bet · GC01FöU10 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 FöU 10 Ibetänkandet behandlas förslag som regeringen - efter föredragning avförsvarsministern, statsrådet - har förelagt iproposition 1988/89:52 om vissa personalfrågor inom försvaret m.m. Ibetänkandet behandlas också tre motioner som har väckts med anledning avpropositionen. 1betänkandet föreslår utskottet att bifaller regeringens förslag iproposition 1988/89:52. Detta innebär att utskottet förordar att riksdagenanger regeringens befogenhet att besluta om förändringar i befälsordningen fördet militära försvaret resp. om byggnads- och reparationsberedskapens uppgifteroch organisation. Vidare lämnas utan erinran regeringens förslag att allayrkesområden inom det militära försvaret skall bli fillgängliga för kvinnlig rekrytering.Utskottets ställningstagande innebär också att föreslås godta attförfattningsregleringen i fråga om försvarets personalkårer hävs och attkompetensen inom personalfunktionen vid försvarsmaktens myndigheter höjs.Slutligen anser utskottet att bör lämna utan erinran ett förslag attutbildning och utveckling för personal inom den civila delen av totalförsvaretskall närmare utredas. Tremed anledning av propositionen väckta motioner föreslås avslås av . Regeringenhar i proposition 1988/89:52 om vissa personalfrågor inom försvaret m.m. delsföreslagit att 1. godkänna vad föredragande statsrådet har förordat om att regeringenskall få besluta om förändringar i befälsordningen för det militära försvaret, 2. godkänna vad föredragande statsrådet förordat om byggnads- ochreparationsberedskapens uppgifter och organisation, delsberett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet i övrigthar anfört i fråga om 1. befälsordning för det militära försvaret, 2. kvinnor som yrkesofficerare, 3. hävandet av författningsregleringen i fråga omförsvarets personalkårer, 4. kompetenskrav inom det personaladministrativaområdet. 1 1988189. lOsaml. 5. utbildning och utveckling för personal inom den civila delen av J988/89:FöU10 totalförsvaret. 1988/89:Fölav () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i mofionen anförts om kvinnor i försvaret, 1988/89:Fö2av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad somi motionen anförts om personalutvecklingen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vikten av atthöra innan beslut om viktiga ändringar av befälsordningen fastställs, 3. att avslår regeringens förslag om avskaffande avpersonalkå-rerna, 4. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kompetenskrav inom det personaladministrativa området, 1988/89:Fö3av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionenanförts angående förläggning av prakfiktid för officer, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionenanförts angående praktiktidens längd, 3. att som sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionenanförts angående tidpunkt för utnämning tilllöjtnant. Medhänsyn fill den varierade karaktären hos de frågor som tas.upp i propositionenoch motionerna behandlar utskottet dem i det följande var för sig. Fråganom en ny befälsordning behandlades av med anledning aven motion i ämnet (FöU 1971:18, rskr. ansåg därvid att måletborde vara att skapa en för försvarsgrenarna enhetlig befälsordning och attarbetet härmed borde bedrivas med kraft. 1proposition 1973:128 lade regeringen därefter fram förslag fill ett principbeslutom en ny befälsordning. I propositionen redovisade försvarsministern sin synpå hur man borde bedriva det fortsatta arbetet med att ta fram underlag tillreformer inom befälsområdet. I beslut med anledning av propositionenförutsattes att regeringen skulle anmäla de huvudsakliga resuhaten av detfortsatta arbetet för , även i de fall genomförandet inte krävderiksdagens godkännande (FöU 1973:23, rskr. Är1978 godkände vissa i proposition 1977/78:24 framlagda . riktlinjerför en ny befälsordning (FöU 10, rskr. Regeringen har med' dessariktlinjer som grund utfärdat en förordning i ämnet (FFS 1980:29). En uppföljning och utvärdering av den nya befälsordningenhar genom- 1988/89:FöU10 förts av en arbetsgrupp inom försvarsdepartementet.Försvarsministern konstaterar i föreliggande proposition att både denutvärdering som arbetsgruppen gjort och hans egna kontakter på olika nivåerinom försvarsmakten pekar på att den nya befälsordningen på det hela tagetfungerar på avsett sätt. Intentionerna bakom denna, sammanfattar han, haruppfyllts i allt