bet · GC01KU11 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 KUll I betänkandet behandlas motioner från den allmännamofionsfiden . I flertalet fall gäller yrkandena utredning av eller förslagom ändring i regeringsformen. Framställningen har delats upp i följandeavsnitt. Utskottet avstyrker samfliga mofionsyrkanden. I ärendetföreligger sex reservationer beträffande övergång fill republik (vpk),egendomsrätt (m, fp, c), avtalsfrihet (m), närings- och yrkesfrihet (m, fp, c),föräldrarätt (m) och politisk åsiktsregistrering (vpk). Eft särskilt yttrande(m) har avgetts angående konstitutionell kontroll. 1987/88:K202 av m.fl. (m) vari yrkas 3. att riksdagenhos regeringen begär utredning om grundlagsskyddad äganderätt i enlighet medvad som i motionen anförts, 4. atf riksdagenhos regeringen begär utredning om grundlagsskyddad avtalsfrihet i enlighet medvad som i motionen anförts, 5. att riksdagenhos regeringen begär utredning om grundlagsskyddad närings- och yrkesfrihef ienlighet med vad som i motionen anförts. 1987/88:K203 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär atf frågan om verkan av kränkning av grundlagen blirföremål för utredning. 1987/88 :K208 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imofionen anförts om mötesfriheten. 1 1988/89. 1987/88:K209 av MargitGennse;r (in) vari yrkas att som sin mening 1988/89:KU11 gerregeringen tillkänna att frågörorri gfundlagsskyddade fri- och rättigheter ochkonstitutionell kontroll bör utredas och prövas i ett sammanhang inom den ramsom hår angivits i motionen. 1987/88:K210av m.fl. (fp, m, c) vari yrkas att hos regeringenanhåller om förslag till grundlagsskyddad närings- och yrkesfrihet i enlighetmed vad i mofionen anförts. 1987/88:K212av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas 1. att hos regeringen begär en utredning om gmndlagsskyddadegendomsrätt i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. atf hos regeringen begär utredning om grundlagsskyddadnärings- och yrkesfrihet i enlighet med vad som i mofionen anförts. 1987/88:K216av m.fl. (vpk) vari yrkas att beslutar anta motionensförslag fill ändring i regeringsformen. 1987/88:K218 av () vari yrkas1. aft hos regeringen begär förslag till sådan ändring av 8 kap. 18 § regeringsformen aft utvidgning sker avskyldigheten att höra lagrådet, 4. aft hos regeringen begär förslagtill sådant tillägg i 8 kap. 19 § tredje stycketregeringsformen jämte följdlag att minimifrister införs för 1987/88:K221av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att beslutar att som vilande anta följande som motionärernasförslag betecknade Förslag till lag om ändring i regeringsformen (se mofionen) 2. atf beslutar att såsom vilande anta förslaget - iöverensstämmelse med ovan föreslagen ändring i regeringsformen 1 kap. 3 § -att successionsordningen skall upphöra att gälla vid utgången av 3. att hos regeringen begär förslag fill följdändringar ilagtext i övrigt och till reglering av andra förhållanden som kan föranledas avbeslut om övergång till republik. 1987/88:K227av () vari yrkas att beslutar anta det i mofionenanförda fillägget till regeringsformens 1 kap. 2 §, varav framgår attlagstiftningen skall ha sin grund i den kristna etiken och dess normgivning. 1987/88:K228av m.fl. (m) vari yrkas att hos regeringen begär enutredning om författningsmässig reglering av föräldrarätten i grundlagen.Mofiveringen återfinns i mofion 1987/88:So642. 1987/88:K229av () vari yrkas att hos regeringen begär förslag tilländring av regeringsformens andra kapitel så att föräldrarätten i ovan nämndaartikel 2 blir grundlagsfäst. