bet · GC01SfU1 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 SfUl I betänkandet behandlas tjugo /88 väckta motioner rörande de sociala avgifterna. I särskildaavsnitt behandlas frågor om överensstämmelsen mellan förmåner och avgifter inomsocialförsäkringssystemet, om kvittningsrätten mellan förvärvskällor vidberäkning av pensionsgrundande inkomst och motsvarande avgiftsunderlag, omdifferentiering av avgiften till sjukförsäkringen mellan större och mindreföretag, om lägsta avgiftsunderlag, om arbets- och uppdragstagarbegreppen samtidrottsföreningars avgiftsskyldighet och idrottsutövares försäkringsskydd. Utskottetavstyrker samtliga motioner. Till betänkandet har fogats tio reservationer. M, fp och char reserverat sig rörande överensstämmelsen mellan förmåner och avgifter,kvittningsrätten, differentiering av sjukförsäkringsavgiften, arbets-ochuppdragstagarbegreppen samt idrottsföreningars avgiftsskyldighet ochidrottsutövares försäkringsskydd. Vpk och mp har reserverat sig till förmånför en sänkning av lägsta avgiftsunderlaget. 1987/88:Sf213 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär utredning och förslag om införande avkvittningsrätt mellan olika förvärvskällor vid beräkning av pensionsgrundandeinkomst. 1987/88:Sf214 av och (vpk) vari yrkas att beslutar att arbetsgivare skall ha skyldighetatt betala sociala avgifter för arbetstagare om inkomsten överstiger . 1987/88:Sf216 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attfrågor rörande egenföretagares sociala avgifter och förmåner inomsocialförsäkringen bör bli föremål för en utredning, som utmynnar i nyabestämmelser för uttag av egenavgifter som ger bättre överensstämmelse mellan avgifteroch förmåner. 1987/88:Sf220 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändrade regler för beräkning avegenavgifter så att hänsyn tas till underskott i förvärvskälla enligt vad somanförts i motionen. Mofiveringen återfinns i motion Sk323. 1987/88:Sf246av () vari yrkas att som sin mening ger 1988/89:SfUl regeringen till känna vad i motionen anförts om attidrottsrörelsen skall befrias från sociala avgifter för ersättningar upp tilltvå basbelopp och i övrigt befrias från sociala avgifter. Motiveringenåterfinns i motion Kr404. 1987/88:Sf254 av m.fl. (fp, m, c) variyrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring av lagen om uppbörd av socialavgifterså att ansökan kan göras av ena parten i ett avtalat eller tänktavtalsförhållande i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna behovet av en skyndsamvidareutveckling av gällande lagstiftning så att lagen blir konkurrensneutralmellan fysiska och juridiska personer och mellan sådana personer inbördes. 1987/88:Sf258 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om omfördelning av uttaget avarbetsgivaravgifter innebärande a) en sänkning av sjukförsäkringsavgiften med 5procentenheter på en lönesumma , b) ett slopande av alla egenavgifter på inkomstermotsvarande ett basbelopp samt c) entotalfinansiering genom en höjning av avgiftsuttaget i övrigt. Motiveringen återfinns i motion N240. 1987/88:Sf259 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbegär att regeringen i enlighet med motionen framlägger förslag till nyttförsäkringsskydd för idrottsutövare, 2. att riksdagenbeslutar upphäva sitt tidigare beslut om debitering av sociala avgifter påersättningar överstigande 0,5 basbelopp, 3. att i avvaktan på nytt förslag tillförsäkringsskydd för idrottsutövare beslutar att ersättningar överstigande 2 basbelopp skall läggas till grund för debitering för sociala avgifter. Motiveringenåterfinns i motion Kr409. 1987/88:Sf263 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär utredning och förslag syftande tillöverensstämmelse mellan egenavgifter och förmåner inom sjukförsäkringen ochATP för företagare med små inkomster. 1987/88:Sf274 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsgivaravgifter för idrottsmän. 