bet · GC01SoU17 · 1988-12-31 00:00:00 — Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. 1988/89 SoU17 Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringens förslagtill medelsanvisningar till Allmänna barnbidrag. Bidragsförskott, Sårskiltbidrag för vissa adoptivbarn och Bidrag till kostnader för internationellaadoptioner. I anslutning till medelsanvisningarna behandlar utskottetett antal motioner om familjepolitikens allmänna inriktning och om olikabarnbidragsfrågor m.m. Bl.a.behandlas ett borgerligt förslag (m, fp, c) om vårdnadsbidrag. Tillbetänkandet har fogats nio reservationer och två särskilda yttranden. Proposition 1988/89:100 bil. Regeringen har under punkterna C 1, C 4, C 6 och C 7 (s.36 och 37 samt 40-42) föreslagit att för /90 anvisar C 1 till Allmänna barnbidrag ett förslagsanslag på , C 4 till Bidragsförskott ett förslagsanslag på , C 6 till Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn ettförslagsanslag på , C 7 till Bidrag till kostnader för internationella adoptionerett reservationsanslag på . 1988/89:So266 av och (båda m) vari yrkas att hos regeringen begär förslag till sådanändring i den nu gällande 1 § i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag atttreårsgränsen kommer att gälla för alla som är anställda av ,svenska trossamfund eller till sådant samfund knutet organ eller av en svenskideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. 1988/89:So602 av och (båda m) vari yrkas att hos regeringen begär utredning omen trygghetsga- 1 1988/89. ranti isyfte att öka tryggheten och valfriheten för särskilt ensamboende 1988/89:SoU17 vårdnadshavare i knappa ekonomiska omständigheter i enlighet medvad som anförts i motionen. 1988/89:So603 av och (båda c)vari yrkas att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring,att samma regler för barnbidrag vid längre utlandsvistelse som gäller förpräster och missionärer skall gälla för alla som är anställda av svenska kyrkaneller annat svenskt trossamfund eller av ett till ett sådant samfund knutetorgan eller av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. 1988/89:So606 av m.fi. (vpk) vari yrkas 1. att beslutar att barnbidraget skall utgå med25 % av basbeloppet till följd varav barnbidraget höjs med . per barn och år, 2. att till Allmänna barnbidrag för budgetåret1989/90 anslår 2 017 milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit, dvs. totalt 12 367 milj.kr. 1988/89:So612 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begär skyndsamt förslagtill sådan ändring av socialtjänstlagen att där klart framgår att vård av egnabarn skall betraktas som jämbördigt med motsvarande förvärvsarbete. 1988/89:So613 av m.fi. (c,m,fp) vari yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begår förslag om lag till vårdnadsbidrag och följdändringari annan lagstiftning samt därav följande förändringar av statsbidragettill barnomsorgen i enlighet med vad som anförts i motionen. Yrkandetbehandlas även i betänkandet 1988/89;SoU18. 1988/89:So616 av (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begår förslag på riktadestödåtgärder i enlighet med vad som anförts i punkterna 1-4 i motionen. 1988/89:So621 av och (båda s)vari yrkas att hos regeringen begär att får iuppdrag att utreda möjligheterna till ökad samordning av tillgängliga uppgifterför säkerställande av flerbarnstillägg för studerande 16-19-åringar. 1988/89:So622 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att hos regeringen begär förslag till höjdabarnbidrag med åtföljande finansiering i enlighet med vad som anförs i motionen. 1988/89:So627 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en utredning om den ekonomiska situationen för tonårsfamiljer medensamstående vårdnadshavare. 19S8/89:So629 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avändrade regler för förlängt bidragsförskott. 1988/89:So640av m.fl. (c) vari yrkas att som sin 1988/89:SoU17 mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omfamiljepolitikens inriktning och vikten av införande av vårdnadsbidrag m.m.Motiveringen återfinns i motion A809. 