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:U540. Utskottet 1988/89:KU11 m.fl. (vpk) föreslår i mofion K221 aftriksdagen beslutar om övergång fill republik. Motionärerna hänvisar tillutförliga motiveringar i de motioner som avgivits , densenaste /87:K204, och föreslår ändringar i regeringsformen. Utskottet har tidigare vid ett stort antal fillfällenbehandlat motsvarande mofionsyrkanden. Senast skedde det (KU1987/88:9) då yrkandet liksom tidigare avstyrktes under erinran om den ståndpunktangående statsformen som intogs vid författningsreform. Utskottet görsamma bedömning nu och avstyrker motion K221. I mofion K212 av m.fl. (m, fp, c) hävdas aftutvecklingen tydligt visat på behovet av ett förstärktskydd för egendomsrätten i grundlagen. Då utformningen av skyddet föräganderätten övervägs bör enligt mofionärerna samfidigt beskatfningsmaktensgränser fastställas. Regeringsformen bör utformas som ett positivt erkännandeav egendomsrätten. Det bör enligt mofionen också klart deklareras vilkainskränkningar i äganderätten som får ske i vanlig lag. Liknande synpunkter framförs i mofion K202 av . (m), i vilken det också sägs att det finns ett starkt samband mellanäganderätten och avtalsfriheten och aft denna utgör en viktig del i många andragrundläggande fri- och rättigheter såsom exempelvis föreningsfriheten ochnäringsfriheten. Avtalsfriheten bör enligt motionärerna ges grundlagsskydd, eftersomden har en sådan stor betydelse för vårt samhällsskick. Utskottet har avstyrktmotionsyrkanden om förstärkt skydd i grundlagen för egendomsrätten. Beträffandefrågans bakgrund hänvisas till utskottets betänkande (KU1987/88:9). Det finns enligt utskottets mening inte heller nu någon anledningrill riksdagsini-fiativ i denna fråga. Mofionerna K202 yrkande 3 och K212yrkande 1 avstyrks. Som framhålls i mofion K202 måste avtalsfriheten, även omden i allmänhet betraktas som given, begränsas i vissa avseenden. Utskottetfinner det inte befogat med eft riksdagsinifiativ i fråga om grundlagsregleringav avtalsfriheten. Motion K202 yrkande 4 avstyrks. r 1988/89. 3.Närings- och yrkesfrihet 1988/89:KU11 I motion K210 av m.fl. (fp, m, c) hemställsatt hos regeringen anhåller om förslag till grundlagsskyddad närings-och yrkesfrihef. I motionerna K202 av m.fl. (m) samt K212 av CariBildt m.fl. (m, fp, c) begärs utredning av ett sådant grundlagsskydd. I motionerna hävdas att frihetenatt starta företag är en omistlig del i ett marknadsekonomiskt system. Närings-och yrkesfriheferna är delvis kringskurna av monopol,bidragsbestämmelser, långtgående reglerings- och styråtgärder,auktorisafionskrav, efableringskontroll och liknande företeelser. Rätfen attdriva näringsverksamhet och utöva ett yrke är enligt motionärerna sågrundläggande att den förtjänar eft starkt stöd i vår konstitufion. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat fråganom grundlagsskydd för närings- och yrkesfrihefen. Beträffande frågans bakgrundhänvisas till utskottets betänkande (KU 1987/88:9). Utskottetavstyrkte då liksom tidigare motionsyrkandena med motiveringen att ytterligareerfarenheter av reformerna på fri- och räftighefsområdet borde avvaktas innaninitiativ togs till förändringar. Utskottet gör samma bedömning nu och avstyrker motionernaK202 yrkande 5, K210 och K212 yrkande 2. I motion K228 av m.fl. (m) begärs enutredning av förutsättningarna för att, som i många andra länder,grundlagsfästa föräldrarätten. Motionärerna uttalar att def visserligen finnsfall då barn riskerar att fara illa, och där avsteg måste göras frångrundprincipen om föräldrars rätt atf bestämma över sina barns vård ochfostran, men att det i så fall får regleras i lagen om vård av unga (LVU).Förslag om grundlagsfäst föräldraräft begärs också i motion K229 av AlfSvensson (c). Beträffande frågans bakgrund hänvisas till utskottetsbetänkande (KU 1987/88:9). Utskottet gör samma bedömning nusom tidigare av svårigheterna aft utforma en grundlagsregel om föräldrars rätttill vårdnaden om sina minderåriga barn på ett sådant sätt att den ger eftverkligt skydd för vårdnadsrätten men ändå inte kommer i konflikt vare sig medföräldrabalkens regler om vårdnad eller med föreskrifter om samhällsvård.Utskottet avstyrker motionerna K228 och K229. 