bet · GC01TU18 · 1988-12-31 00:00:00 — Frånanslaget för förra budgetåret för bidrag till kommunala flygplatser iskogslänen m.m. ansökte Stommans kommun hos LFV om bidrag till åtgärder förcivil trafik på flygfält. Med motivering attlinjefart hade återupptagits på flygplatserna i Vilhelminaoch kommuner (som gränsar till kommun i norr resp. väster)och några mera konkreta planer på linjefart inte hade redovisats beträffandeGunnarns flygfält föreslog LFV inte något bidrag från anslaget. Medhänvisning till att, som nämnts, frågor om former för organisation avhuvudmannaskapet för flygplatser utreds bör motionen inteföranleda något initativ av . Den avstyrks således. 1. beträffandeprivatisering av SAS att avslårmotionerna 1988/89:T225 yrkande 30 i denna del och I988/89:T706 yrkande 7, 2. beträffande koncessionsgivningen för "utrikesprimärtrafik" att avslår motion 1988/89:T706 yrkande 4, 3. beträffande koncessionsgivningen för "utrikessekundärtraflk" att avslårmotion 1988/89:T215 yrkande 30 i denna del, 30 4. beträffandekoncessionsgivningen på det inrikes primärnätet 1988/89: att avslår motionerna 1988/89:T215 yrkande 30 i denna del, 1988/89:T225 yrkande30 i denna del, 1988/89:T234 yrkande ,10 i denna del, 1988/89:T702 yrkande I idenna del, 1988/89:T706 yrkandena 5-6 och 1988/89:T707 yrkande 2, 5. beträffande koncessionsgivningen för inrikessekundärtrafik att avslår motionerna 1988/89:T225 yrkande 30 i dennadel, 1988/89:T234 yrkande 10 i denna del och 1988/89:T702 yrkande 1 i dennadel, 6. beträffande stimulans för trafik på vissafiygplatser att avslårmotionerna 1988/89:T205 yrkande 5, 1988/89:T213 yrkande 4, 1988/89:T217 i dennadel, 1988/89:T242 yrkande 6, 1988/89:T702 yrkande 2, 1988/89:T707 yrkande 1 och1988/89:T708, 7. beträffande tillstånd till charterfiygningar frånoch till utlandet att avslår motion 1988/89:T714, 8. beträffande biljettpriserna på vissa flyglinjer att avslårmotion 1988/89:T210 yrkande 4 i denna del. 9. beträffandetrafikpolitisk prövning av fiygplatsinvesteringar att avslår motion 1988/89:T706 yrkande 11, 10. beträffandeLFV:s ajfars- och myndighetsfunktioner att avslårmotionema 1988/89:T225 yrkande 30 i denna del, 1988/89:T243 yrkande 6 och1988/89:T706 yrkandena 1 och 2, 11. beträffandebevakningen av miljöfrågor på LFVs fiygplatser att avslår motion 1988/89:T716 yrkande 2, 12. beträffandenivån på trafikavgijlerna att avslårmotion 1988/89:T706 yrkande 9, 13. beträffande avgifter för årligluftvärdighetskontroll att avslår motion 1988/89:T706 yrkande 13, 14. beträffande visst krav för resultatutjämningsbidrag att avslårmotion 1988/89:T2IO yrkande 4 i denna del, 15. beträffandeekonomiska mål och inriktning för samhet att med bifalltill regeringens förslag i proposition 1988/89:100 godkänner vad ipropositionen har anförts om verksamhetens ekonomiska mål och om inriktningenunder perioden /90-1991/92 i den mån det inte omfattas av vad utskottethemställt ovan, 16. beträffandehalvering av investeringsprogrammet att avslårmotion 1988/89:T258 yrkande 16 i denna del, 17. beträffande vissa villkor för en tredje bana påArlanda att avslår motion I988/89:T368 yrkande 2, 18. beträffande tidsplan för en tredje bana på Arlandaatt avslår motion 1988/89:T706 yrkande 8, 19. beträffande LVF:s investeringar att med bifalltill regeringens förslag i proposition 1988/89:100 godkänner vadi propositionen har anförts om inrikt- 1988/89:TUli ningen och omfattningenav luftfartsverkets investeringar /901991/92, i den mån detinte omfattas av vad utskottet hemställt ovan, samt bemyndigar regeringen attbesluta om avvikelser från det som godkänner, 20. beträffandefinansiering genom ett finansieringsbolag och på kreditmarknaden att avslårmotion 1988/89:T706 yrkandena 3, 10 och 12, 21. beträffandefinansiering av den nya inrikesterminalen på Ar landa att avslårmotion I988/89:T234 yrkande 