väsentligt och det föreligger inte något behov av att förändrade bärande principerna. Han anser att regeringen bör få besluta om förändringari befälsordningen inom de principiella ramarna för denna. Utskottet konstaterar inledningsvis att regeringen torde ha befogenhet att besluta om sådana ändringar i befälsordningen somåsyftas i propositionen. De principiella ramarna för befälsordningen som ipropositionen anges såsom gränssättande för regeringens befogenheter härvidlagfår nämligen i allt väsentligt anses sammanfalla med de av år 1978godkända riktlinjerna beträffande befälsordningens utformning. Härtill skalldock läggas den särskilda anknytning till som befälsordningsrefor-menoch dess genomförande erhållit till följd av uttalande om attriksdagen borde informeras om detta reformarbete även i de fall det inte kräverriksdagens godkännande. Enligt utskottets mening är det icke desto mindremotiverat att lämnar det begärda bemyndigandet för att skapa fullklarhet beträffande regeringens befogenheter att fatta beslut i fråga ombefälsordningen. Utskottet biträder den uppfattning som försvarsministernredovisar i propositionen om att utvärderingen av ett antal års tillämpning avden nya befälsordningen ger vid handen att det inte finns behov av att ändradennas bärande principer. De ändringar i befälsordningen som med denna utgångspunktkan komma att aktualiseras och som således ej bör föranleda någon riksdagensmedverkan gäller, såsom försvarsministern anför, endast anpassning, utvecklingoch andra förbättringar inom ramen för de principiella riktlinjerna förreformen. Riktlinjerna som sådana kan sammanfattas i följande punkter. - Allt blivandeyrkesbefäl skall gå igenom värnpliktsutbildning tillsammans med övrigavärnpliktiga varefter de ges en grundläggande yrkesutbildning. - Rekryteringenskall ske med stor bredd från alla kategorier av befälsuttagna värnpliktiga. - Allt yrkesbefälskall ha kompetens att fullgöra uppgifter som chef, fackman och utbildare ikrigs- och fredsorganisationen. - Ur varjeårsklass skall ett antal officerare vidareutbildas varvid individens utvecklingoch personliga förmåga skall tillmätas betydelse. - Utbildningenskall ske genom olika steg vid officershögskola, krigshögskola ochmilitärhögskola. Beträffande eventuella framtida ändringar i dessaprincipiella riktlinjer gäller givetvis alltjämt att förslag till sådanaändringar skall underställas . Utskottets redovisning i det föregående torde i huvudsakha tillgodosett det yrkande (yrkande 2) i motion Fö2 (c) som betonar vikten avatt höra innan beslut om viktiga ändringar av befälsordningenfastställts. I* 1988/89. Med de klarlägganden omfaktiska förhållanden som här ovan givits finns 1988/89:FöU10 inget behov avett särskilt uttalande av i denna fråga. Motionsyrkandet bör därförinte bifallas. Ipropositionen har också beretts tillfälle att ta del av vadförsvarsministern i övrigt har anfört i fråga om befälsordningen för detmilitära försvaret. Sålunda redovisas några ändringar som avses genomföras inomramen för befälsordningens bärande principer. Bl.a. uppger han attrekryteringen, med ändring av hittillsvarande praxis, avses ske med denrealisfiska premissen att en stor del av yrkesofficerarna kommer att stanna somlöjtnanter, kaptener och majorer. Däremot avvisar han tanken att rekryteringentill en del skulle kunna inriktas mot en bedömd slutnivå, s.k. deladrekrytering. Försvarsministernupplyser också att man inte såsom avser kräva betyget väl godkänd frånofficershögskolans teoridel och högre kurs för tillträde tillallmän kurs vid krigs- resp. . Vidareuppger försvarsministern att utbildningen vid officershögskolan bör anses geyrkesofficeren kompetens att tjänstgöra som plutonchef i krigsorganisafionen. anses sådan utbildning endast ge kompetens för att i krigsorganisationeninneha befattningar på troppchefsnivå. Försvarsministernpekar vidare på att den stora skillnad i kraven på prakfisk tjänstgöring förekrigshögskolans allmänna kurs och specialistkurs (resp. efterofficershögskolan) har inneburit att specialistkurs kommit attuppfattas som ett sämre alternativ. Försvarsministern anser mot denna bakgrundatt de båda kurstyperna bör placeras tidsmässigt parallellt för att göra ettreellt val mellan alternafiven möjligt. Försvarsministernanser slutligen att myndigheterna bör ges möjlighet att under vissa angivnaförutsättningar anställa en reservofficer som yrkesofficer om denne efterreservofficersutbildningen genom praktisk