bet · GC01UU19 · 1988-12-31 00:00:00 — Ettsamarbete med de västeuropeiska länderna får inte heller innebära att vi geravkall på våra höga ambitioner på miljöpolitikens, arbetsmarknadspolitikensoch socialpolitikens område. Mot denna bakgmnd anser utskottet inte attriksdagen nu behöver ta ställning till de motionsyrkanden som ställer sigtveksamma till en anpassning. Dessa avstyrks därför. delsatt utskottets hemställan i momenten 1 och 2 bort ha följande lydelse: 1. beträffandealternativa vägar för svensk Europapolitik att med bifalltill yrkande 4 i motion 1988/89:U562 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, 2. beträffandeinriktningen av Europapolitik att medanledning av yrkandena I, 5 och 7 i motion 1988/ 89:U570 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Alternativa vägar for svensk Europapolitik (mom. 1 och2) PerGahrton (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 15 som med "Enligt utskottetsmening" och på s. 16 slutar med "yrkanden avstyrks därför." bortha följande lydelse: Underdet gångna året har det dock blivit alltmer uppenbart att EGs utveckling i riktning mot en västeuropeisk supermakt utgör ett hot såväl mot balansen i som mot de östeuropeiska folkens frigörelse; detta 8 6 1988/89. 9 saml Nr 19 gör att varje ensidigtnärmande till EG från svensk sida som skulle kunna 1988/89: UU 19 skapatvekan om den svenska neutralitetspolitikens fasthet och hållbarhet måsteavvisas. Analyserav svenska myndigheter av de konkreta effektema av harmonisering till EG frånsvensk sida har också visat att det inom ett betydande antal områden inte ärmöjligt att förena allmän EG-anpassning med den sorts löften som upprepadegånger givits från regeringshåll, bl.a. av utrikeshandelsminister ett interpellationssvar då hon anförde: "Jag vill härslå fast att regeringens inställning är klar en social nedmstning, enförsämrad yttre miljö eller arbetsmiljö, minskat konsumentskydd, urholkadarbetsrätt eller eftergifter på jämställdhetsområdet är pris som vi inte ärberedda att betala för ett närmare samarbete med EG". Ettexempel på EGs utveckling är det besked som ordförande gav . Han påpekade att de länder som vill bli delaktiga iEGs s. k. inre marknad inte endast kan välja fördelama utan också måsteacceptera nackdelarna. a. måste de acceptera överhöghet ochatt delta i EGs handelskrig. Han slog också fast att "EG är mycket mer änen inre marknad. Det är ett gränsfritt, ekonomiskt och socialt område på vägatt bli en politisk union med närmare samarbete inom utrikespolitik ochsäkerhetspolitik". Motdenna bakgmnd anser utskottet att den nu pågående EG-harmoniseringen måsteavbrytas. Såsom krävs i motion U570 bör en parlamentarisk utredning tillsättasom hur det framtida Europasamarbetet skall utformas med uppdrag att, som yrkasi motion U562, göra en fömtsättningslös analys av altemativa vägar för svenskEuropapolitik. Därvid bör ett viktigt mål för svensk Europapolitik vara attstärka de små folkens självbestämmande. Ettexempel på Europaanalys som bör beaktas vid utformningen av svenskEuropapolitik är ett bidrag av Bjöm Hettne, professor i freds- ochkonfliktforskning: bortom blockpolitiken (i , , föriag1988). Hettne identifierar sju olika Europaprojekt, varav bara två. SupermaktenEuropa och Fästning , utgår från EG. Sex av dessa projekt förenas, enligtHettne, av tilltron till ekonomisk tillväxt som en konsekvens av ekonomiskspecialisering och arbetsfördelning mellan regioner; regional undemtvecklingses som tillfällig obalans. Somenda annorlunda projekt utpekar Hettne "det gröna", som "fasterstörre avseende vid enskilda regioners och lokalsamhällens allsidiga utveckling,en utveckling som måste vara konsistent med de olika regionernas kulturellaoch ekologiska särart". Utskottetanser i likhet med motion U570 (mp), att huvudmålet för SverigesEuropasamarbete borde vara: Samarbete mellan likaberättigade folk, nationer,regioner och lokalsamhällen. dels att utskottets hemställan i momenten 1 och 2bort ha följande lydelse: 1. beträffande alternativa vägar för svensk Europapolitik att med bifall till yrkande 4 i motion 1988/89: U562 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 82 2. beträffandeinriktningen av Europapolitik 1988/89: UU 19 att med bifall till yrkandena 1, 5 och 7 i motion 1988/ 89: U570 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, (mom. 3) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ""och på s. 17 slutar med "avstyrks därför." bort ha följande lydelse: EG-ledningenstro på den ostyrda marknadens och den "osynliga handens"välsignelsebringande inverkan är, som framhålls i motion U570, total. Dettaframgår tydligt av , paragraf 8, där det bl. a. heter att en avmålsättningama med den inre marknaden är att "resursema, det må varamänskliga eller materiella resurser eller kapital- och investeringsresurser,strömmar till områden som erbjuder de största ekonomiska fördelama." Sverigesframtid kan självfallet inte gmndas på en sådan extrem låt-gå-filosofi. Därförbör inför ett framtida konstmktivt samarbete med EG inom ramen fördet gällande frihandelsavtalet klargöra att inte instämmer medprincipema för EG enligt paragraf 8 i vitboken. delsatt utskottets hemställan i moment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffandeEGs vitbok att med bifalltill yrkande 3 i motion 1988/89:U570 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Fortlöpande redovisning m. m. av SverigesEuropasamar bete (motiveringen) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser att den del av utskottets yttrande påsom på s. 17 böljar med "I förra årets" och slutar med "ansesbesvarade." bort ha följande lydelse: Europasamarbetetfömtsätter ett brett kontaktskapande med stater och samarbetsorganisationer,såväl sådana där är medlem (t.ex. , , ,, m.fl.) som med sådana som inte är medlem i (t. ex. EG, ). Depublikationer som regeringen presenterat innehåller en hel del värdefullt material men uppvisar också brister i en rad avseenden. Här redovisas t. ex. utvecklingen av samarbetet med (EFTA-EG), medan motsvarande redovisning av samarbetet med saknas. Dessutom visar en granskning att rapporten om EG-harmoniseringen i många avseenden är ofullständig och bara bristfälligt återger de fakta om EG-harmoniseringens konsekvenser som tagits fram av bl.a. arbetar skyddsstyrelsen, livsmedelsverket, och kemikalieinspek tionen. Regeringen har i sin redovisning förbigått ett stort antal fall där ämbetsmännen avstyrker EG-anpassning. Det gäller t. ex. kvalitet på bam- 83 mat, resthalter avbekämpningsmedel (bl. a. lindan och kaptan) i fmkt och 1988/89: UU 19 grönsaker,fetthalt i smör, sockerhalt i sylt och marmelad, normer för kemiskalivsmedelstillsatser. Närdet gäller personlig skyddsutmstning, enkla tryckkärl, maskinsäkerhet ochlösningsmedel ger regeringen en glättad bild jämfört med vad arbetarskyddsstyrelsensexperter har sagt. Bl.a. annat nämner regeringen inte att EG har en mindrerestriktiv hållning till lösningsmedlet toluen, inte heller att EG inte allsmärker ut giftighet för ämnen som utgör av ett preparat, vilketmedför stora svårigheter för allergiker som reagerar på mycket lägre doser. Motdenna bakgmnd vill utskottet i likhet med motion U562 understryka attregeringens information om Europasamarbetet i allmänhet och den pågåendeEG-harmoniseringen i synnerhet måste vara fullständig och återkommande. Härmedär också motionema U503 yrkande 1 och U560 yrkande 1 besvarade. Strategin för samarbete med EG (motiveringen) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 17 börjar med "Som konstaterades "och på s. 18 slutar med"inom ." bort ha följande lydelse: Imotion U560 föreslås en strategi för en stegvis anslutning av till EG.En tullunion och en anknytning till det europeiska valutasamarbetet anges somcentrala inslag i denna anslutning. I yrkandet föreslås att bör hanärmare kontakter med EPS-samarbetet. Motionäremasstrategi tycks sammanfalla med , paragraf 222: "Liksomtullunionen måste föregå den ekonomiska integrationen så måste den ekonomiskaintegrationen föregå europeisk enhet. Vad denna vitbok föreslår är attGemenskapen nu tar ett steg vidare på den väg som så klart är utlinjerad iTraktaten". mening är det uppenbart att EG-integrationen syftar till skapandetav en västeuropeisk politisk union. Redanföre EG-kommissionsordföranden om en "politiskunion" förekom otaliga bevis och medgivanden som visar att så är fallet. Rubrikemaefter i gav inget utrymme för tvivel:"EUROPEISK UNION MÅLET". Vårt mål är en europeisk union, sadeVästtysklands förbundskansler . Och det inkluderar en ekonomisk ochmilitär union med en europeisk centralbank och en europeisk valuta (DN28/6-88). HelmuthKohls företrädare, , har gett uttryck