1987/88:Sf276 av och () vari yrkas att hos regeringen begär att frågan om en ändradberäkningsgrund för sjukförsäkringsavgiften utreds. 1987/88:Sf283 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av reglerna för sjukpenningersättningi de fall som redovisasi motionen för att åstadkomma en bättre överensstämmelse mellan 1988/89:SfUl avgift och ersättning i försäkringssystemet. 1987/88:Sf287 av () vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär en utredning om ett individrelaterat avgiftssystem förATP-pensioner, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i övrigt i motionen anförts omavgiftssystemet och ATP. 1987/88:Sf289 av och () vari yrkas att begär att regeringen låter göraen snabb översyn av idrottsföreningarnas arbetsgivaransvar med syfte att medgerätt för dessa att undantas från arbetsgivaravgifter för de aktiva idrottsmänsom uppbär ersättning, understigande två basbelopp. l987/88:Sf321 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändrade regler för debitering av socialförsäkringsavgifteri enlighet med vad som anförts i motionen. Motiveringen återfinns i motionKr417. 1987/88:Sf323 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att arbetsgivaravgiften enbart skallvara relaterad till tryggandet av pensioner och övrigasocialförsäkringsförmåner i enlighet med vad i motionen anförts. Motiveringenåterfinns i motion Sk450. 1987/88:Sf327 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag i enlighet med alternativ 3 iRiksidrottsförbundets förslag beträffande arbetsgivaravgifter på deersättningar som betalas till idrottsutövare. 1987/88:Sf334av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om beräkningenav ATP-avgift för egenföretagare. 1987/88:Sf336 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående egenföretagares pensionsförmåner. 1987/88:Sf337 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om minskad sjukförsäkringsavgift för de mindre ochmedelstora företagen. Motiveringen återfinns i motion N330. Den allmänna försäkringen och vissa andra sociala ändamålfinansieras helt eller delvis med socialavgifter. De grundläggandebestämmelserna om socialavgifter finns i lagen (1981:691) om socialavgifter. 1* 1988/89. betalasdels i form av arbetsgivaravgifter, dels i form av egenavgifter för den /89:SfUl som har inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Allmänlöneavgift betalas enligt lagen (1982:423) om allmän löneavgift. Också dennaavgift betalas som arbetsgivaravgift eller egenavgift. Avgifterna beräknas ochuppbärs som skatt enligt bestämmelser i uppbördslagen (1953:272). Arbetsgivaravgifterna enligt socialavgiftslagen utgörs avsjukförsäkringsavgift, folkpensionsavgift, tilläggspensionsavgift,delpensionsavgift, barnomsorgsavgift, arbetsskadeavgift, arbetsmarknadsavgift,arbetarskyddsavgift, vuxenutbildningsavgift och lönegarantiavgift.Avgiftsuttaget utgör för av avgiftsunderlaget, vartill kommerden allmänna löneavgiften . Den största delen av avgiftsuttagethänför sig till sjukförsäkringsavgiften som är , folkpensionsavgiftensom är9,Och tilläggspensionsavgiften som är av avgiftsunderlaget. Underlaget för beräkning av dessa avgifter är vadarbetsgivaren har gett ut som lön eller annan ersättning för utfört arbete. Vidbestämmandet av underlaget skall bortses bl.a. från ersättning till en ochsamma arbetstagare som inte uppgått till . Egenavgifterna enligt socialavgiftslagen utgörs avsjukförsäkringsavgift, folkpensionsavgift, tilläggspensionsavgift,delpensionsavgift, barnomsorgsavgift, arbetsskadeavgift ocharbetarskyddsavgift. Avgiftsuttaget utgör för avavgiftsunderlaget, vartill kommer den allmänna löneavgiften . Denstörsta delen av avgiftsuttaget hänför sig till sjukförsäkringsavgiften som är9,samt fill folkpensions- och tilläggspensionsavgifterna som är desammasom för arbetsgivare. Procentsatsen för uttaget av sjukförsäkringsavgift ärnågot lägre för försäkrade som valt sjukförsäkring med karenstid. Avgifterna beräknas i regel på den vid taxeringenfastställda