan om var gränsen går mellan friska och sjuka hus.Uppenbarligen finns det ett gränsskikt mellan obrukbara eller sanitärtundermåliga bostäder och sådana som är totalt friska, dvs. de där"halvtaskiga" bostäderna som vi inte heller skall acceptera och somman som bostadskonsument inte skall behöva betala bruksvärdeshyra för. : Jag är helt överens med dig på den punkten,att när det otillåtnas gräns har överskridits måste man ingripa. Men i detandra fallet borde det vara möjligt att reglera förhållandena med hyran. Detbrukar ju vara ett effektivt instrument i andra sammanhang. : Jag tror att den fråga som tarupp är utomor- 78 De här problemen har uppmärksammats mer när det gäl- 1988/89:BoU2 ler arbetsmiljön, beroende på att det där finns institutioner,skyddskommit- Bilaga 2 teer och liknande, en yrkesinspektion ochföretagshälsovård som tar hand om detta. Något sådant finns inte päboendesidan. Där måste man hitta någon ny modell för hur man skall fånga upp dehär problemen. Det är ett stort och allvarligt bekymmer. (): Vilken beredskap har bostadsföretagenatt hjälpa de människor som verkligen får svära problem och helt enkelt intekan bo i sina lägenheter? Hur hjälper ni dem? diskuterade vi ventilationsfrågan mycketingående. Den har så gott som försvunnit ur diskussionen efter lunch. Jagskulle gärna vilja få kommentarer om hur ni uppfattade föredragningarna underförmiddagen. Hur ser ni på ventilationsproblemen? Jag skulle egentligen viljaställa frågan också till byggentreprenörernas representant det hann jag intemed tidigare. (): Min fråga gäller egnahemsägarna jagvet inte om det finns någon representant för dem här. Detsamma som drabbar lägenhetsinnehavare drabbar ju ävenegnahemsägare. Ni vet att det tyvärr är olika från kommun till kommun vissakommuner hjälper den vars hus har blivit klassat som sanitär olägenhet. Utansådan hjälp blir egnahemsägaren tvungen att betala två hyror, och det klararingen av. Varför är man som husägare rättslös när man processar om ett sjukthus? Om man förlorar i första instans måste man betalarättegångskostnaderna på i regel . och dessutom ersättning tillden kommun som har gjort utredningarna. Man kommer snabbt upp i ett i kostnader. Så är det inte i andra rättsliga sammanhang. : På frågan om beredskapen för hyresgästersom inte kan bo i sina lägenheter eller har andra bekymmer är mitt enklastesvar att den beredskapen blir bättre och bättre. Den är mycket bättreutbyggd än den var . Medvetenheten hos förvaltningen är nu enhelt annan. Det är en kunskaps- och informationsfråga, för om vi är väl medvet-' na om att det finns problem och bekymmer är det helt enkelt vår skyldighetatt ställa upp och hjälpa till. Ventilation är tillsammans med buller kanske denviktigaste miljöfrågan inomhus i flerbostadshusen. Som jag nämnde tidigareförsöker vi driva utvecklingen därhän att vi får system som är enkla att skötaoch använda, som kan styras av den boende själv och som byggs upp på sådantsätt att den inte bidrar till att sprida buller och ljudstörningar vidare,vilket tyvärr alltför ofta är fallet . : Jag vill säga några ord om ventilationen.Det räcker för hyresgästerna, tycker jag, att säga att vi vill ha ett bra ventilationsklimat. Det har här talats om omsättning, men vi måste börja tala i termen luftkvali tet. Vad vi har gjort genom att t.ex. sänka takhöjden inomhus är att vi har minskat möjligheterna till en buffert när det gäller kvaliteten hos luften. är ettproblem i sig. Jag kan inte här dra några konsekvenser i kostnader /89 :BoU2 vad förändringar i det avseendet skulle innebära. Vi lever helatiden på Bilaga 2 gränsen till vad som är bra. När det gäller skötsel är det självklart att hyresgästenskall veta hur det som finns i lägenheten skall skötas. Beträffande brister iskötseln så är det nu inte obligatoriskt att rensa vissa kanaler. Det tycker viatt det skulle vara krav på. , : Det ärvärdefullt att den fråga som ställde kommer upp så här islutomgången, men det går givetvis inte att kortfattat ge något ordentligt svarpå den. Detta är ett mycket stort problem. Det gäller att undvika skador föregnahemsägarna, för då det går illa är det de som får ta både de ekonomiskasmällarna och hälsoriskerna. Man måste förebygga skador på produktionsstadiet,men man måste också se till att de som drabbas genom att det gått snettverkligen blir skadeslösa. En rad åtgärder måste till. Vi måste kompletteradet förebyggande skyddet att gälla också styckehusen. Det är de som än så längestår utanför det förebyggande skyddet. För de egnahemsägare som ändå drabbasmåste det skyddsnät som har tillskapats i form av småhusskadenämnden och denstatliga småhusskadefonden kompletteras så att de som drabbas genom skador somde är oskyldiga till själva inte lider några ekonomiska förluster av det slagsom nämnde i sin fråga. Här krävs alltså ett kompletterande arbetesom kan leda fram till att konsumentskyddet blir bättre både i nyproduktionenoch i den produktion som redan är färdig. Ämnet är som sagt mycket stort, ochdet är inte möjligt att på detta sätt gå djupare in på det bara under någonminut. (): I anledning av vad om behovet av en bostadsmiljölag, som jag har förståelse för, vill jagsäga att jag utgår ifrån att hon menar att en sådan lag skulle ha något slagsförebyggande effekt. Min fråga är denna: Ärdet något specifikt