1988/89:Fi226 av m.fl. (c) vari yrkas 12. att ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om höjda barnbidrag i anslutning tillkompletteringspropositionen. Frågan om en samlad översyn av familjepolitikenaktualiserades av utskottet . I sitt betänkande SoU 1982/83:12 (s.5-6) konstaterade utskottet att barnfamiljernas ekonomiska situation blivitutomordentligt svår i med sjunkande reallöner, stigande priser ochhyror. Detta hade hårdast drabbat familjer med låga inkomster och flera barn.De barnfamiljer som lever på en enda förvärvsinkomst hade fått detallt svårare att förstärka familjeinkomsten på grund av bristen påarbetstillfällen och barnomsorgsplatser. Utskottet konstaterade vidare attsamhällets stöd till barnfamiljerna ger en splittrad bild och att det är svårtatt överblicka effekterna av olika stöd i form av generella och riktade bidrag,matsubventioner, föräldraförsäkring, subventioner via skattesystemet m.m. Fördet fortsatta reformarbetet inom familjepolitiken ansåg utskottet att det behövdesen helhetssyn. Olika åtgärder borde samordnas, så att de samlade åtgärdernaåstadkommer en ekonomisk utjämning dels mellan olika typer av barnfamiljer,dels mellan barnfamiljer och andra i samhället. Utskottet uttalade vidare attregeringen genom tillsättande av en beredning eller på annat sått borde låtagöra en samlad översyn av familjepolitiken. De undersökningar som gjorts avfamiljeekonomiska kommittén och ensamförälderkommittén borde enligt utskottetkunna bilda utgångspunkt för regeringens överväganden. beslutade attsom sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. I budgetpropositionen 1983/84:100 anförde dåvarandesocialministern att han tillsatt en familjeekonomisk beredningsgrupp som skullevåga samman de förslag som olika kommittéer lagt fram. Senare under våren 1984presenterades ett regeringsförslag om utökat stöd till barnfamiljerna, bl.a. enbarnbidragshöjning om . per barn och år fr.o.m. (prop. 1983/84:150 bil. 1 proposition 1985/86:137 framlade regeringen olikaförslag till ytteriigare ökat ekonomiskt stöd till barnfamiljerna, bl.a.höjning av det allmänna barnbidraget och därmed även flerbarnstillägget,höjning av det förlängda barnbidraget och av studiebidraget samt höjning avgarantinivån inom föräldraförsäkringen. I propositionen anförde föredraganden(s. 3) att barnbidraget är den viktigaste delen av samhällets stöd tillbarnfamiljerna, och att enligt hans mening förbättringarna av familjestödetäven borde ske främst i form av ökade barnbidrag. och beslutades om höjningar avflerbarnstillägget. 1988/89:SoU17 Höjningarna utgjorde kompensation förminskade bostadsbidrag. Vid behandlingen av förra årets budgetproposition jämte motionertog utskottet ställning till ett borgerligt förslag (m, fp, c) om införande avett skattepliktigt vårdnadsbidrag om . per barn och år från ett årsålder och upp till skolåldern. Utskottet avstyrkte motionsförslaget. Häremotreserverade sig m-, fp- och c-ledamöterna gemensamt. Utskottet framhöll detangelägna i att föräldraförsäkringen byggs ut som ett komplement tillbeslutet om att alla barn skall ha rätt till barnomsorg (SoU1987/88:12 s. 7). Regeringen har i anslutning till årets budgetpropositionlagt fram en särskild proposition till om utbyggnad avföräldraförsäkringen till att omfatta 18 månader med ersättning enligtsjukpenningnivån (prop. 1988/ 89:69). Avsikten är att utbyggnaden skall ske itre etapper och vara slutförd . I propositionen har regeringenlämnat förslag angående den första etappen i utbyggnaden. Denna etapp innebäratt försäkringen byggs på med med ersättning enligtinkomstbortfallsprincipen. Vidare föreslås att tidsramen för uttag avföräldrapenning sträcks ut från nuvarande fyraårsgräns till dess barnet eller den senare tidpunkt då barnet har avslutat första skolåret. Allmänt barnbidrag lämnas med . Därutöver lämnas flerbarnstillägg med belopp som per årräknat motsvarar ett halvt barnbidrag för det tredje barnet, av ett