bet · GC01SoU6 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet kan konstatera att alla samordningsproblemnaturligtvis inte kan lösas genom en förändring av huvudmannaskapet för vissaverksamheter. I det föregående har utskottet betonat vikten avsamordningsfrågorna och framhållit, att kommuner och landsting måstedimensionera olika värdresurser och sociala insatser sä att de äldres faktiskabehov kan tillgodoses. Även om gränsdragningsproblem inte alltid kan undvikasär det angeläget att ansträngningar görs även fortsättningsvis för attförbättra samverkan mellan olika vårdnivåer, olika berörda yrkesgrupper ocholika huvudmän. Ett sådant arbete är en nödvändig förutsättning för att målenför en god äldreomsorg skall kunna uppnås. Som framgår av propositionen harnågot beslut i huvudmannaskapsfrågan ännu inte fattats. Genom vad utskottet sålunda anfört och mot bakgrund av vadsom anförs i propositionen finner utskottet att motionärernas synpunkter fåranses tillgodosedda. Någon åtgärd från sida erfordras inte.Utskottet avstyrker sålunda motion So27 (c) yrkande 9. 1 regeringens förslag till riktlinjer för äldreomsorgen på90-talet utgör valfriheten och de äldres rätt att påverka innehållet i ochutformningen av samhällets service och vård en grundläggande tankegång. Fleramotionsyrkanden har väckts i anslutning härtill. I motion 1987/88:So28(Jp)\\emställs att som sinmening skall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om metoderna för att uppnå målet att även den som behöver värd och omsorg skall ha rätt till en egen fullvärdig bostad (yrkande 6). Motionärerna anför att målet om en fullvär dig bostad under inga villkor får användas för att rasera väl fungerande boendeformer mot de boendes vilja. 1 motionen begärs vidare ett tillkänna givande till regeringen om behovet av modifierade regelsystem inom hem tjänsten (yrkande 3). styrs enligt motionärerna inte sällan av omfattande regelsystem, expempelvis om hur mycket städning som får ut- 10 Alltför detaljerad styrning av arbetet kan dock leda till att 1988/89:SoU6 människor får service som de inte efterfrågar. böruttala att dessa regelsystem bör modifieras. 1 motion l987/88:So32 (m) hemställs att beslutarom sådana ändringar i socialtjänstlagen att den enskildes valfrihet stärks ienlighet med vad i motionen anförts (yrkande 4). Motionärerna finner detutmärkt att valfriheten lyfts fram men anser att principen i konsekvensens namnmåste skrivas in i lagen för att inte enbart förbli en vacker tanke. I sammamotion ///:«/7(/e 2begärs ett tillkännagivande till regeringen omnödvändigheten av valfrihet och fiexibilitet i . Självkänslan stärkshos den som behöver hjälp i hemmet om vederbörande själv får bestämmautformningen och tiden för insatserna och likaså vem som skall hjälpa tillhemma. I motion 1988/89:Sol av m.Jl. /v/7J hemställsatt hos regeringen skall begära förslag om tillämpningsföreskriftersom komplement till socialtjänstlagen för att befästa hjälpmottagarnasbestämmelserätt över innehåll (yrkande 3). Hjälpmottagarnas rätttill verkligt infiytande måste stärkas på detta sätt. Utskottet delar helt den grundläggande tanken ipropositionen och i de akuella motionerna att den bärande principen föräldreomsorgen måste vara valfriheten och de enskilda människornas möjligheteratt påverka innehåll och utformning av den vård och service som de kan behöva.Detta skall givetvis komma till uttryck både när det gäller valet av boendeformoch hur de konkreta vårdinsatserna skall utformas. Utskottet vill understrykabehovet av att kommuner och landsting informerar de äldre om den vidgadevalfrihet inom äldreomsorgen som föreslås i propositionen. För den som väljer att bo kvar i det egna boendet är detav mycket stor vikt att kan utformas på ett sådant sätt att denenskildes integritet kan garanteras. Utskottet delar sålunda uppfattningen ide aktuella motionerna So28 (fp), So32 (m) och Sol (vpk) att hemtjänstensinsatser måste utformas i samråd med den som behöver hjälpen. Detta understryksockså mycket kraftigt i propositionen. Syftet med motion So32 (m) yrkande 2 fåranses tillgodosett med vad utskottet nu uttalat och med vad som anförs ipropositionen. Något särskilt initiativ från sida är därmed inteerforderligt. Utskottet avstyrker således motionsyrkandet. Inte heller anser utskottet att det krävs några ändringari socialtjänstlagen, som ju redan vilar på principen om den enskildesmedverkan och självbestämmande, eller några särskilda föreskrifter för att deäldres rätt till självbestämmande och därmed deras rätt till valfrihet skallkunna förverkligas. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna So32 (m)yrkande 4 och Sol (vpk) yrkande 3. Motion So28 (fp) tar särskilt upp regelsystemet inomhemtjänsten och varnar för ett alltför stelbent regelsystem. I propositionen har framhållits betydelsen av att ansvar och befogenheter så långt möjligt kan decentralise ras till arbetslagen och till vårdbiträdet. Inom ramen för givna målsättning ar och tilldelade resurser bör sedan personalen tillsammans med den som får hjälp komma överens om bästa möjliga sätt att bedriva det dagliga arbetet. Detta synsätt avses också komma till uttryck i de allmänna råd om 11 densociala som arbetar med. 1988/89:SoU6Utskottet anser mot denna bakgrund inte att det är nödvändigt med någotinitiativ från sida för att syftet med motion So28 (fp) i denna delskall tillgodoses. Utskottet avstyrker sålunda yrkande 3 i motionen. Motion So28 (fp) varnar också för att målet om en egenfullvärdig bostad för den som behöver värd och omsorg kan komma i konflikt medden enskildes intressen. Utskottet delar uppfattningen i propositionen attmålet skall vara att även den som behöver vård och tillsyn skall ha rätt fullvärdig bostad. Utskottet vill i likhet med propositionen särskiltframhålla att den omvandling av anläggningar med låg standard som är nödvändigför att målet skall kunna uppnäs måste ske med stor varsamhet och planeras isamråd med de äldre som berörs. Stor varsamhet måste också iakttas vidförändringar inom befintliga inrättningar. Utskottet anser dock inte att detbehövs något särskilt initiativ från sida för att motionens krav idenna del skall tillgodoses. Motion So28 (fp) yrkande 6 avstyrks sålunda. I motion 1987/88:So28(.fp)\\emställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om stimulans av försökmed personlig assistent inom äldreomsorgen (yrkande 2). Motionärerna hänvisartill det s.k. inom handikappomsorgen och anser att liknandeprojekt bör uppmuntras även inom äldreomsorgen. Även motion 1987/ 88:So26 (m)behandlar den enskildes möjlighet att anlita och betala den vårdare de självaföredrar. STIL står för ochär ett försöksprojekt som beviljats stöd ur allmänna arvsfonden. Det är enverksamhet där människor med funktionshinder själva får ett avgörandeinflytande över hjälpens innehåll och utformning. Den enskilde har ett eget ansvarför anställning och arbetsledning av en egen personlig assistent. Medel tillassistentens lön kommer från och kommunen och motsvarar dekostnader som annars skulle utgå för social hemhjälp m.m. Projektet beräknaspågå 1987 1991 och skall följas av en utvärdering av en arbetsgrupp beståendebl.a. av representanter från medverkande kommuner och landsting,, . , De handikappadesriksförbund och . Utskottet gör följande bedömning. Inte bara de äldres valfrihet och självbestämmandeframhålls i propositionen utan även den stora betydelsen av att de olikaboende- och vårdformerna för äldre kan utvecklas. Även när det gällerhemtjänsten påtalas vikten av fortsatt utvecklingsarbete. 