nettoinkomsten av rörelse och jordbruk. Avgift beräknas inte förinkomst . skall egenavgifter inte beräknas påinkomst av jordbruksfastighet om de intäkter som är hänförliga tillegenverksamhet på fastigheten uppgår till högst . (se prop.1986/87:140, SfU 1987/88:1, rskr. Någon övre inkomstgräns för uttag avegenavgifter finns inte. basbelopps- och maximeringsavdrag vid beräkningenav tilläggspensionsavgiften slopades . Avgiften skulle i ställetberäknas på samma underlag som övriga avgifter (prop. 1980/81:178, SfU 28,rskr. Syftet härmed var bl.a. att uppnå administrativa lättnader försåväl myndigheter som avgiftsskyldiga. Ändringarna möjliggjorde att etteffektivare debiterings- och uppbördssystem infördes (se prop. 1982/83:60, SfU10, rskr. 127 och prop. 1983/84:167, SfU 28, rskr. Särskilda bestämmelser finns i lagen (1983:1055) omnedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i . Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (SGl)bortses från inkomst som överstiger sju och ett halvt basbelopp. För enegenföretagare gäller dessutom att den sjukpenninggrundande inkomsten inte fårberäknas högre än som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annansräkning. För rätt till sjukpenning krävs att den sjukpenninggrundande inkomstenuppgår till . Den som saknar eller har låg sjukpenninggrundandeinkomst kan frivilligt försäkra sig för en sjukpenning om högstgarantibeloppet inom föräldraförsäkringen, . Pensionsgrundande inkomst (PGl) beräknas endast påinkomstdelar mellan ett och sju och ett halvt basbelopp. Vid beräkning av denpensionsgrundande inkomsten tas inte heller hänsyn till sådana intäkter avjordbruksfastighet . som inte är avgiftsbelagda. Överensstämmelse mellan förmåner och avgifter I ett antal motioner tas upp problem som sammanhänger medbristande överensstämmelse mellan sociala avgifter och förmåner. och påtalar i motionSf216 att en företagare med låga inkomster tvingas betala egenavgifter för dessainkomster men inte får några motsvarande förmåner från sjukförsäkringen ochtilläggspensioneringen samt att en sådan företagare inte heller kan tillgodogörasig avdrag för sina egenavgifter. De pekar på att det infördaundantaget för mindre jordbruksintäkter visar att det är administrativt möjligtatt göra en särreglering för att undvika negativa effekter av avgiftssystemet.Motionärerna kritiserar också att sjukpenningen för en egenföretagaremaximerats till vad som motsvarar lönen för en anställd. De begär i motionenett tillkännagivande att frågor rörande egenföretagares sociala avgifter ochförmåner inom socialförsäkringen bör bli föremål för en utredning som utmynnari nya bestämmelser för uttag av egenavgifter som ger bättre överensstämmelsemellan avgifter och förmåner. m.fl. kritiserar i motion Sf258 att avgifttill tilläggspensioneringen tas ut på hela lönesumman medan inkomster underett basbelopp inte ger pensionspoäng och föreslår att alla egenavgifter slopaspå inkomster upp till ett basbelopp. Åtgärden skall enligt motionärernafinansieras genom en höjning av avgiftsuttaget i övrigt. 1 motionen begärs attregeringen skall framlägga förslag om omfördelning av avgiftsuttagetinnefattande bl.a. detta. kritiserar i motion Sf263 likaledes denbristande överensstämmelsen mellan egenavgifter och förmåner inomsjukförsäkringen och ATP för företagare med små inkomster samt hemställer attriksdagen hos regeringen begär utredning och förslag syftande till en bättresådan överensstämmelse. anser i motion Sf334 att avgiftsuttaget föregenföretagare bör justeras så att ATP-avgift inte tas ut för inkomstunderstigande ett basbelopp eftersom sådan inkomst inte är ATP-grundande samtbegär ett tillkännagivande härom till regeringen. anför i motion Sf323 att en stor del avsocialavgifterna i verkligheten är löneskatt och att avgifter som inte går atthänföra till pension eller annan försäkring bör avskaffas. Han begär attriksdagen hos regeringen begär utredning och förslag som syftar till en sådanförändring