heltbarnbidrag för det fjärde barnet, av ett helt barnbidrag för det femtebarnet samt av ett helt barnbidrag till det sjätte barnet och varjeytterligare barn. Även 16-19-åringar som studerar medräknas vid bedömningen avrätt till flerbarnstillägg. Barnbidraget betalas ut fr.o.m. månaden efter barnetsfödelse. Motsvarande gäller när rätten till barnbidrag inträder av annat skälän födelse. Bidraget utges t.o.m. kvartalet då barnet fyller . Förlängt barnbidrag lämnas med samma belopp som detallmänna barnbidraget fr.o.m. kvartalet efter det barnet har fyllt , närbarnet studerar vid eller deltar i viss annan motsvarandeutbildning. En gemensam trepartimotion (m, fp och c) tar upp frågor omfamiljepolitikens allmänna inriktning och om det fortsatta familjepolitiskareformarbetet. I motionen läggs fram förslag orn vårdnadsbidrag m.m. Ytterligarenågra motioner (m och c) tar upp frågor om familjepolitikens inriktning. I motion So613 av m.fl. (m, fp och c)föreslås bl.a. att skall begära förslag till ett skattepliktigtvårdnadsbidrag om . per barn och år från till skolåldern(yrkande 1 delvis). Bidraget skall inte påverka bostadsbidragen och inte hellersjukförsäkringsgrundande eller pensionsgrundande inkomst. Däremot skall,enligt förslaget, pensionsår inom ATP räknas för arbete med egna barn i hemmetfram t.o.m. året för barnets skolstart. Det föreslås vidare en avdragsrätt förfaktiska barnomsorgskostnader . per barn och år. Samtidigtskall statsbidragen till kommunerna minskas med . Förslagetär avsett att genomföras . Bruttokostnaden för en 1988/89:SoU17 sådan reform beräknas till . Förslaget syftar i första hand till ökad valfrihet i frågaom formerna för barnomsorgen. Avsikten är även att ge föräldrarna mer tid förbarnen och att skapa rättvisa villkor för alla delar av landet.Regeringsförslaget om en utbyggd föräldraförsäkring år enligt motionärerna heltotillräckligt, eftersom utbyggnaden omfattar enbart barnens första år. De storaskillnaderna i förmåner mellan olika familjer förstärks också, framhållermotionärerna. I motion So640 av m.fl. (c) yrkas attregeringen ges till känna vad i motionen anförs om familjepolitikens inriktningoch vikten av införande av vårdnadsbidrag m.m. Motionärerna framhållerbetydelsen från jämställdhetssynpunkt genom valfriheten med ett beskattatvårdnadsbidrag kombinerat med förbättrade pensionsvillkor i samband medhemarbete. Utskottet avstyrkte, som tidigare nämnts, vid förra åretsbudgetbehandling en borgerlig trepartimotion om införande av ettskattepliktigt vårdnadsbidrag om . per barn och år (SoU 1987/88:12).Såväl utskottsmajoriteten som reservanterna redovisade därvid utförligt sinaresp. inställningar till motionsförslaget. Utskottet vill nu anföra följande. framhöll i sitt betänkande SoU 1982/83:12att det för det fortsatta reformarbetet inom familjepolitiken krävs enhelhetssyn. Olika åtgärder bör samordnas, så att de samlade åtgärdernaåstadkommer en ekonomisk utjämning mellan olika typer av barnfamiljer ochmellan barnfamiljer å ena sidan och andra i samhället å andra sidan, t.ex.familjer utan barn där båda förvärvsarbetar. Detta mål för samhälletsfamiljepolitik ligger alltjämt fast. En förbättring av det ekonomiska stödet tillbarnfamiljerna är en angelägen familjepolitisk reform. Den ökadeförvärvsfrekvensen bland kvinnor och intresset hos föräldrar att förenaförvärvsarbete med vård och ansvar för barn gör det önskvärt att samhälletunderlättar för föräldrarna att förena föräldraskapet med en insats påarbetsmarknaden. En utökad och därmed förbättrad föräldraförsäkring är enligtutskottets uppfattning det bästa medlet att ge föräldrarna möjligheter attförverkliga sina ambitioner i det här avseendet. Det är därvid väsentligt attförmånerna utformas så att båda föräldrarna får en reell möjlighet att taansvar för barnets vård och utveckling. En av fördelarna med ersättning på sjukpenningnivå är attden ger varje småbarnsförälder möjlighet att stanna hemmma från sittförvärvsarbete för att kunna vårda sitt barn. Om ersättningen läggs