11, 22. beträffandeStockholm flygplats att avslårmotion 1988/89:T706 yrkande 14, 23. beträffande ett återupptagande av Tullingeprojektetatt avslår motion I988/89:T704, 24. beträffande lokalisering av en ny civil flygplatsm. att avslårmotionema 1988/89:T209 yrkande 2 och 1988/89:T705, att avslårmotion I988/89:T258 yrkande 16 i denna del, 26. beträffandehuvudman för ny flygplats för m. m. att avslårmotionerna 1988/89:T228 yrkande 4 och 1988/89:T229 yrkande 5, 27. beträffandenyflygplatsför "" att avslårmotionerna 1988/89:T245 yrkande 4 och I988/89:T712, 28. beträffandeny trafikflygplats mellan och Norrkö ping att avslårmotion 1988/89:T244 yrkande 1, 29. beträffandeansvaret för att avslår motion 1988/89:T701. Stockholmden På trafikutskottets vägnar Närvarande:Birger Rosqvist (s), (), (), (), (), (ni), (), RuneJohansson (s), (), i (m), HugoBergdahl (fp), (), (vpk), (),(), Tom () och (). Reservationer 1988/89: tu ii Privatisering av SAS (mom. 1) GörelBohlin, i och Tom (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Dennamotivering" och slutar med "avstyrks därmed" bort ha följandelydelse: Dettahar motiverat ett mellan staten och enskilda intressenter delat ägande i ABA ochi SAS men gör det inte längre. Som framhålls i motion T706 (m) är SAS numeraett starkt företag som omsätter och som sökersamarbetspartners i och i andra delar av världen. Det skulle enligtutskottets mening vara bättre för SAS liksom för en intern svensk avregleringav luftfarten om SAS vore ett företag utan statlig inblandning. Statligt ägandei SAS kan vara en belastning i företagets intemationella samarbetssträvanden.En privatisering av SAS bör därför förberedas . sålunda anfört om privatisering av SAS bör som sin meningge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande privatisering av SAS att med bifalltill motionerna 1988/89:T225 yrkande 30 i denna del och 1988/89:T706 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Koncessionsgivningen för "utrikesprimärtrafik" (mom. 2) GörelBohlin, i och Tom (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "aktuella motionsyrkandet" bort ha följandelydelse: SAStillhör de framgångsrika flygföretagen i världen och torde ha godaframtidsutsikter. Nya grepp med helt nya kompletterande verksamheter,förbättrad service och service i nya former såsom hela resepaket med hotell,incheckningsservice på hotell m. m. ger en god gmnd förframtiden. SAShar emellertid haft och har en skyddad ställning genom de förmåner i fråga omkoncessioner som företaget har. En utveckling mot liberalisering ochavreglering av luftfarten, som påbörjades i , kommer också i Europa.Denna utveckling är enligt utskottets mening också den rätta. Den bästaluftfartspolitiken är nämligen den som medger att luftfarten kan fungera eftermarknadsekonomiska principer. Detär enligt utskottets mening angeläget att det skandinaviska luftfarts samarbetet i SAS värnas, men det måste ske på det sättet att SAS får anpassas till de nya villkor i fråga om ökad konkurrens och avreglering som bedöms komma att råda för luftfarten i . Både för luftfartens 33 del och för SAS del bör Ökadkonkurrens vara nyttig. Om SAS skall ha goda 1988/89: utsikter iframtiden måste företaget av i stort sett egen kraft kunna hävda sig påflygtransportmarknaden. sålunda anfört om koncessionsgivningen för "utrikes primärtrafik"bör som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffandekoncessionsgivningen för "utrikes primärtrafik" att med bifall till motion 1988/89:T706 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Koncessionsgivningen för "utrikessekundärtrafik" (mom. 3) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 böijar med "Dessa riktlinjer"och slutar med "kan avslås" bort ha följande lydelse: Dessariktlinjer innebär emellertid att vid koncessionsprövningen hänsyn skall tastill SAS