5.Lagstiftningens etiska grund 1988/89:KU11 I mofion K227 av () begärs ett tillägg till1 kap. 2 § regeringsformen varav det skulle framgå att lagstiftningen skall hasin grund i den kristna etiken och dess normgivning. I mofionen sägs atf varjesamhälle behöver eft etiskt minimum, en bas för den samhälleliga verksamheten. Medden kristna etiken som grund, sägs det i motionen, finns basen för atf byggaupp def mjuka, hänsynsfulla och trygga samhället, där omtanken om medmänniskanoch respekten för det absoluta människovärdet blir vägledande. Enligt utskottets mening skulle den föreslagnagrundlagsbestämmelsen vara svårförenlig med def skydd för religionsfriheten somges i regeringsformen. Mofion K227 avstyrks. Förslag om förändring av regeringsformens regler förlagrådsprövning begärs i motion K218 av (). Enligtmotionärens mening underlät regeringen under föregående i flera fallpå ett flagrant sätt att underställa lagförslag lagrådets granskning. För attundvika nya sådana fall erfordras, hävdas det i motionen, aft lagrådsgranskninggörs obligatorisk för samtliga förslag till grundlagsändring samt för de övrigalagförslag som enligt nuvarande regler i 8 kap. 18 § regeringsformen börlagrådsgranskas. I mofion K218 begärs dessutom förslag omgrundlagsreglering av minimifrister för författningars ikraftträdande. Enligtmotionären har problemen med sent publicerade författningar tilltagit i styrkatrots envist upprepade kritik. En regel bör därförinföras i regeringsformen. Den bör få riktlinjekaraktär av innebörd att lagareller kungörelser får träda i kraft först efter generöst rådrum förmedborgarna. Närmare bestämmelser om exakta och författningsanpassademinimifrister bör sedan intas i särskild lag. För atf avge yttrande över lagförslag skall det enligt 8kap. 18 § regeringsformen finnas eft lagråd med domare i högsta domstolen ochregeringsrätten. Lagrådsremiss beslutas av regeringen, men möjlighet finnsockså för riksdagsutskott att höra lagrådet med stöd av 4 kap. 10 § iriksdagsordningen. Lagrådets uppgifter består i atf undersöka hur ettlagförslag förhåller sig till grundlagarna och rättsordningen i övrigt samt hurförslagets föreskrifter förhåller sig till varandra och fill rättssäkerhetenskrav. övervägaom förslaget är utformat så atf def kan antas fillgodose angivna 1988/89:KUll syften och vilka problem som kan uppstå vid fillämpningen. Vilka lagförslag som i princip bör lagrådsgranskas anges i8 kap. 18 § regeringsformen. Grundlagsregeln om när lagrådet bör höras harförsetts med några undantag. Remiss till lagrådet kan underlåtas om lagrådefshörande skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller omremissen skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så atf avsevärt menskulle uppkomma. I de fall regeringen utan att ha inhämtat lagrådets yttrandeföreslår att stifta lag som anges i nämnda lagrum skall regeringensamtidigt redovisa skälen till att lagrådet inte har hörts. Nuvarande sysfem för lagrådsgranskning tillkom genomlagsfiftning som trädde i kraft . Det ersatte då en ordningsom hade beslutats och som innebar aft det infe fanns någon skyldighet atthöra lagrådet. hade det emellerfid funnits en sådan skyldighet bl.a.när det gällde civilräftslig och sfraffrätfslig lagsfiftning. Utskottet uttalade i sitt av godkända betänkande(KU 1978/ 79:39) aft def nya systemet för lagrådsgranskning kundekaraktäriseras som ett mellanting mellan eft obligatoriskt sysfem och eftsysfem med en helt fakultativ granskning. Enligt utskottet borde det nyasystemet leda till att lagrådet inom ramen för sin kapacitet får granska allade lagförslag som behöver dess granskning men inga andra. Bestämmelser om kungörande av vissa lagar och vissa andraförfattningar finns bl.a. i 8 kap. 19 § regeringsformen, i lagen (1976:633) omkungörande av lagar och andra författningar och i förfatfningsförordningen. Enredogörelse för dessa bestämmelser lämnas i en bilaga fillkonstitutionsutskottets betänkande 1986/87:33. Utskottet uttalade i sitt betänkande KU 1975/76:51 att somallmän riktlinje bör gälla att en författning skall träda i kraft först eftererforderligt rådrum för information om författningens innehåll m.m. Utskottetförordade aft planeringen av arbetet med nya lagar och andra