på en fast,lägre nivå medför detta i allmänhet att den förälder som har den lägstaförvärvsinkomsten -vilket vanligtvis är mamman - blir den som får ta dethuvudsakliga ansvaret för vården av barnet. En sådan konstruktion aversättningen till föräldrarna är otillfredsställande inte minst frånjämställdhetssynpunkt. Eftersom föräldrapenningen kan tas ut i form av hel, halveller fjärdedels förmån ger den föräldrarna möjlighet att ta ut ersättningen pådet sätt som passar familjen bäst. Det är alltså möjligt att t.ex. inledaföräldraledigheten med en period med hel föräldrapenning för att sedansuccessivt övergå till 1* 1988/89.12 saml. halv ellerfjärdedels ersättning på det sätt och i den takt familjen önskar. Förutom ledig fid för barnen behöver föräldrarna en tryggoch stabil omsorg om barnen de förvärvsarbetar. Riksdagensprincipbeslut i fråga om barnomsorg innebär bl.a. att den kommunalabarnomsorgen skall vara utbyggd till full behovstäckning för. barn somhar behov av sådan omsorg från det barnet är . Förkommunerna innebär beslutet vidare att de inte skall minska omfattningen av denbarnomsorg som gäller barn under . Utskottet är, som redovisats, av den uppfattningen att enutbyggd föräldraförsäkring är att föredra framför ett vårdnadsbidrag.Socialförsäkringsut skottet har också fillstyrkt regeringens proposition iämnet (1988/89: SfU 12). Utskottet avstyrker därför de förslag om införande avvårdnadsbidrag som framförs i motionerna So613 (m, fp och c) yrkande 1 delvissamt So640 (c). 1 motion So602 av och (båda m) yrkas att hos regeringen begär utredning om entrygghetsgaranti i syfte att öka tryggheten och valfriheten för särskiltensamboende vårdnadshavare i knappa ekonomiska omständigheter i enlighet medvad som anförts i motionen. Motionen anknyter till förslagen i trepartimotionenSo613 (m, fp och c). Enligt motionärerna finns det skål att särskiltuppmärksamma de ensamboende vårdnadshavarna och deras barn. Vårdnadsbidraget ochföräldraförsäkringen bör kunna kompletteras med en rått till inkomstutfyllnadupp till en viss minimistandard - ett slags trygghetsgaranti. De ensamståendes ekonomi tas även upp i motion So627 avKarl (), vari yrkas att regeringen ges till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning om den ekonomiska situationen förtonårsfamiljer med ensamstående vårdnadshavare. analyserade detfamiljepolitiska och studiesociala stödet för familjer med liS-19-åringar ochfamiljernas behov i sitt delbetänkande (Ds S 1981:12) Flerbarnstillägg förfamiljer med 16-19-åringar. Kommittén föreslog i betänkandet en utvidgad rätttill flerbarnstillägg som därefter genomfördes. Kommittén redovisade senare enkartiäggning av barnfamiljernas ekonomiska situation och en analys av hurskatte-och bidragssystemet verkar i olika familjetyper i betänkandet (SOU1983:14) Barn kostar. Effekter av olika stöd till barnfamiljerna har ävenbelysts i en rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (Ds Fi1983:6) Enhetligt barnstöd?. (S 1986:05) skall enligt sinadirektiv göra förutsättningslösa överväganden angående utformningen avsamhållets stöd till barn som inte lever samman med båda sina föräldrar (dir.1986:30). Kommittén ser över reglerna om underhållsbidrag, bidragsförskott ochandra system som påverkar ekonomin för föräldrar som lever i sär. Utredningenavser att lämna ett betänkande under slutet av . Motionsyrkanden motsvarande det i motion So602 (m) om entrygghetsgaranti för ensamboende vårdnadshavare har tidigare ,senast i betänkandet SoU 1987/88:12, avstyrkts av utskottet med hänvisning tillriksdagsuttalanden om inriktningen av det fortsatta reformarbetet på Utskottet anser inte att det framkommit något 1988/89:SoU17 som börföranleda ett ändrat ställningstagande av . Med hänsyn, till det fortsatta översyns- och reformarbete sombedrivs av bl.a. underhållsbidragskommittén anser utskottet det inte erforderligtmed något initiativ från sida med anledning av motion So627 (s).Motionen avstyrks därför. I motion S06I6 av Gudriin (vpk) begärs förslag påriktade stödåtgärder till föräldrar och barn där föräldrarna separerat (yrkande1): Som exempel på stödåtgärder nämner motionärerna bl.a. fria resor för barnoch umgängesberättigad förälder vid umgängestillfällen. Som nämnts i det föregående arbetarunderhållsbidragskommittén med att förutsättningslöst se över utformningen avsamhällets stöd till barn som inte lever samman med båda sina föräldrar.