intressen, vilket gör att koncessionsgivningen inte kan bli generösför flygtrafik mellan de nordiska länderna. Såsom begärs i motionen börkoncessionsgivningen emellertid vara generös för linjefart mellan de nordiskaländema. sålunda anfört om koncessionsgivningen för "utrikes sekundärtrafik"bör som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffandekoncessionsgivningen för "utrikes sekundärtrafik" att med bifall till motion 1988/89:T215 yrkande 30 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Koncessionsgivningen på det inrikes primärnätet (mom.4) (), (), i (m), HugoBergdahl (fp), (), Tom () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Den av"och slutar med "avstyrks således" bort ha följande lydelse: mening är tiden nu mogen för att tillåta en ökad konkurrens när detgäller trafik på primärnätet. Det är till nackdel för utvecklingen om enmonopolsituation kommer att råda, vilket blir fallet om SAS och Linjeflyg äveni fortsättningen skall ha en prioriterad ställning. SAS och Linjeflyg är juägarmässigt nära förbundna och kan sägas utgöra delar av ett och samma företagmed staten som dominerande ägare. Ansvarför inrikestrafik var inte huvudanledningen till att SAS bildades, utan det var behovet av skandinaviskt samarbete för utveckling av inter- 34 Deninrikestrafik som SAS bedriver i vårt land synes 1988/89: TU Ii inte behövautgöra en gmndval för SAS uppgift som ett flygföretag för internationelltrafik. SAS ensamrätt till trafik på de s. k. stamlinjema bör kunna ändras såatt parallellkoncessioner ges till andra flygföretag. Ävenpå Linjeflygs linjer bör parallellkoncessioner kunna ges till andraflygföretag. Somsammanfattningsvis begärs i här aktuella motionsförslag bör ökad konkurrensmedges på primämätet, en uppfattning som även NO och SPK har. Härigenom stärkstrafikanternas ställning, vilket borde vara ett statligt önskemål. Kommitténför utredning hur konkurrenspolitiken ytterligare kan förstärkas bör fåtilläggsdirektiv för sitt arbete i vilka det klart anges att kommittén skall taupp frågan om koncessionsgivningen för inrikes primärtrafik och attutredningsarbetet skall syfta till att skapa fömtsättningar för en frikonkurrens i denna trafik. sålunda anfört om koncessionsgivningen på det inrikes primärnätet börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4.beräffande koncessionsgivningen på det inrikes primärnätet att medanledning av motionema 1988/89:T215 yrkande 30 i denna del, 1988/89:T225yrkande 30 i denna del, I988/89.T234 yrkande 10 i denna del, I988/89:T702yrkande 1 i denna del, 1988/89:T706 yrkandena 5 - 6 och 1988/89:T707 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Tillstånd till charterflygningar från och och tillutlandet (mom. 7) GörelBohlin, i och Tom (alla m) anser debattden del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "LFV:s krav"och slutar med "avstyrks motionen" bort ha följande lydelse: Linjefartenstår inför avreglering och ökad konkurrens. Linjefarten bör inte heller längreskyddas med regler som inskränker möjligheterna att arrangera sällskapsresormed charterflyg. Vi har i vårt land stort intresse att på olika sätt ökaturistresandet hit och bör därför förbättra fömtsättningama för charterflygför utlänningar som vill besöka vårt land. Såsom föreslås i motionen börvillkoren för charterflygningar med passagerare vara generösa. sålunda anfört om tillstånd till charterflygningar från och tillutlandet bör som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7.beträffande tillstånd till charterflygningar från och till utlandet att med bifall till motion 1988/89:T714 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 35 6.Trafikpolitisk prövning av flygplatsinvesteringar /89: (mom. 9) (), (), i (m), HugoBergdahl (fp), (), Tom () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "Vid behandlingen"och