för en liknandeuppfattning: Den inre marknaden måste syfta till enhetlig valuta, en enhetligarmé och en kraftigare röst i världens affärer. (May1988). Vid ett Sverigebesök sa , f n. president iEG-parlamentet, vid en i enligt TT (refererat av DN17/11-88) följande: "En del länder villvara med i EG utan att ge upp sin nationella suverä- 84 nitet och sina särdrag.Det går inte, för EG ska bli en politisk union med 1988/89: UUl9 gemensamutrikes- och försvarspolitik". Ochi EG-ideologernas teoretiska tidskrift (3/88) drasriktlinjerna för framtids-EG upp i en artikel med titeln av , chef för . EnligtLudlow vilar framtids-EG på fem pelare: I) Gemensamvaluta och en gemensam centralbank; 2) En intem marknad; 3) Gemensamutrikeshandelspolitik; 4) Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik; 5) Engemensam militär försvarsförmåga. Avdessa fem pelare är en i full färd med att förverkligas, den inre marknaden.Till den har fattat beslut om att anpassa sig med hull och hår. Övrigafyra pelare befinner sig i olika långt framskridet utvecklingsstadium. InomEMS (Europeiska Monetära Samarbetet) sker ett intimt valutasamarbete, inom EPS(Europeiska Politiska Samarbetet) långtgående utrikespolitisk samordning, genomen gemensam yttre tullmur existerar i praktiken en gemensamutrikeshandelspolitik, och genom WEU, Västeuropeiska unionen, och det intimafransktyska försvarssamarbetet har de första stegen redan tagits i riktning motgemensamma EG-stridskrafter. Infördet spanska ordförandeskapet i 1/1-89 förklarade den spanskeEG-ambassadören i att "man önskar klarare understryka sambandetmellan den ekonomiska integrationen och det politiska samarbetet" (rapportfrån den svenska EG-delegationen ). Detär således uppenbart att den strategi som förordas i motion U560 kommer attleda till svenskt medlemskap i en politisk union, något som skulle undermineraden svenska neutralitetspolitiken och strida mot tidigare riksdagsbeslut.Utskottet tar bestämt avstånd från en sådan strategi. Överstatligt beslutsfattande (mom. 6) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 19 böijar med "Det nupågående samarbetet" och på s. 20 slutar med "samarbete med EG, bortha följande lydelse: Liksommotion U570 yrkande 4 vill utskottet understryka att det utmärkande för svenskutrikespolitik efter har varit att trots singeografiska placering i och sin självklara delaktighet i europeisktkulturarv har vägrat att isolera sig i en eurocentrisk "FestungEuropa" med taggama utåt. Tvärtom har fört freds- och biståndspolitikmed utgångspunkt i en allmänmänsklig samhörighetskänsla också med fattigamänniskor i Qärran länder med helt andra kulturtraditioner än våra. Utskottetvill i detta sammanhang, liksom motionärena, erinra om s. k.Metalltal 1961, där han slog fast: "Det är oerhört väsentligt att intebetrakta den intemationella solidariteten som uteslutande en europeiskfråga." Erlanderslog också fast att inte vill delta i en organisation, vars syfte är att stärka NATO. utrikespolitik har inte sällan gett ut- 85 rymme för ettneutralitetsbegrepp som inte bara har betytt formell allians- 1988/89: UU19 frihet i fred i syfte att bibehålla neutralitet i krig, utan också betytt entrovärdig neutralitet som bas för en aktiv kamp på världsarenan för fred ochfrihet. 1dag har det neutrala dessutom fått en strategisk roll i samband medfrigörelseprocessen i . En fömtsättning för att skall kunnastödja t. ex. balternas frigörelse och krav på självständig ekonomi är attSverige självt bibehåller sin ekonomiska och politiska suveränitet. TageErlander motsatte sig i Metalltalet att skulle "uppge sinsuveränitet till överstatliga organ som styrs av majoritetsbeslut".Erlander ville inte avstå från svensk rätt att själv besluta över, som han sa,"den ekonomiska politiken, skattepolitiken, socialpolitiken, arbetsmarknadspolitiken,jordbmkspolitiken, kapitalrörelserna, tullarna etc." Utskottetanser, liksom motionärerna, att bedömning fortfarande har fullrelevans och utgår ifrån att han skulle ha förlängt sin uppräkning avargument mot uppgivande av den nationella suveräniteten med: miljöpolitiken,konsumentpolitiken, hälsopolitiken. Degranskningar som gjorts av svenska myndigheter har nämligen, som tidigareframhållits, entydigt visat att en total anpassning till EG av det slag somriksdagen i Qol fattade beslut om icke kan fullföljas utan