Översynen omfattar reglerna om underhållsbidrag, bidragsförskott och andrasystem som påverkar särlevande föräldrars ekonomi. Med anledning av motioner om resekostnader vid utövande avumgängesrätt med barn beslutade att ge regeringen tillkänna att motionerna, jämte uttalanden från lagutskottet om det angelägna i attkostnadsproblemen får en lösning, borde överlämnas till underhållsbidragskommittén(LU 1987/88:33, rskr. 308), Motionerna jämte betänkandet har sedan avregeringen överlämnats till utredningen. Enligt utskottets mening är syftet med motion S06I6 (vpk)yrkande 1 i huvudsak tillgodosett genorn det arbete som bedrivs inomunderhållsbidragskommittén. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. Frågor om barnbidrag m.m. En motion behandlar frågan om kommunernas möjlighet attgenom socialbidrag ge ekonomiskt stöd till föräldrar som avstår frånförvärvsarbete för att själva vårda sina barn. I motion So612 av m.fl. (m) yrkas att riksdagenskall begära skyndsamt förslag till sådan ändring av socialtjänstlagen att därklart framgår att vård av egna barn skall betraktas som jämbördigt medförvärvsarbete (yrkande 1). Mofionärerna anför att av regeringsrättens praxisframgår att inte ens en familj med tre små barn har rätt till kompletterandesocialbidrag om inte båda makarna utnyttjar möjligheterna att arbeta på heltid.Motionärerna kritiserar att en hemarbetande förälder som inte ställt sig idaghems-och arbetslöshetskö skall anses "frivilligt avhålla sig från attarbeta" trots att vederbörande utför ett arbete som på daghem skulle kostaca . för två barn och . för tre barn. Motionärernaanför att socialbidrag alltid är en nödlösning, men när behov därav trots alltuppstår bör vård av egna barn jämställas med motsvarande förvärvsarbete. Motioner om rätt till socialbidrag vid vård av egna barn -liksom frågan om vårdnadsersättning - har behandlats vid fleratidigare tillfällen och avstyrkts, (SoU 1987/88:12 s. 10 f).I ett tidigare betänkande, SoU 1986/87:34 s. 8 f., hänvisade utskottet tilluttalanden som gjordes avriksdagen i samband med socialtjänstlagens tillkomst, till innehål- 1988/89:SoU17 let isocialstyrelsens allmänna råd på området samt slutligen till innehållet i en dom år1985 av regeringsrätten, i vilken domstolen avslog en begäran om bistånd iform av socialbidrag i det fall plats hade anvisats inom kommunens barnomsorgoch modern därför hade varit oförhindrad att söka arbete. /85 gjorde utskottet i sammanhanget följande uttalande (SoU 18 s.9). Utskottet konstaterar för sin del att enhälligauttalanden i samband med socialtjänstlagens tillkomst utgår från synen att densom själv kan försörja sig genom eget arbete inte bör ha rätt tillsocialbidrag. Utskottet anser detta vara en naturlig utgångspunkt även förbedömningen av sådana fall som motionärerna tar upp. Den som inte har ettarbete bör således i vart fall stå till arbetsmarknadens förfogande. Utskottetkonstaterar att regeringsrättens prejudicerande avgörande går i sammariktning. I den mån det i ett enskilt fall finns särskilda omständigheter sommotiverar rätt till bistånd trots att den sökande inte vill ställa sig tillarbetsmarknadens förfogande finns möjlighet att efter prövning ändå låta socialbidragutgå. Utskottet kan således inte acceptera synsättet att var ochen som har barn skall kunna välja att avstå från förvärvsarbete för att - ominkomsterna då inte räcker till - i stället få socialbidrag. I första handmåste den enskilda människan själv ta ansvar för sitt liv och efter förmågaförsöka försörja sig och sin familj. Socialbidraget bör, som framhölls dåsocialtjänstlagen antogs, vara en sista