på s. 17 slutar med "avstyrks således" bort ha följande lydelse: mån en statlig flygplats skall anläggas eller en befintlig statligflygplats skall ändras, görs självfallet utan föreskrifter härom en trafikpolitiskprövning av investeringen inom LFV och då ärendet underställs regeringen avdenna. Attgöra en trafikpolitisk prövning av kommunala trafikflygplatsprojekt tordekommunema själva vara närmast att göra och de har dessutom fömtsättningar föratt kunna göra detta. Att underställa projekten är att beskära kommunernaskompetensområde. Trafikpolitisk prövning hos statlig myndighet avflygplatsprojekt som har annan huvudman än staten bör inte ske. En sådanprövning skulle innebära ett underställningsförfarande som i stort settfrångåtts i andra sammanhang. Regeringenbör därför förelägga förslag om upphävande av nyinförda bestämmelseri luftfartslagen om trafikpolitisk prövning av flygplatsinvesteringar. Sedanriksdagen beslutat upphäva dessa bestämmelser bör motsvarande bestämmelser iluftfartsförordningen upphävas. sålunda anfört om trafikpolitisk prövning av flygplatsinvesteringarbör som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: 9.beträffande trafikpolitisk prövning av fiygplatsinvesteringar att medbifall till motion 1988/89:T706 yrkande 11 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, LFV:s affärs-och myndighetsfunktioner (mom. 10) GörelBohlin (m), i (m), (), Tom () ochIngrid () anser ' delsatt den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "Utskottetavstyrkte senast" och på s. 18 slutar med "motionsyrkandenahärom" bort ha följande lydelse: Genomden av beslutade omorganisationen av LFV skedde en avgränsning inom verket mellan myndighetsfunktionerna och de rörelsedrivande funktionerna. En starkare marknadsinriktning och en större självständighet för flygplatsema skulle åstadkommas. Detta skulle emellertid enligt utskottets mening kunna åstadkommas bättre genom att såsom förespråkas i en av motionerna de statliga flygplatserna och andra till de rörelsedrivande funktionerna hänförliga delar av LFV sammanförs i aktiebolag och verket därefter omfattar enbart myndighets funktioner för luftfarten. Genomatt omvandla de olika flygplatserna till bolag skulle, såsom 1988/89: TU 18framhålls i några motioner, möjlighet öppnas för kommuner, landsting och/ellerenskilda intressenter i en region att bli delägare i regionens flygplats. Medolika delintressenter skulle flygplatsen kunna bli en för delägarna och förregionen intressant, vinstgivande och sysselsättningsskapande industri. Fömtsättningamaför en starkare marknadsinriktning av LFV:s rent kommersiella verksamhet skullevara bättre om den bedrevs i aktiebolagsform än inom ramen för ett statligtverk. Regeringenbör i överensstämmelse med vad som föreslås i här aktuella motionyrkanden låtautreda och därefter framlägga förslag för i frågorna om avskiljandeav myndighetsfunktionen i LFV och om ombil-dande av den rörelsedrivandefunktionen till aktiebolag. Frågor om överförande av de olika flygplatsernatill bolag för att på så sätt öppna möjligheter för bl. a. intressenter iregionerna att bli delägare i dem bör beaktas av kommittén för utredning avformer för organisation av huvudmannaskapet för flygplatser, vilken skallöverväga olika modeller för ägande och drift av flygplatser. sålunda anfört om LFV:s affärs- och myndighetsfunktioner börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse: 10. beträffande LFV:s ajfars- och myndighetsfunktioner attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:T225 yrkande 30 i denna del,1988/89:T243 yrkande 6 och 1988/89:T706 yrkandena 1 och 2, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Nivån på trafikavgifterna (mom. 12) GörelBohlin, i och Tom (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med "Utskottetbehandlade" och på s. 21 slutar med "Motionsyrkandet avstyrks"bort ha följande lydelse: Desvenska luftfartsavgifterna ligger enligt en rapport från revisoreri högt vid en internationell jämförelse. Det är som framhålls imotionen av utomordentlig vikt för utvecklingen av luftfarten och frånkonkurrenssynpunkt att avgifterna på luftfarten sätts på rimlig nivå. Alltförhöga avgifter kan leda till att svenska flygplatser förlorar trafik iförhållande till alternativa utländska flygplatser eller till att marginalernablir så små för flygföretagen att det inte är möjligt att bedrivaflygverksamhet. sålunda anfört om nivån på trafikavgifterna bör som sinmening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse: 12. beräffande nivån på trafikavgifterna att med bifall till motion 1988/89:T706 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 37 9.Avgifter för årlig luftvärdighetskontroll (mom. 13) 1988/89: TUU GörelBohlin, i och Tom (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med "Senast i"och slutar med "avstyrks således" bort ha följande lydelse: Luftfartsinspektionenstaxa har ändrats fr.o.m. den . Årsavgiften för den fortlöpandeluftvärdighetsövervakningen av ett litet flygplan är dock fortfarande hög. Förett flygplan med en högsta tillåten start vikt under är årsavgiften2000 kr. En ägare till ett sådant flygplan har svårt att acceptera en så högavgift när någon egentlig besiktning inte äger mm utan enbartstickprovskontroll. Som begärs i motionen bör avgiften till LFV förluftvärdighetsövervakningen vara relaterad till den verkliga kostnaden förövervakningen. sålunda anfört om avgifter för årlig luftvärdighetskontroll börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 13 bort häföljande lydelse: 13. beträffande avgifter för årlig luftvärdighetskontroll attriksdagen med bifall till motion 1988/89:T706 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Halvering av investeringsprogrammet (mom. 16) (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Utskottet villerinra" och på s. 24 slutar med "aktuella motionsförslaget" bortha följande lydelse: Utskottetinstämmer med motionärerna i att flygets expansion måste bromsas med hänsyntill de nackdelar som flyget har och som motionärernas pekar på. Luftfartenger upphov till betydande miljöstörningar i form av buller, lukt, föroreningarav mark och vattendrag genom avisningskemikalier och avgasutsläpp av skildaslag. Flygtransporter är därtill synnerligen energislösande och medför storförbmkning av högvärdigt fossilt bränsle. Manpekar på det nya hot mot livet på vår jord som det minskande ozonskiktet istratosfären innebär och till vilket bl. a. avgasutsläppen från flygtrafik påhög höjd torde vara orsak. Man pekar också på den ökning av koldioxidhalten iatmosfären som flyget i snabbt ökande utsträckning bidrar till. Ökadkoldioxidhalt medför sannolikt att atmosfären värms upp, med globalaklimatförändringar som följd. Dessutom ökar flygets andel av kväveoxidutsläppensnabbt, en förorening som kraftigt bidrar till skogsskador, försurning ochskador i kusthaven. Medhänsyn till att har antagit miljöpolitiska mål, som bl.a. innebär att kväveoxidutsläppen skall minskas med och att koldioxidutsläppen inte alls skall öka, kan inte flygets snabba expansion accepteras. Mot denna bakgmnd bör överföringar av person- 38 transporter från flygettill främst järnvägarna ske. Som ett led i åtgärder /89: TUl 1 attbromsa flygets expansion bör i överensstämmelse med motionärernas förslagomfattningen av LFV:s investeringar halveras. sålunda anfört om halvering av investeringsprogrammet bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse: 16. beträffande halvering av investeringsprogrammet attriksdagen med bifall till motion I988/89:T258 yrkande 16 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Vissa villkor för en tredje bana på (mom. 