förordningarskedde med utgångspunkt i att om möjligt minst bör förflyta mellanen författnings kungörande och dess ikraftträdande. Om detta var ogörligt bordehelst åtminstone skilja kungörandet och ikraftträdandet. Kortare fidän borde komma i fråga endast i undantagsfall. Till de absolutaminimikraven hörde enligt utskottet atf en författning skall kungöras på ettsådant sätt att möjlighet föreligger för envar som berörs av författningen atfta del av författningens innehåll innan den träder i kraft. Statsrådsberedningen har i en den 6 december 1976dagtecknad promemoria om rutinerna vid handläggningen av regeringsärendenam.m. beträffande ikraffträdandefiden förklarat sig förorda aft den då gällandeallmänna minimitiden av mellan kungörandet (dvs. utkomstdagen fråntrycket) och ikraftträdandet förlängs med och understrukitatf denna "tvåveckorsfrist" skall anses som en minimitid. Om möjligtborde tiden vara längre och - liksom - ikraftträdandet sättas till enbestämd dag. I den senaste upplagan av den av statsrådsberedningen utgivna s.k.Gröna boken, som innehåller rikfiinjer för författningsskrivning, har uttalatsaft fiden mellan def aft en författning utkommer från trycket ochförfattningens ikraftträdande bör vara minst . Def sägs vidare aftendast i undantagsfall bör fiden sättas kortare än . Utskottet har i sitt granskningsbefänkandebehandlat såväl frågan om remisser till lagrådet som publiceringen av lagar ochförordningar i . Utskottet fann vid granskningen av1987 års lagpropositioner (KU 1987/88:40) att 103 av 117 propositioner hördetill lagrådefs område. Av dessa hade 63 remitterats fill lagrådet. Som skäl föratt avstå från lagrådsremiss hade liksom tidigare i de flesta fall hänvisatstill undantagsbestämmelsen att lagrådets hörande saknar betydelse på grund avfrågans beskaffenhet. Den andra undantagsbestämmelsen, nämligen att lagrådefshörande skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt menskulle uppkomma, hade åberopats i två fall därutöver. I ett fall hade som skälför aft avstå åberopats atf lagstiftningsärendet var brådskande. Utskotteterinrade om aft endast de skäl som föreskrivs i någon av de nämnda undantagsbestämmelsernakan åberopas till stöd för att avstå från lagrådsgranskning. I övrigtföranledde granskningen i denna del infe något uttalande från utskottets sida. Def nuvarande systemet för lagrådsgranskning är baserat påett förslag av rätfighetsskyddsufredningen (SOU 1978:34). Utskottet finner infeanledning frångå sitt tidigare ställningstagande atf def på ett lämpligt sätttillgodoser de krav som måste ställas i sammanhanget och allmänt sett ärvälövervägf. Mofion K218 yrkande 1 avstyrks därför. I granskningsbetänkande 1987/88:40 konstaterade utskottetatt det jämfört med hade skett en nedgång både i andelen ochantalet sent utkomna författningar. Andelen författningar som utkommit tvåveckor före ikraftträdandet eller senare var dock , vilket var samma andelsom 1985 och endast något under genomsnittet . 153författningar hade utkommit av trycket eller kortare tidföre ikraftträdandet. Jämfört med fidigare år innebar detta enligt utskottet enklar förbättring. Utskottet uttalade att även om det i förhållande fillnärmast föregående år skett en viss förbättring i förfatfningsutgivningen, vardef angeläget att ytterligare ansträngningar gjordes för att nedbringa antaletsent publicerade författningar. Utskottet upprepade sitt fidigare påpekande attregeringens arbetsplanering måste vara sådan aft anhopning undviks iriksdagsarbetef nära inpå de tilltänkta tidpunkterna för ikraftträdande av deframlagda förslagen. Ett belysande exempel på de problem som annars kan uppståvar enligt utskottet de i motion K218 nämnda ändringarna i lagen om arvsskattoch gåvoskaft (SFS 1987:1206) som kom atf publiceras först , före ikraftträdandet . Även om jusfifiedepartementetgenom särskilda insatser informerade om innebörden av familjeräftsreformen vardet enligt utskottet helt otillfredsställande att den aktuella författningen irealiteten inte fanns tillgänglig