resurs för att trygga den enskildesförsörjning när andra möjligheter tryter. Utskottet kan inte gå med på attsocialbidraget skall användas som ett medel för att förverkliga allmännafamiljepolitiska mål, som motionsförslaget syftar till. När motsvarande yrkande behandlades vid förra riksmötetvidhöll utskottet sin tidigare ståndpunkt. Utskottet saknar anledning att nugöra en annan bedömning och avstyrker därför motion So612 (m) yrkande 1. I motion So603 av och (båda c)yrkas att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring, attsamma regler för barnbidrag vid längre utlandsvistelse som gäller för prästeroch missionärer skall gälla för alla som är anställda av ellerannat svenskt trossamfund eller av ett till ett sådant samfund knutet organeller av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksmhet. Även i motion So266 av och (båda m) yrkas att hos regeringen begär förslag till sådanändring i den nu gällande 1 § i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag atttreårsgränsen kommer att gälla för alla som är anställda av ,svenska trossamfund eller till sådant samfund knutet organ eller av en svenskideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. I motionerna anförs bl.a. att missionsarbete och ideelltbiståndsarbete företer betydande likheter vad gäller såväl arbetsinnehåll somorganisationsbakgrund. Det är därför önskvärt att likställa olika typer avideellt biståndsarbete. De volontärbidrag som administreras av SIDA utjämnarinte de ekonomiska skillnaderna. Motionärerna anser därför att den tidigaretreårsgränsen för barnbidrag vid utlandsvistelse bör utsträckas att gällaförutom barn till präster och missionärer även barn till andra personeranställda av , ett svenskt trossamfund eller till ett sådant samfundknutet organ eller av en svensk ideell organisation som bedriver 1988/89:SoU17 biståndsverksamhet. Frågan om en utsträckt rätt till barnbidrag för de berördagrupperna av svenskar verksamma i utlandet har behandlats av utskottet vidriksmötena /85, 1985/86, 1986/87 och 1987/88. Utskottet underströk då nuvarande regler infördes att detviktiga var att möjligheterna att bedriva ideellt biståndsarbete inteförsämrades. Om detta krav tillgodosågs genom särskilda undantagsregler i lagenom allmänna barnbidrag eller i form av ekonomisk kompensation i annan ordningvar enligt utskottet mera en praktisk fråga. Bidrag motsvarande barnbidragetutgick från SIDA till organisationer som sänder ut biståndsarbetare med,volontärbidrag i den utsträckning biståndsarbetarna medförbarnbidragsbe-rättigade barn (SoU 1984/85:6). Utskottet har vid tidigare behandling av frågan ombarnbidrag vid längre tids utlandsvistelse avstyrkt motionerna och förutsattatt regeringen följer tillämpningen av reglerna och, om så skulle visa sigmotiverat, tar initiativ till lämpliga åtgärder. Vid de två senaste riksmötena hänvisades även till en avriksdagen förordad kartläggning av vilka möjliga åtgärder som kan vidtas föratt förbättra hemvändande utlandsvolontärers sociala skydd (SoU 1986/87:34 s.16, jfr SfU 1986/87:5, rskr. 47 samt SoU 1987/88:12 s. 13). Arbetet med dennakartläggning är ännu inte avslutat. Regeringen har givit riksförsäkringsverketi uppdrag att göra en översyn av frågan. Uppdraget skall redovisas . Utskottet anser att verkets redovisning och beredningen avfrågan i bör avvaktas och avstyrker därför motionerna So603(c) och So266 (m). I motion So621 av och (båda s)yrkas att hos regeringen begår att får iuppdrag att utreda möjligheterna till ökad samordning av tillgångligauppgifter för säkerställande av flerbarnstillägg för studerande 16-19-åringar.Motionärerna anför att om ett av tre eller flera barn är utgårförlängt barnbidrag för barnet automatiskt om barnet fortfarande studerar påheltid. Flerbarnstillägg utgår däremot inte automatiskt i detta fall, utanframställan om sådant tillägg måste i detta fall göras till försäkringskassan.Enligt motionärerna är detta krångligt och många familjer går miste om detfillägg de är berättigade till.