tjänstgöring visat mycket god förmågasom chef, utbildare och fackman. Förfaringssättet får, understryker han, inteinnebära att kvalitetskravet på yrkesofficerare sänks eller att enutbildningsväg som är snabbare än den ordinarie skapas. Dei propositionen redovisade förändringarna inom ramen för befälsordningen, motvilka utskottet inte har någon erinran, är av den arten att de bör beslutas avregeringen i enlighet med vad utskottet i det föregående har anfört omregeringens beslutanderätt i hithörande frågor. Imotion Fö3 (fp) föreslår mofionärerna vissa ytterligare förändringar avbefälsordningen. Sålunda anser motionärerna att praktiktiden för officer somgenomgått allmänna kurs skall kunna förläggas såväl före somefter högre kurs. Motionärerna anser vidare att tiden förnämnda praktiktjänstgöring, som är satt till , bör förkortas fill ettår. Vidare anser mofionärerna att alla skall förordnas till löjtnant två årefter genomgången officershögskola. kan sådant förordnandemeddelas först efter det att allmänna kurs eller specialistkurshar genomgåtts. Utskottetkonstaterar att den i motionen behandlade praktiktjänstgöringen finns regleradi 13 § förordningen om utbildning till och av yrkesofficerare m.m. (FFS1980:29). 1 bestämmelsen anges den aktuella praktiktjänstgöringen som ett avflera kriterier på kompetens som kompanichef. ordningsföljdför uppfyllandet av de i nämnda paragraf angivna kriterierna 1988/89:FöU10anges inte varför den av motionärerna åsyftade ändringen av tidpunkten förifrågavarande praktiktjänstgöring ryms inom ramen för gällande bestämmelser.Den i motionen förordade förkortningen av praktiktjänstgöringen liksomtidpunkten för utnämning till löjtnant är frågor som det enUgt utskottetsställningstagande i det föregående bör ankomma på regeringen att fatta beslutom. Motion Fö3 (fp) bör med hänvisning till det anförda avslås av . I proposition 1988/89:52 (s. 16-17) föreslås att riksdagenskall godkänna vad föredragande statsrådet har förordat om byggnads- ochreparafionsbered-skapens uppgifter och organisation. Försvarsministern uppgeratt denna verksamhet - som träder i funktion vid krig och om regeringen såbeslutar vid krigsfara - är reglerad genom ett riksdagsbeslutfråri (prop. 10, SU4, rskr. 4) som i detalj binderregeringen när det gäller organisationens utformning. 1 propositionen redovisasvissa planerade förändringar rörande byggnads- och reparationsberedskapen vilkabl.a. innebär att de regionala och lokala delarna av organisationen skallfinnas inrättade redan i fredstid och utgöra en del av fortifikationsförvaltningen.Byggnads- och reparationsberedskapen föreslås också, om så erfordras, kunnaträda i verksamhet vid sådana utomordentliga omständigheter som är föranleddaav krig eller av krigsfara vari riket har befunnit sig. Frågorna är, anförförsvarsministern, av den art att de bör få avgöras av regeringen. Utskottet har ingen erinran mot vad försvarsministern harförordat om byggnads-och reparationsberedskapens uppgifter och organisation.Riksdagen bör lämna det begärda godkännandet. första hälft aktualiserades frågan omatt öppna yrken inom försvarsmakten som traditionellt varit förbehållna mänockså för kvinnor. 1 propositionen lämnas en redogörelse för den då påbörjadeutvecklingen (s. 6-7). Såsom framgår av denna redogörelse godkände år1981 att rekrytering till befälsyrket fick ske oberoende av kön inom samtligaförsvarsgrenar (prop. 1981/82:3, FöU 6, rskr. Undantag gjordes endast förtaktisk flygtjänst och submarin tjänst i avvaktan på resultatet av studier omhuruvida det förelåg medicinska risker för kvinnor att tjänstgöra även inomdessa yrkesgrenar. 1 propositionen föreslås, efter en redogörelse för enrapport av överbefälhavaren om kvinnor inom försvaret (s. 7-10), att kvinnorskall få tillträde till samtliga militära yrkesområden. De fysiologiska skälsom har anförts mot att kvinnor får anställas i t.ex. ubåtstjänst eller somflygförare kan, anser försvarsministern, inte anses ha generell bärighet ochläggas till grund för ett allmänt förbud mot att rekrytera kvinnor till dessabefattningar. En prövning måste, anför han, göras i det enskilda fallet varvidden sökandes lämplighet får vägas mot andra medsökandes. 