före ikraffträdan-defidpunkfen. Utskottet delar motionärens uppfattning atf kortaikrafffrädandetider är helt oacceptabla i eft rättssamhälle, eftersom fiden föratt informera om författningarnas innehåll blir otillräcklig och det kan bliomöjligt atf anpassa sig fill def nya rättsläget. Som framhållits vid upprepade tillfällen i granskningsbetänkandenaär det angeläget att ytterligare ansträngningar 1988/89:KU11 sker såväl iregeringskansliet som i för att undvika förseningar iförfattningsutgivningen. Utskottet kommer aft ägna frågan fortsatt uppmärksamheti granskningsarbefet, men finner inte atf det nu är befogat med någotriksdagsinitiativ av det slag som förordas i mofion K218 yrkande 4. De mänskliga fri- och rättigheternas ställning i Sverigebehandlas i mofion K209 av (). I motionen sägs att omrättssäkerhet och rättstrygghet i verklig mening skall komma de svenskamedborgarna fill del måste tre saker ske. För def första bör de personella fri-och rättigheterna i grundlagen utgöra en uttalad utgångspunkt för varjebedömning rörande processuella tvångsmedel och deras användning. För det andrabör skyddet för fri- och rättigheter fullständigas och utvidgas. Ett minimikravär att görs direkt tillämplig för svenska domstolar. För dettredje bör den konstitutionella kontrollen av grundlagsskyddade fri- ochrättigheter förbättras så atf den nödvändiga domstolsprövningen kan göras meraallmänt i i stället för som i . I mofion K203 ställs frågan om skyddet av grundläggandefri- och rättigheter i regeringsformen bör innefatta garanti för aft åtgärdersom vidtagits från någon myndighets sida i strid med grundlagsskyddet icke fåråberopas i en brottmålsrätfegång. Bakgrunden fill motionen är en dom i högstadomstolen i eft ratffyllerimål. I målet åberopades som bevis ett blodprov sominfe på föreskrivet sätt tagits av läkare eller sjuksköterska, utan av enlaboratorieassistent. I motionen hemställs att hos regeringen begäratt frågan om verkan av kränkning av grundlagen blir föremål för utredning. De juridiska fakulteterna vid universiteten i ochLund har yttrat sig över motion K203. Fakultetssfyrelsen i vill medutgångspunkt i mofionsyrkandet fästa utskottets uppmärksamhet på risken, attskyddet för medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter urholkas genomföreskrifter, vilka tänjt normgivningsmakfen fill det yttersta, och genomrättstillämpning, varigenom bevis, som tillkommit med åsidosättande av en ilag till skydd för grundläggande fri- och rätfigheter given föreskrift,godtagits. Den aktuella motionen ger emellertid icke fakultetsstyrelsenanledning att nu överväga, hur en för medborgarna säkrare ordning kunde vinnas. I yttrandet från juridiska fakulteten i sägs aftsvaret på den i mofionen inledningsvis ställda frågan är så självklart aft mankanske bör uppfatta den som retorisk. En tilltalad i en brotfmålsprocess ärnaturligtvis berättigad atf åberopa alla omständigheter som talar till hansförmån. Detta gäller oavsett om en omständighet har anknytning tillregeringsformen eller om den innefattar påståenden om fel begångna av statligamyndigheter. I yttrandet framhålls beträffande det i mofionen nämndamålet, att högsta 1988/89:KU11 domstolen, som motionären påpekar, gjort enmycket diskutabel bedömning i en konkret rättstillämpningsfråga. Enligtfakultetsstyrelsen kan man dock hysa tvekan, huruvida man av det enstaka rättsfalletkan dra några vittgående slutsatser om rättsläget i stort. Mofionären tycks,sägs det i yttrandet, tillmäta fallet en alltför stor principiell betydelse ochöverdriva fallefs konsekvenser för rättsfillämpningen. Vidare sägs i fakultetens yttrande atf även om man kankritisera högsta domstolens rättstillämpning i fallet NJA 1986 s. 489, så ärrättsläget i de frågor som mofionären berör knappast så oklart som denne villgöra gällande. Utskottet vill erinra om att lagrådets yftrande enligtbestämmelserna i 8 kap. 18 § regeringsformen bör inhämtas över lagförslag sominnebär begränsning av de medborgerliga fri- och rättigheterna. Lagrådetsgranskning