1 propositionen harredovisats att olika typer av försöksverksamheter har fått och kommer att få statligt stöd. Det nämnda är ett sådant understött projekt. Utskottet kan konstatera att försöksverksamhet med personligassistent redan pågår och skall utvärderas. Något ytterligare initiativ medanledning av motionerna So28 (fp) yrkande 2 och So26 i här aktuell del ärdärför inte påkallat, varför motionerna avstyrks. Flera motioner efterlyser fristående värdalternativ. Imotion l987/88:So32 12 /Wylhemställssålunda att som sin mening ger regeringen till kän- l988/89:SoU6 navad i motionen anförs om nödvändigheten av valfrihet och flexibilitet (yrkande1). Motionärerna anser det vara en brist i propositionen att det saknas förslagsom syftar till ett större inslag av alternativ till offentligt bedrivenäldreomsorg. Alternativ inom äldreomsorgen som uppfyller rimligakvalitetskrav, de må gälla såväl institutionell omsorg som hemtjänstverksamhet,bör enligt motionärerna ha rätt till samma stöd från det allmänna sommotsvarande offentligt bedrivna verksamhet. I yrkande 3 i samma motion begärsett tillkännagivande om att en fortsatt nedläggning av enskilda sjuk- ochvårdhem bör bringas att upphöra och att den personella och fysiska resurs somdenna sjuk- och vårdhemsverksamhet representerar skall tillvaratas.Motionärerna anser att man inte skall lägga ned väl fungerande sjukhem utanatt inriktningen bör vara att utveckla dessa till att uppfylla dagens krav istället för att avveckla dem. Regeringen bör ta erforderliga initiativ för attta till vara den resurs som de enskilda sjuk- och vårdhemmen representerar.Motionärerna återkommer i samband med fiera andra yrkanden i samma motion tillatt det behövs enskilt bedrivna verksamheter. 1 motion l987/88:So28 av m.fl. (fp)begärsett tillkännagivande till regeringen om vad som anförs i motionen om möjlighetför andra än kommuner att på samma villkor erbjuda social hemtjänst (yrkande I). Motionärerna anser det angelägetatt skapa utrymme för många olika verksamhetsformer. Enskilda och kooperativaalternativ bör därför uppmuntras inom hemtjänst, sjukvård och äldreomsorg. Även motion 1987/88:So26av och (båda m)tar upp frågan om privata vård- och omsorgsinitiativ. Den danskamodellen med dess privata vård men offentliga finansiering anses utgöra enförebild. I motionen begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionenanförts om kompletterande synpunkter på propositionen. Motionärerna tar ävenupp andra frågor om den enskildes inflytande. Utskottet har vid många tillfällen tidigare behandlatmotionsyrkanden om att kommunerna skall pröva vård i enskild regi som alternativtill vård med kommunalt huvudmannaskap (se bl.a. SoU 1985/86:11, SoU 1986/87:18 och SoU 1987/88:15). Därvid har utskottet konstaterat att det finns ettbetydande utrymme för enskilda insatser av olika slag pä det sociala värdområdet.Utskottet har också återkommande behandlat förhällandet mellan offentlig ochenskild vård på hälso- och sjukvårdsområdet (se bl.a. SoU l983/84:4y, SoU1984/85:28, SoU 1985/86:16 och SoU 1986/87:37). Utskottet har uttalat sittstöd för den grundläggande principen att all yrkesmässigt bedriven hälso- ochsjukvård skall stå under offentlig insyn, tillsyn och kontroll. haremellertid framhållits att privata vårdinitiativ utgör ett viktigt alternativoch komplement till den offentliga vården. 1 bo på institution(redovisar 1987:12) redovisas de privata institutionernas andel av institutionerna för äldre, långtidssjuka och handikappade. Av rapporten framgår (s. 17) att de privata institutionerna utgjorde sammanlagt av samtliga enheter. Den vanligaste privata värdformen var de privata sjukhemmen inom psykiatrin. De utgjorde en tredjedel av samtliga enheter för psykiatrisk vård. Dessa enheter var dock förhållandevis små, vilket gjorde att de privata sjukhem- 13 mensvarade för av platserna. Vid vårdhem för psykiskt utveck- 1988/89:SoU6 lingsstörda finns av antalet platser vid privatavårdhem. Inom långtidssjukvården finns av antalet platser vid privatasjukhem. Av totalt 52 288 platser på ålderdomshem fanns 1 531 i privat regi. I propositionen uttalas (s. 23) att det är en självklarprincip att samhället har att ansvara för att äldre människor får den serviceoch vård de behöver. De närstående som vill göra en direkt service- ellervårdinsats måste dock få samhällets stöd. Också andra initiativ som kankomplettera samhällets service och värd bör uppmuntras, anförs