att arbetsgivaravgifterna endast relateras till tryggandet avpensioner och andra socialförsäkringsförmåner. har tidigare på förslag av utskottet avslagitmotionsyrkanden om en bättre överensstämmelse mellan avgifter och förmåner (sesenast 1987/88:1). Utskottet erinrade därvid om att den bristandeöverensstämmel- sen harsin grund i bl.a. den allmänna försäkringens solidariska och 1988/89:SfUlobligatoriska karaktär och om att de olika försäkringsgrenarna bör betraktassom delar av ett sammanhängande socialförsäkringssystem. Utskottet framhöllockså att, även om den bristande överensstämmelsen förstärktsgenom den nya lagen om socialavgifter, det nya avgiftssystemet hadeinneburit betydande administrativa lättnader för såväl myndigheter somarbetsgivare och egenföretagare. Utskottet var därför inte berett att förordaen återgång till en differentiering av avgifterna för att få bättreöverensstämmelse med förmånerna. Utskottet påpekade vidare att det ibetänkandet behandlade regeringsförslaget - att nettointäkter ijordbruksfastighet understigande . inte skulle föranleda att pensionsgrundandeinkomst beräknades och egenavgifter togs ut - visserligen innebar en avvikelsefrån vad som i övrigt gällde för uttag av socialavgifter men att denna åtgärdfillkommit för att lösa ett speciellt problem. Utskottet vidhöll sin tidigareprincipiella uppfattning om fördelarna med det gällande avgiftssystemet menville erinra om att flera av de aktuella frågorna skulle komma attbli föremål för överväganden i andra sammanhang. Sålunda utreddes frågan omförmåner och avgifter inom pensionssystemet av pensionsberedningen ochutskottet utgick från att även de särskilda problem beträffande egenföretagarespensionsskydd och avgiftsuttag som berörts i föreliggande motioner skulle kommaatt diskuteras av beredningen. Utskottet nämnde vidare att riksförsäkringsverketplanerade att se över egenföreta-garnas sjukpenningskydd och därvid undersökamöjligheterna att införa en frivillig sjukförsäkring för denna kategoriförsäkrade och att, om en sådan frivillig försäkring infördes, ocksåavgiftsuttaget skulle påverkas. Utskottet behandlade motioner om egenföretagaressjukpenningskydd även i det av godkända betänkandet SfU 1987/88:22.Utskottet hänvisade därvid ånyo till översyn. Frågan om avgifter och förmåner inom socialförsäkringen ärsåledes föremål för överväganden. Utskottet anser - från de utgångspunkter somnyss redovisats - att någon ytterligare utredning inte nu är påkallad.Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna Sf216, Sf258 i denna del,Sf263, Sf323 och Sf334. kritiserar i motion Sf336 avgifts- ochförmånssystemet för egenföretagare, i synnerhet jordbrukare, och anser attsystemet bör omprövas med utgångspunkt i att egenföretagare bör undantas frånATP och i stället medges avdrag i rörelsen för till individuellpensionsförsäkring. Hon begär ett tillkännagivande till regeringen om behovetav en översyn av hela socialförsäkringssituationen för egenföretagare. framhåller i mofion Sf287 att sedan år1982 gällande regler om avgiftsuttag, nämligen att avgift skall utgå på helalönesumman utan hänsyn till gällande basbelopp eller maximeringsregel, ökarantalet personer för vilkas inkomster avgift till tilläggspensioneringenerläggs men vilka inte får motsvarande förmån. Motionären anser att ensuccessiv övergång bör ske till ett individrelaterat avgiftssystem förATP-pensioner och begär i yrkande 1 att regeringen får i uppdrag att utreda ettsådant system. I avvaktan på resultatet av en sådan utredning bör enligtmotionären besluta att återgå till tidigare gällande avgiftssystemoch han begär i yrkande2 ett tillkännagivande om vad i motionen anförts om avgiftssyste- 1988/89:SfUl met och ATP. Utskottet behandlade i det nämnda betänkandet SfU 1987/88:lockså en motion om övergång till ett individrelaterat pensionssystem.Utskottet hänvisade i denna fråga till att folk- och tilläggspensioneringenenligt direktiven till pensionsberedningen skulle ligga fast i sina huvudlinjer.Utskottet kunde inte ställa sig bakom att en övergång till ett helt nyttpensionssystem utreddes och avstyrkte bifall till den föreliggande motionen. Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker bifalltill motionerna Sf287 och Sf336. Kvittningsrätt vid beräkning av pensionsgrundande inkomstoch motsvarande avgiftsunderlag (se prop. 1981/82:10, SkU 9, rskr. 51) harkvittningsrätten vid beräkning av inkomst av annat förvärvsarbete änanställning slopats, vilket påverkar beräkningen av den pensionsgrundandeinkomsten och därmed även avgiftsunderlaget. Sålunda får underskott i enförvärvskälla inom inkomstslaget rörelse inte kvittas mot överskott i en annanförvärvskälla inom detta inkomstslag och inte heller underskott i en jordbruksfastighetmot överskott i en annan jordbruksfastighet. Redan fidigare gällde attkvittning inte fick ske mellan förvärvskällor i de olika inkomstslagen. Frågan om att återinföra kvittningsrätt vid beräkning avpensionsgrundande inkomst tas upp i två motioner. I motion Sf213 ger MartinOlsson exempel på hur förbudet mot kvittning slår hårt mot den som bedriverbåde jordbruk och rörelse. Motionären betonar betydelsen avkombinationssysselsättning på landsbygden samt begär att hosregeringen begär utredning och förslag om införande av kvittningsrätt mellanolika förvärvskällor vid beräkning av pensionsgrundande inkomst. I motion Sf220anför m.fl. att underskott i förvärvskälla av karaktären"näringsverksamhet" bör få dras av mot inkomst från andraförvärvskällor samt att underskott i förvärvskälla inom inkomstslagen"jordbruk och rörelse" borde kvittas mot överskott i annanförvärvskälla inom dessa inkomstslag vid beräkning av egenavgifter. Vidareanser motionärerna att förlustavdrag bör beaktas vid beräkning av egenavgifter,om den skattskyldige så yrkar. Motionärerna begär att hos regeringenskall begära förslag om ändrade regler för beräkning av egenavgifter så atthänsyn tas till underskott i förvärvskälla enligt vad som anförts i motionen. har efter det att kvittningsrätten slopades vidflera tillfällen behandlat motionsyrkanden av samma slag som i de förevarandemotionerna (se senast SfU 1987/88:1). Dessa yrkanden har avslagits medmotiveringen att det inte kan godtas att en försäkrads framtida pension skullekunna begränsas genom möjligheter till kvittning vid beräkningen av denpensionsgrundande inkomsten. Även ett medgivande att avräkna en förlust irörelse eller jordbruk mot ett annat års överskott innebär att detframtida pensionsskyddet begränsas. Utskottet finner inte skäl för att frångå sintidigare bedömning i dessa frågor och avstyrker bifall till motionerna Sf213och Sf220. Differentieradsjukförsäkringsavgift 1988/89:SfUl En arbetsgivare erlägger som inledningsvis nämnts förnärvarande arbetsgivaravgifter för tio olika ändamål med tillhopa avavgiftsunderlaget. Härtill kommer den allmänna löneavgiften. En av de störreavgifterna är sjukförsäkringsavgiften, som uppgår till . Tre motioner, Sf258 av m.fl., Sf276 avIngrid och samt Sf337 av ,innehåller förslag om sänkning av avgiftsuttaget till sjukförsäkringen för desmå och medelstora företagen. I alla tre motionerna anförs att sjukfrånvaron ärväsentligt lägre på små företag än på större arbetsplatser. 1 motion Sf258begärs att hos regeringen begär förslag innebärande bl.a. attsjukförsäkringsavgiften sänks för de första 15 anställda -med ett första steg i form av sänkning på en lönesumma upp till 500 000kr. - samt att åtgärden totalfinansieras genom en omfördelning av uttaget avarbetsgivaravgifter i övrigt. I motion Sf276 begärs att frågan om en ändradberäkningsgrund för sjukförsäkringsavgiften utreds och i mofion Sf337 begärs -mot bakgrund av småföretagens betydelse för storföretagens verksamhet och försysselsättningen i glesbygd - förslag om sänkt sjukförsäkringsavgift för de mindreoch medelstora företagen. Liknande motionsyrkanden har under en följd av åravstyrkts av utskottet och avslagits av med hänvisning till att ensådan differentiering av avgiftsuttaget skulle medföra betydande administrativasvårigheter (se senast SfU 1987/88:1). Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrkerbifall till motionerna Sf258 i denna del, Sf276 och Sf337. Vid bestämmandet av avgiftsunderlaget förarbetsgivaravgifterna skall bortses från ersättning till en och sammaarbetstagare som inte uppgått till . och anför i motion Sf214att många kulturarbetares sociala trygghet undermineras av bestämmelsen attarbetsgivaravgifter skall betalas endast om utbetald ersättning överstiger . och det därav följande förhållandet att många arbetsgivare ställer somvillkor för engagemang att gaget understiger . Motionärerna begär attriksdagen beslutar att arbetsgivare skall ha skyldighet att betala sociala avgifterför arbetstagare om [nkomsten överstiger . Lägsta avgiftsunderlaget höjdes från . till 1 000kr. i samband med att nya regler infördes för uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare m.m. (se prop. 1983/84:167, SfU 28, rskr. Före den 1januari 1973 var beloppsgränsen . Inför höjningen fill . (se prop. 1972:108) att det var ofrånkomligt att gränserna gång efterannan måste höjas på grund av inkomst- och kostnadsutvecklingen, bl.a. för attundvika att den administration som hängde samman med arbetsgivaravgifterna blevorimligt vidlyftig. I propositionen till 1983/förordadeföredragande statsrådet en höjning av beloppsgränsen för avgiftsskyldighet medhänsyn till den inkomst- och kostnadsutveckling som skett (seprop. och dennadel av förslaget föranledde ingen erinran under riksdagsbehand- 1988/89:SfUl lingen. Utskottet anser det, med hänsyn till den ytterligareinkomst- och kostnadsutveckling som ägt rum , inte vararealistiskt att nu sänka beloppsgränsen för avgiftsskyldighet. Utskottetavstyrker därför bifall till motion Sf214. Sociallagstiftningens bestämmelser om skyldighet attbetala arbetsgivaravgifter är knutna till begreppet arbetstagare med deninnebörd begreppet ges i denna lagstiftning. Skyldighet att betalaarbetsgivaravgifter föreligger dess- . utom när den som utför arbetet enligtsociallagstiftningen är att anse som uppdragstagare. För att en person skall anses som arbetstagare gäller attett anställningsförhållande skall föreligga. Bedömningen sker i varje enskiltfall, varvid hänsyn tas till samtliga omständigheter i samband medarbetsavtalet. En person kan anses som arbetstagare även om han eller hon harinregistrerad firma och betalar B-skatt. Arbetsgivare som utgivitminst . i lön till en arbetstagare är skyldig att erläggaarbetsgivaravgifter. Såsom uppdragstagare anses den som utför arbete för annansräkning utan att anställningsförhållande föreligger. Ersättning för uppdraganses som inkomst av anställning om ersättningen uppgått fillminst . från en och samma uppdragsgivare. Ett undantag från nämndaregel är dock om uppdraget ingår i en rörelse eller ett jordbruk sornuppdragstagaren bedriver. Uppdragsgivaren är då avgiftsskyldig endast omöverenskommelse har träffats att ersättningen för uppdraget skall anses sominkomst av anställning. Även här görs en bedömning av varje enskilt fall. Vissabegränsningar i skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter gäller dock försmåhusägare och lägenhetsinnehavare som utbetalat ersättning för arbete påfastigheten eller lägenheten. Bedömningen av vem som är att anse som arbetstagare resp.uppdragstagare görs i efterhand av lokala skattemyndigheten. Efter en ändringår 1986 i lagen (1984:688) om uppbörd av socialavgifter kan emellertidmyndigheten lämna förhandsbesked angående skyldigheten att betalasocialavgifter. Sådant besked lämnas efter gemensam ansökan av uppdragsgivarenoch uppdragstagaren (se prop. 1986/87:16, SfU 4, rskr. I motion Sf254 av m.fl. yrkande Ihemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av lagen omuppbörd av socialavgifter så att ansökan om förhandsbesked skall kunna lämnaspå ansökan av endast en part.