17) (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med "Den förestående"och slutar med "kan avslås" bort ha följande lydelse: för miljöskydd skulle ge tillstånd till anläggande av denplanerade tredje banan på utesluter detta inte att med denna banakommer att uppstå problem med buller, luftföroreningar och lukt.Koncessionsnämndens toleransgräns beror på de olika avväganden som nämnden gör. mening bör den planerade tredje banan inte få anläggas förrän manhar inplanerat sådana anordningar m.m. i anslutning till banan som gör att omproblem med buller, luftföroreningar och lukt skulle uppstå problemen kommeratt bli av ringa omfattning och kommer att snabbt kunna åtgärdas. sålunda anfört om vissa villkor för en tredje bana på börriksdagen som sin mening gé regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse: 17.beträffande vissa villkor för en tredje bana på att medbifall till motion 1988/89:T368 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Finansiering genom ett finansieringsbolag och påkreditmarknaden (mom. 20) GörelBohlin, i och Tom (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "Utskottet harsenast" och slutar på s. 26 med "aktuella motionsförslagen" bortha följande lydelse: mening innebär upplåning genom att LFV tvingas till en onödig och ineffektiv hantering för att tillgodose sitt behov av lånemedel för investeringar. I den till knutna Tele- 39 investgmppen ingårTelefinans AB med upgift att finansiera och hyra ut /89: olika typerav terminaler och telekommunikationssystem som marknadsför. Denbästa ordningen för finansiering av LFV:s investeringar skulle enligtutskottets mening vara den att med finansiering av utmstninggenom som förebild LFV får möjlighet att genom ett egetfinansieringsbolag ta upp lån till investeringar direkt på kapitalmarknaden påmarknadsmässiga villkor, i synnerhet när det gäller kommersiella investeringar. Ettfinansieringsbolag bör således bildas för LFV med Telefinans som förebild.Förslag härom bör föreläggas redan under nästa budgetår. Sommotionärerna vidare föreslår bör LFV redan nu få ta upp lån på den ordinariekreditmarknaden för att finansiera investeringar som uppfyller normalalönsamhetskrav. Statens krav på avkastning kan, som motionärerna anför,tillgodoses genom att beräkningsmetoden förändras, så att effekten av attinvesteringar finansieras på den öppna marknaden neutraliseras. Sommotionärerna också föreslår bör satsningar på den kommersiellaserviceverksamheten för resenärerna finansieras genom lån på den reguljäralånemarknaden. sålunda anfört om finansiering genom ett finansieringsbolag och påkreditmarknaden bör som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse: 20.beträffande finansiering genom ett finansieringsbolag och på kreditmarknaden att med bifalltill motion 1988/89:T706 yrkandena 3, 10 och 12 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, (mom. 22) GörelBohlin, i och Tom (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med "Iavvaktan" och slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse: Enandra flygplats i bör enligt utskottets mening vara såattraktiv att den drar till sig den trafik den är avsedd för så att risken föratt det lätta flyget flyttar till blir liten. Den är en flygplats som efterfrågas av det lätta flyget. Brommafungerar sålunda avlastande för , och som samarbetande flygplatserfungerar och bra och till fördel för såväl resenärer somflygföretag. Härtill bidrar bl. a. det förhållandet att avståndet mellanBromma och är jämförelsevis kort. PåBromma krävs dock vissa investeringar, men investeringsbehovet är dock avsevärtmindre än det skulle föreligga om annat alternativ till en andra flygplats iStockholmsområdet blir aktuellt. Stockholmskommunfullmäktige uttalade att Brom ma flygplats bör bevaras. Brommabehövs och bör vara kvar som en med samverkande 1988/89: TU 18flygplats.