det vidare.Därvid nämns särskilt olika typer av äldrekooperativ och föreningsdrivnaverksamheter. I propositionen talas också om att man, när det gäller renaserviceuppgifter inom t.ex. område, bör pröva att låta dessautföras av andra än personal. Propositionen framhåller betydelsenav utvecklings- och förnyelsearbete. Det framhålls dock som en helt klarhuvudprincip att samhället både skall ansvara för och till största delen ävenutföra vårdinsatserna. Utskottet har samma principiella inställning som tidigareoch delar sålunda den uppfattning som kommer till uttryck i propositionen,nämligen att det i första hand bör ankomma pä samhället att både ansvara föroch till största delen även utföra värdinsatserna när det gäller äldreomsorgen.Andra, fristående alternativ kan, vilket också framhållits tidigare, utgöraviktiga komplement och fungera som stimulerande alternativ till den offentligtbedrivna vården. undersökning har visat att det redanfinns ett betydande utrymme för enskilda insatser av olika slag på det socialavärdområdet. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena So26(m) i här aktuell del, So28 (fp) yrkande I och So32 (m) yrkande 1. Vad gäller kraven i motion So32 (m) om att hindranedläggning av enskilda sjuk- och vårdhem gör sig naturligtvis motsvarandesynpunkter gällande. När det över huvud taget gäller nedläggning avinstitutionsplatser har utskottet vid fiera tidigare tillfällen gett uttryckför sin uppfattning att det är självklart att någon omfattande reducering avantalet vårdplatser inte får ske utan att andra tillfredsställandevårdmöjligheter byggs ut och finns tillgängliga. Utskottet har samtidigtbetonat att utvecklingen noga måste följas, inte minst i när resursernainte räcker till för att uppfylla alla ambitioner som finns. Utskottet villockså erinra om vad utskottet i det inledande avsnittet uttalat omsamordningsfrågornas stora betydelse. Med hänvisning till vad utskottet sålundaanfört avstyrker utskottet även motion So32 (m) yrkande 3. Särskilda boende- och vårdfrågor I motion 1987/88:So27(c)\\emställs att som sinmening ger rege ringen till känna vad i motionen anförts om uppföljning av beslutet om ålderdomshemmen (yrkande I). Detmåste, anför motionärerna, understry- 1 kas attriksdagens beslut om ålderdomshemmen måste fullföljas på 1988/89:SoU6 ett positivt sätt. Särskilt gäller detta ochsocialstyrelsens fortsatta arbete. I samma motion hemställs vidare attriksdagen hos regeringen skall begära en utvärdering av olikaorganisationsmodeller för vården på ålderdomshemmen (yrkande 2). har för att säkerställa en god utveckling inomålderdomshemmen fattat vissa beslut om statsbidrag och gjort vissauttalanden i övrigt. beslutade sålunda pä förslag avsocialutskottet om vissa förändringar i statsbidraget till social hemhjälp såatt bidraget numera utgår även till personal på ålderdomshem och alltså ärlikvärdigt i förhållande till omsorgsform (SoU 1987/88:15, rskr. Enligtde nya bestämmelserna utgår statsbidrag med . per årsarbetare tillservice- och vårdpersonal med omvårdnadsuppgifter inom såväl somålderdomshemmen. För att statsbidraget skall kunna hållas inom en i principoförändrad medelsram beslutade att det tidigare bidraget perpensionär skulle upphöra. Vissa övergångsbestämmelser gäller . konstaterade i sitt nämnda betänkande att det råderpolitisk enighet om att ålderdomshemmen kommer att behövas även ifortsättningen inom äldreomsorgen, liksom ser-vicehusboende, eget boende ochlångtidssjukvård. Utskottet fann det väsentligt att statsbidraget utformas såatt det verkligen stimulerar kommunerna att bygga ut äldreomsorgen och dåframför allt den del av äldreomsorgen som avser den personliga omvärdanden.Utskottet anförde vidare att, om skulle besluta om förändringar ifråga om huvudmannaskapet för olika funktioner inom äldreomsorgen, det måstegöras en förutsättningslös översyn av statsbidragsreglerna, så attbidragsregler anpassade till huvudmannaskapsförändringarna kan träda i kraftsamtidigt med dessa. Utskottet