1 motionFöl (m) anförs bl.a. att det är viktigt att undvika att det skapas barriärermellan å ena sidan kvinnor som genomgått militär grundutbildning /89:FöU10och sedan frivilligt står till totalförsvarets förfogande och å andra sidankvinnor som utan att ha genomgått sådan utbildning är villiga att ikläda sigsådana frivilliga försvarsuppgifter. Vidare anser motionären bl.a. att rekryteringsfrämjandeåtgärder i första hand bör koncentreras till befattningar där kvinnor av olikaskäl kan ha de bästa förutsättningarna att lyckas väl och där de kan tillföravärdefulla erfarenheter till försvaret. Utskottet har i olika sammanhang uttryckt sin positivainställning till rekrytering av kvinnor som yrkesofficerare. Utifrån dennagrundinställning välkomnar utskottet att det enda återstående formella hindretför en fullständig jämställdhet mellan könen när det gäller tillträde tillyrkesofficersyrket undanröjs. Utskottet vill dock understryka att mycketarbete återstår för att skapa förutsättningar för en bred och framgångsrikrekrytering av kvinnor inom officersyrkets alla grenar. Bl.a. måste olikaåtgärder vidtas som ökar förutsättningarna för kvinnor att lyckas somyrkesofficerare inom ännu icke prövade områden. Genom vad anförts torde synpunkterna i motion Föl (m)till stor del ha blivit beaktade varför inte behöver göra någotuttalande i enlighet med motionärens förslag. Motion Föl (m) bör därför intebifallas. Av proposifion 1988/89:52 (s. 12) framgår att det inomförsvarsmakten finns 90 personalkårer varav 67 är lokala, dvs. anknutna till enlokal myndighet. Av de övriga 23 är fyra (fortifikationskåren, försvaretsintendentkår, försvarets medicinalkår samt väg- och vattenbyggnadskåren)gemensamma för försvarsmakten. Elva av dem (arméns generalitet,generalstabskåren, arméns tekniska kår samt åtta truppslagskårer) tillhör arménmedan fyra (amiralitetet, mariningenjörkåren, flottans personalkår samtkustartilleriets personalkår) är knutna till marinen. Fyra (flygvapnetsgeneralitet, flygvapnets personalkår, flygingenjörkåren samt meteorologkåren)har sin hemvist i flygvapnet. I propositionen föreslås att dessa personalkårer skallavvecklas. Förslaget framförs bl.a. med hänvisning till föredragandestatsrådets uttalande i proposition 1986/87:36 att arbetstagare vid myndighetersom hör till försvarsdepartementets område i princip skall vara anställda vidden myndighet där de tjänstgör . lämnade detta uttalandeutan erinran (FöU 1986/87:3, rskr. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det tillämpadepersonalkårsyste-met delar ansvaret för personalpolitik ochpersonaladministration vid försvarets myndigheter mellan personalkårchefer ochmyndighetschefen. Detta strider mot den grundsyn på personaladministrationensutformning inom försvarsmakten som enligt redogörelsen i detföregående har godtagit. Enligt denna bör nämligen ett odelat ansvar iförevarande hänseende åvila chefen för den myndighet där tjänstgöringenfullgörs. Mot denna bakgrund bör enligt utskottets mening den nuvarandeordningen med personalkårer avskaffas. bör därför lämna utan erinranvad försvarsministern har anfört om hävandet av författningsregleringen i frågaom försvarets personalkårer. Dettaställningstagande innebär att utskottet avstyrker bifall till yrkandet 1988/89:FöU10 (yrkande 3) i motion Fö2 (c) att skall avslå förslagetatt avskaffa personalkårerna. Kompetenskrav inom det personaladministrativa området Iproposition 1988/89:52 framhålls den centrala roll som bör tillkommapersonalfunktionen inom försvarsmakten. För att åstadkomma detta är det enligtförsvarsministern vikfigt att personal som har att handläggapersonal-administrativa frågor har erforderliga kunskaper. Han framhållerutbildningens betydelse härför och pekar i det sammanhanget på denpersonalchefs-utbildning som sker vid försvarets förvaltningsskola. Han betonarvidare bl.a. att alla personaladrninistrativa befattningar bör kunna besättasmed såväl civil personal som getts erforderlig verksamhetsutbildning somöver-gångsutbildade yrkesofficerare. Vid fillsättningen avpersonaladministrativa tjänster bör enligt försvarsministern förtjänst ochskicklighet, med betoning på skicklighet, gälla oberoende av personalkategori. 