skall bl.a. avse hur förslaget förhåller sig till grundlagarna ochrättsordningen i övrigt. Frågan om och rätten tilldomstolsprövning i behandlades i utskottets betänkande 1987/88:38.Utskottet fann då att man inte hade anledning frångå sin fidigare ståndpunktatf inte förorda att inkorporeras i svensk lagsfiftning. betänkande fanns i denna del tre reservafioner (m, fp, c). Isamtliga hävdades att regeringen redan nu borde initiera ett fortsattutredningsarbete. I en av reservafionerna (m) framfördes dessutom att engenomgång av svensk lagstiftning i syfte atf bringa den i överensstämmelse medEuropakonventionen och avgöranden borde kompletteras medöverväganden om möjligheterna fill och lämpligheten av atf Europakonventioneninförlivas med svensk rätt, t.ex. genom s.k. inkorporation. Utskottet finner inte anledning aft frångå sitt tidigareställningstagande vad gäller frågan om inkorporation av isvensk lagstiftning. Enligt utskottets mening finns det inte heller i övrigtnågon anledning till riksdagsinitiativ i de frågor som berörs i mofion K209. Beträffande den i motion K203 resta frågan om verkan avkränkning av grundlagen noterar utskottet aft varken de juridiska fakulteternai eller som yttrat sig över motionen föreslagit någon förändringav lagsfiftningen. Detta trots att de i vissa stycken funnit högsta domstolensrättstillämpning i det i mofionen nämnda fallet diskutabel. Utskottet delar denav juridiska fakulteten i framförda åsikten att det refererade rättsfalletinfe bör tillmätas alltför stor principiell betydelse. Motion K203 avstyrks. 2 kap. 3 § regeringsformen har följande lydelse:"Anteckning om medborgare i allmänt register får ej utan hans samtyckegrundas enbart på hans I motion K216 av m.fl. (vpk) sägs aft 1988/89:KU11formuleringen "enbart på hans polifiska åskådning" ger utrymme förgodtycke och rättsosäkerhet. Tydligast har detta enligt motionärerna framkommiti samband med den s.k. personalkontrollen. Människor som deltagit i politiskademonstrationer och andra fullt lagliga aktiviteter kan registreras, och därvidkan den registrerades polifiska uppfattning också markeras. Förbudet mot åsiktsregistreringbör därför enligt motionen markeras genom en ändring i 2 kap. 3 §regeringsformen. Frågan om personalkontrollens utformning skall behandlasav utredningen om översyn av den svenska säkerhetspolisen. Justifieutskottetavstyrkte i sitt betänkande 1987/88:23 mofionsyrkanden om en översyn ochnyreglering av personalkontrollen med hänvisning till def pågåendeutredningsarbetet. Personalkontrollen har vid fleratillfällen behandlats i utskottets granskningsbefänkande. I samband med åretsgranskning (KU 1987/88:40) konstaterade utskottet atf det var värdefullt attpersonalkonfrollsystemef nu ses över. Enligt utskottets mening bör resultatetav det pågående utredningsarbetet avvaktas innan frågan om eventuella ändringari grundlagen på detta område aktualiseras. Motion K216 avstyrks därför. I mofion K208 av och () påpekas att allt fler kommuner nu säljer ut sina inomhusforg och affärscentratill försäkringsbolag och andra privata näringsidkare. Dessa är, sägs det imotionen, i vart fall när det gäller politiska partier, i många fall intevilliga atf lämna tillstånd fill möten och man har i realiteten alltså införten kraffig inskränkning i rätten att fritt sprida sitt budskap. Enligtmotionärerna bör fillstånd fill torgmöten och liknande arrangemang endast kunnages av polisen enligt de regler som gäller för allmän plats. Regeringen börsåledes överväga vilka åtgärder som behöver vidtas för aft komma fill rätta medfrågan. En motion av motsvarande innebörd från allmännamofionstiden behandlades i utskottets betänkande om ändringar itryckfrihetsförordningen m.m. . Beträffande frågans bakgrundhänvisas till det betänkandet (KU 1987/88:36). Utskottet fann då inte anledning fill något särskiltyttrande i frågan. Bakgrunden var aft utskottet inhämtat aftjustitiedepartementet hade för avsikt aft lägga fram enlagrådsremiss vari den i motionen upptagna frågan behandlas.