ansåg att en eventuell sådan förändring avstatsbidraget måste utformas så att bidraget blir neutralt till olika service-och värdformer. uttalade (BoU 1986/87:15, rskr. 251)angående lån till ombyggnad av ålderdomshem att bostadslän bör utgå närbostaden efter ombyggnaden består av minst ett rum, hygienutrymme och kokskåp.Den enskilda skall också ha eget hyreskontrakt på sin bostad. Om intebyggtek-niska hinder föreligger för detta skall bostaden även ha ett egetentréutrymme. Det framhölls vidare att bostaden skall vara sä utformad att enperson som är rullstolsburen eller på annat sätt handikappad skall kunna bodär. Vidare förutsattes att ett antal boende delar på vissa gemensamma utrymmen. Genom beslut beslutade att bostadslånskall utgå även till nybyggnad av ålderdomshem, i huvudsak enligt de regler somgäller för ombyggnad (BoU 1987/88:12, rskr. Lägenheterna bör kompletterasmed gemensamma utrymmen för matlagning, måltider och umgänge. Det ansågs dockinte föreligga skäl att medge att entréutrymmen inte skall finnas när det ärfråga om nybyggnad. I propositionen uttalar föredragande statsrådet (s. 107)att den revidering som gjorts av statsbidraget till den sociala hemhjälpen enligt hans mening ger kommunerna förutsättningar att utveckla ett varierat utbud av boende- och vårdformer för äldre människor. Det slås fast att ålderdomshem kom- 15 mer attbehövas även i framtidens äldreomsorg. Hemmen bör dock, anförs 1988/89 :SoU6det, successivt utvecklas så att de kan erbjuda ett bra boende, eget hyreskontraktpå bostaden samt god service och värd. Statsbidragsförändringen i kombinationmed lånereglerna för byggande av ålderdomshem anses skapa förutsättningar fördetta. Föredragande statsrådet anser det också viktigt med utvecklingsarbeteoch försöksverksamheter med olika former för vård och boende och uttalar ocksåavsikten att sådant bör följas upp och utvärderas. Utskottet förutsätter givetvis att de uttalanden somriksdagen tidigare gjort när det gäller den särskilda boendeformen ålderdomshemkommer att efterlevas. Utskottet har tidigare kunnat konstatera att det råderpolitisk enighet om att denna vårdform skall finnas kvar. De nyastatsbidragsreglerna till social hemhjälp kommer säkerligen att medverka god omsorg på ålderdomshem. Utskottet förutsätter att inomramen för sitt allmänna tillsynsansvar följer upp beslut när detgäller ålderdomshemmen. Utskottet delar både propositionens och motionensbedömning att det är angeläget med utvecklingsarbete och utvärdering när detgäller de särskilda boende- och värdformerna för gamla och därmed även när detgäller ålderdomshemmen. Mot bakgrund av vad som uttalas i propositionen omutvecklandet av goda former för värd och boende och den syn på ålderdomshemmensom presenteras där, och med hänvisning till vad utskottet nu anfört anser utskottetatt den aktuella motionen inte erfordrar något initiativ frän sida.Utskottet avstyrker därför motion So27 yrkandena 1 och 2. 1 motion l988/89:So2 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförts om behovetav att en översyn sker av avgiftssystemet med vårdavgifter på ålderdomshemmen.Motionärerna pekar på att de flesta av landets ålderdomshem fortfarandetillämpar helinackorderingssystemet, vilket i avgiftssammanhang betyder attpensionären är garanterad ett förbehållsbelopp. I har man frångåttdetta system och pensionären betalar för den service han eller hon behöver.Inom sjukvården har man avskaffat det tidigare systemet med differentieradevårdavgifter. Motionärerna pekar på de orättvisor som kan uppstå närpensionärernas fria år på sjukhus avskaffas. Pensionärer som bor påålderdomshem har endast en liten del av folkpensionen till eget förfogande ochmåste ändå betala vid vård på sjukhus. För pensionärer som bor på servicehusmed eget hyreskontrakt bortfaller helt de dagliga utgifterna för mat ochhemhjälp. Utskottet har i tidigare sammanhang uppmärksammat deeffekter som avskaffandet av pensionärernas s.k. fria år kan få (se bl.a. SoU1986/87:6y). Regeringen