1motion Fö2 (c) framförs i ett yrkande (yrkande 4) uppfattningen att det börvara meriterande att i en chefsbefattning inom personaladministrationen ha enofficersutbildning som bakgrund. Utskottethar ingen erinran mot vad försvarsministern har anfört om kompetenskrav inomdet personaladministrativa området. Detta innebär att utskottet stödjerförsvarsministerns uppfattning att förtjänst och skicklighet, med betoning påskicklighet, skall gälla vid tillsättning av tjänster inom det personaladministrativaområdet oberoende av den personalkategori vederbörande fillhör. Ikonsekvens därmed föreslår utskottet att avslår det yrkande (yrkande4) i motion Fö2 (c) som syftar fill att tillmäta officersutbildning en särskildbetydelse vid tillsättningar av chefer inom det personaladministrafi-vaområdet. Utbildning och utveckling för personal inom den civiladelen av totalförsvaret Iproposition 1988/89:52 (s. 15-16) anser försvarsministern det vara viktigt attpersonal som arbetar med frågor avseende beredskap m.m. inom den civila delenav totalförsvaret genom utbildning och övning ges nödvändig kompetens för atteffektivt kunna fylla sin uppgift. För att tillgodose behovet inte endast förstatliga myndigheter utan också för övriga offentliga organ, näringsliv m.fl.bör en mer systematisk utbildning än den som finns övervägas ochde närmare förutsättningarna för att inrätta en högskola för sådan utbildningstuderas. Utskottethar ingen erinran mot vad föredragande statsrådet har anfört i denna fråga.Hans anförande bör därför också i denna del lämnas utan erinran. Riktlinjerför personalutvecklingen inom försvarsmakten /89:FöU10 I mofion Fö2 (c) (yrkande 1) framför motionärernasynpunkter på hur personalpolitiken inom försvarsmakten bör utformas. Liknandesynpunkter har även fidigare framförts frän centerparfiets sida. När utskottetsenast behandlade ett sådant yrkande (FöU 1987/88:11) förklarade sig utskotteti allt väsentligt kunna biträda motionärernas uppfattning om personalutvecklingensutformning men konstaterade att deras synpunkter i huvudsaköverensstämde med den inriktning av personalfrågorna som angavs i 1987 årsförsvarsbeslut. Utskottet vidhåller med hänvisning till tidigareredovisade niotiv (FöU 1987/88:11 s. 37) sin uppfattning att inte börgöra något uttalande av det slag som åter föreslås i motion Fö2 (c).Motionsyrkandet bör därför avslås av . 1. beträffandebefälsordningen för det militära försvaret a. att med bifall fill propositionen ochmed avslag på motion 1988/89:Fö2, yrkande 2, godkänner vad föredragande statsrå det har förordat om att regeringen skall få besluta om förändringar i befälsordningen för det militära försvaret, b. att avslår mofion 1988/89:Fö3 omvissa frågor rörande befälsordningen, c. att lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet i övrigt har anfört, 2. beträffandebyggnads- och reparationsberedskapen attriksdagen godkänner vad föredragande statsrådet har förordat om byggnads- ochreparationsberedskapens uppgifter och organisation, 3. beträffandekvinnor som yrkesofficerare a. attriksdagen avslår mofion 1988/89:Föl om kvinnor i försvaret, b. att lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet har anfört, 4. beträffandeförsvarsmaktens personalkårer attriksdagen med bifall fill propositionen och med avslag på motion 1988/89:Fö2,yrkande 3, lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört omhävandet av författningsregleringen i fråga om försvarets personalkårer, 5. beträffande kompetenskrav inom detpersonaladministrativa området a. att avslår motion 1988/89:Fö2,yrkande 4, rörande officersutbildning som särskild merit vid tillsättande av personaladmi nistrativa chefstjänster, b. att lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet har anfört, 6. beträffande utbildning och utveckling avpersonal inom den civila delen av totalförsvaret attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört, 7. beträffande åtgärderför främjande av personalutveckling /89:FöU10 att avslårmotion 1988/89:Fö2, yrkande 1. Stockholmden På försvarsutskottets vägnar Närvarande:Arne (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), iBengtsfors (c), (vpk), (), (), BrittBohhn (s), () och Tom (). GunhildBolander och i (båda c) anför: klarläggande av de bärande principerna för befälsordningen för detmilitära försvaret har ett väsentligt önskemål i motion Fö2 (c) blivittillgodosett. Därmed anges också på ett tydligt sätt begränsningarna i den avregeringen önskade befogenheten att ändra befälsordningen. Inga genomgripandeförändringar kan genomföras utan hörande. Vi har därför ansett osskunna fillstyrka bifall till proposifionens förslag i denna del. Vihar också godtagit att man inte nu börjar tillämpa s.k. delad rekrytering. Viräknar dock med att förutsättningarna för att införa en sådan form avrekrytering, som har stöd i motion Fö2 (c), kan bli föremål för fortsattaöverväganden på grundval av ytteriigare erfarenheter av befälsordningens tillämpning.