på det härområdet som har i tankarna när det gäller tillkomsten av enbostadsmiljölag, alltså något som utom deri förebyggande effekten specifiktskulle ha beröring med sjuka hus? (): SABO-företagen är ju de överlägsetstörsta beställarna . är ju SABO-företagen mycket olikastorieksmässigt osv. Jag vill mot bakgrund av vad EsbjörnOlsson sade om att byggherrarna måste styra mer det ligger väl mycket i det fråga : Hur ser du utifrån din roll som beställare på det somGunnar sade? Är det intressant för SABO-företagen att, för att få tillstånd en begränsning av ert kostnadsansvar, gå in pä förslagom totalentreprenader för att därmed få eventuella fel att betalas av byggarnai stället för att detta, som , ofta blir ett problem för byggherren? y///Z-/>)«/rn{'OT/?yi.Jagskulle vilja vända på fråganvart skadade skall vända sig. För mig är detta en ny fråga i linje med amalgamproblematiken människor blir sjuka men kan inte riktigt bevisa var orsakerna ligger och vem som är ansvarig; de blir inte riktigt tagna på allvar. har vi represen- 80 tanter härfrån samhällets olika skikt och delar, och jag skulle vilja fråga; l988/89:BoU2 Finns det någon här i kammaren som tycker att hans eller hennesföretag. Bilaga 2 bransch eller myndighet skall eller kan ta på sigansvaret för att hjälpa de människor som lider , alltså hjälpa dem tilldessatt man hittar en bättre lösning, så alt inte den som är biologiskt drabbadskall behöva lida medan man tvistar om vem som är skyldig?. (): Den som tar på sig ansvaret kan välräcka upp en hand. : Jag skall svara på frågan om bomiljölag.Jan Strömdahl var ju inne på detta med gränslandet mellan sanitär olägenhet ochnybyggnadsföreskrifter. Vi tycker att det är rimligt att det ställs krav i dethär gränslandet. Det får säkert en förebyggande effekt. Vi vet ju frånarbetsmiljöområdet att det finns ingen belysningsfabrikant somproducerar belysning som inte skulle bli godkänd enligtarbetsmiljölagstiftningen. Det blir naturligtvis samma effekt på det härområdet. Ställer man krav anpassar sig en bransch till de kraven. Det kan varasåväl komfortkrav som rimliga luftkvalitetskrav m.m. Vad vi vill är att manskall undersöka vilka konkreta områden man skulle behöva ställa krav på och fåen lagstiftning. : När det gäller relationerna mellanbyggherre och entreprenör eller byggare så skulle jag gärna kunna anknyta tillIvar resonemang här tidigare, att en entreprenadform, som gerbyggherren bättre möjligheter till styrning med krav på kvalitet och funktion,bör kunna ta till vara den yrkeskunskap och stolthet hos byggaren som jag utgårifrån att han har att kunna lämna ifrån sig en god produkt. Jag tror att en heldel av den diskussion som ligger bakom oss när det gäller upphandlingsformeroch sådant är ganska förlegad. Jag tror att det är lika bra att med en gångkasta ut begreppet totalentreprenäd, eftersom jag uppfattar att det är så passnedsolkat och har tappat så mycket i anseende, att det är litet svårt attåterupprätta förtroendet för företeelsen. I nya former kan vi också hitta nyaoch mer adekvata termer. När det sedan gäller relationen till hyresgästerna liggeransvaret alltid hos förvaltaren. Det kan aldrig återföras eller delegeras bakåttill den som har levererat material eller utfört byggentreprenad. Där står vidirekt i snålblåsten och måste bära det ansvaret. ():Det förstår jag också, men det intressantaär att om ni inte kan föra talan mot någon annan så övervältrar ni kostnadernapå hyresgästen, och det avgörande är att se till att man inte gör det. : Jag vill komplettera mitt svar. Vi tycker det framgick tidigare att byggarna tar ett för litet ansvar för sinaprodukter. Deras ansvar bör utsträckas längre i tiden. Man bör inte ha denavgränsning till vad man nu kallar grov vårdslöshet, som är normalregeln ochsom i praktiken innebär att byggaren nästan aldrig åtar sig att rätta tillförsummelser. (): Därmed har vi gått igenom programmet fördenna hea ring. Den har gällt en komplicerad fråga som det tar att gä igenom. Det har varit premiär för bostadsutskottet när det gäller offentliga utfråg- 81 ningar,och jag tycker att utfrågningen har belyst ämnet i ett vitt perspektiv 1988/89 :BoU2 även om det kanske fortfarande finns frågor som inte är belysta.Vår ambi- Bilaga 2 tion var att inför utskottsbehandlingen få vidgadekunskaper på detta område. En annan ambition var att få i gång en vidgadinformationsgivning och en debatt om dessa problem, som det är viktigt attkomma till rätta med. Alla vi som sitter här har ett ansvar för att vi kan byggaså ändamålsenliga och bra hus som möjligt. Vi har också ett ansvar för att desom är drabbade av dålig inomhusmiljö kan få hjälp. Kontentan av detta är välatt vi alla skall försöka få in ett ökat kvalitetstänkande kring godaboendemiljöer och när det gäller inomhusluften och inomhusmiljön i vårabostäder såväl när vi fattar beslut här i huset som när ni handlägger dessafrågor på myndighetsnivå och när ni bygger och använder bostäderna i vårabostadsområden. Jag vill tacka alla medverkande från olika sakområden somgjort föredragningar här för oss. Tack för att ni har kommit hit och för detni har meddelat oss. Jag vill tacka alla observatörer som kommit hit liksompressen och alla övriga som har medverkat i och lyssnat på denna hearing. Därmedförklarar jag sammankomsten för avslutad.