har lagt fram en proposition 1988/89:33 omavgifter för pensionärer vid sjukhusvård. Utskottet konstaterar att de problem som berörs i den aktuellamotionen är uppmärksammade. Utskottet förutsätter att kommunerna reducerar avgif terna för dem som bor på ålderdomshem i de fall de t.ex. vistas på sjukhus. Utskottetanser mot den bakgrunden att motionen inte bör föranleda något 1988/89:SoU6 initiativ från sida, varför utskottet avstyrker motionSo2 (s). Andra frågor om vård och boende för äldre I motion 1987/88 :So28 (fp)\\emställs att riksdagenbeslutar om ett femårigt stimulansbidrag om 100 milj.kr. per budgetår i syfteatt stimulera ombyggnaden av institutioner så att rätten till eget rum kanförverkligas i hela landet före mitten av (yrkande 5). Motionärernaser rätten till eget rum som en av de allra viktigaste valfrihetsfrågorna.Rätten till eget rum kan inte vänta, och därför föreslår motionärerna etttemporärt statsbidrag som snabbare möjliggör för landstingen att bygga omlångvårdskliniker och lokala sjukhem. Statsbidraget bör varaprestationsrelaterat. bör enligt motionärerna uppdra åt regeringenatt närmare utforma villkoren för att erhålla statsbidrag. har per gjort en inventeringav miljö- och . sociala förhållanden vid institutioner för äldre, handikappadeoch långtidssjuka. Inventeringen redovisas i rapporten bo på institution(redovisar 1987:12). Av den framgår bl.a. att vid ålderdomshemmenhar nästan alla () tillgång till ett eget rum. Inom omsorgerna om psykisktutvecklingsstörda är majoriteten av antalet platser ca 6 000 av totalt 8 400platser i enkelrum. Inom somatisk långtidssjukvård och psykiatri ärförhållandena annorlunda. Inom den somatiska långtidssjukvården var ca 14 000av totalt 52 000 platser () i enkelrum. Inom psykiatrin fanns ca 8 000platser av totalt 23 000 i enbäddsrum. Av rapporten framgår vidare att en delav huvudmännen inlett ett arbete som syftar till att eliminera de storavårdsalarna och att öka den faktiska möjligheten för de boende att få ett egetrum om de vistas vid institutionen. Spri har i en rapport. Eget rum i långvärden (243), presenterat idéskisser till ombyggnad av lokala sjukhem iBohuslandstinget och därvid redovisat olika erfarenheter frän arbetet med attbygga om institutioner. 1 ett tidigare avsnitt i detta betänkande har redovisatsde statsbidragsbestämmelser som gäller för ombyggnad och nybyggnad avålderdomshem. Ett av de s.k. riktlinjeavsnitten i propositionen (avsnitt8.1) behandlar utförligt den fortsatta utvecklingen av de särskilda boende- och vårdfor merna inom äldreomsorgen. Avsnittet behandlar frågor om inriktning av service och vård i de särskilda boende- och vårdformerna, den fysiska mil jöns utformning, dimensionering m.m. Som målsättning för de särskilda boende- och vårdformerna för äldre uttalas att målet skall vara att även den som behöver värd och tillsyn skall ha rätt till en fullvärdig bostad. Dettamål, bör främjas genom ett utbyggt stöd i ordinärt boende samt genom utveck ling av de särskilda boende- och vårdformerna servicebostad, ålderdoms hem och gruppboende. 1 propositionen konstateras vidare att mänga av de nuvarande särskilda boende- och vårdformerna behöver utvecklas när det . gäller innehållet i servicen och vården, men även den fysiska miljön bör pä mänga håll förbättras. Det framhålls att omvandlingen av anläggningar 17 2 1988/89. med lågstandard måste ske med stor varsamhet och planeras i samråd med 1988/89:SoU6 de äldre som berörs. De anläggningar för långvarig vård som inte kan byggasom i enlighet med målen bör, i avvaktan på att de kan utnyttjas för annatändamål, ändras så att miljön blir mera hemlik. I senare avsnitt i propositionen anförs om ålderdomshemmenatt många av dessa efter hand bör rustas upp för att motsvara rimliga krav påboende-standard. Föredragande statsrådet hänvisar här till betydelsen av de nyastatsbidragsbestämmelserna för om- och nybyggnad av ålderdomshemmen men ocksåtill omformningen av statsbidraget till den sociala hemhjälpen.