betydandeeftergifter från svensk sida när det gäller den svenska välfärds- ochmiljöpolitiken. Ettexempel är en PM från () om vilka gällande gränskontrollersom är nödvändiga för att vissa miljö- och hälsobestäm-melser skall kunnaupprätthållas (Dnr 150-4711-88Au). I denna PM konstateras att svensklagstiftning (Lag 1975:85) om import och export innehåller en generell"miljöparagraf som ger regeringen rätt att ufärda regler för ut- ochinförsel av hänsyn till bl. "hälsovården, miljövården, växt-skyddet,skyddet mot djursjukdomar eller skyddet för utrotningshotade eller sällsyntaarter av djur eller växter". Detkonstateras i denna PM att "motsvarande generell miljöföreskrift inom EGfinns inte". Orsaken är, påpekas vidare, att "målet i vitboken (EG;svitbok om den s. k. inre marknaden) för avlägsnande av fysiska hinder är atthelt ta bort kontrollen vid de inre gränserna." a. följande svenska bestämmelser som är beroende av gränsskydd försin effektivitet: Lag om återvinning av dryckesförpackningar av aluminium. Lagom kemiska produkter. Förordning om PCB. Förordning om motorbensin. Lag omsvavelhaltigt bränsle. Förordning om kadmium. Förordning om och halon.Förordning om miljöfarligt avfall. Förordning om miljöfarliga batterier.Förordning om tillämpning av konventionen om intemationell handelmed utrotningshotade arter av vilda djur och växter. om avgifterför handelsgödsel. Förordning om bekämpningsmedel. Iflertalet av dessa fall skiljer sig EGs regler från genom att varamindre restriktiva mot hälso- och miljöfarliga ämnen. SNVsPM visar, att åtskilliga centrala miljöskyddslagar skulle bli omöj liga att upprätthålla inom ramen för den gränslösa västeuropeiska stor marknad vilken EG-anpassningen syftar till att ansluta till, efter- 86 som det skulle bli frittfram att införa allehanda varor som inte får tillver- 1988/89: UU 19 kas iSverige, men som medlemmar i den "gränslösa marknaden" inte fårStänga ute eftersom de tillverkats lagligt i sina urspmngsländer. Regeringenanför i sin integrationsrapport att målsättning är att"integrationsarbetet i ska leda till samma fördelar och åtagandenför medborgare, institutioner och företag i som det gör i EGsmedlemsländer". Tyvärrberör regeringsskriften inte med ett ord SNVs ovan nämnda PM om miljö- ochhälsorelaterade gränsskydd. Faktum är att regeringen har hemligstämplat dennaanalys, liksom den har hemligstämplat alla andra myndighets-PM angåendeEG-anpassningen. Utskottet vill understryka att uppläggningen avEG-harmoniseringspolitiken knappast vore möjlig om full information om desskonsekvenser varit fritt tillgänglig för alla medborgare. Trotsförsöken att undanhålla obekväma EG-fakta från offentlighetens ljus harregeringen i några fall inte kunnat underlåta att erkänna faktum. Följandemening ur regeringens årsrapport om Europasamarbetet utgör ett anmärkningsvärterkännande från regeringens sida av vad EG-anpassning verkligen handlar om: "Föratt inte förvärra de regionala skillnaderna, arbetslösheten, ojämlikhetenmellan könen och den nya fattigdomen när den inre marknadsprocessen påskyndasgenom företagssammanslagningar, jordbruksnedläggningar och övrigstrukturomvandling krävs dämpande sociala åtgärder på kortare sikt (s. 99)." Utskottetkan inte tolka detta på annat sätt än att regeringen medger att "den inremarknadsprocessen" i sig själv leder till ökade regionala skillnader, ökad ojämlikhet mellan könen, Allvarligaanpassningsproblem medges i flera fall i integrationsrapporten (SVI): Modersmjölksersättning:I SVI sägs att "anpassning avstyrkes" eftersom "hela syftet medWHOs kod försvinner i EGs direktiv" (s. 33). Bestrålningav livsmedel: 1 SVI sägs att "anpassning ej möjlig".Orsak: att EG tillåter bestrålning, medan i lagförslag föreligger omförbud (s. 34). Asbest:SVI säger att "en anpassning av de svenska reglerna till de nuvarandeEG-direktiven är inte aktuell" (s. 38). Kosmetika:SVI anger att "tillämpningsbestämmelser kan komma attskilja sig från dem som gäller i EG på gmnd av skillnader ihälsoriskbedömning" (s. 45). Veterinärkontroll:SVI anger att det kan bli problem om EG måste betraktas som ett område (vilketju är målsättningen med den inre marknaden, vår kommentar). I ett sådant lägekan olikheter skapa harmoniserings- Dessutom ärsjälvdöda djur inte tillåtna i svenskt djurfoder, men 1988/89: UU 19 i EGs(SVI s. 87). Utskottetanser att dessa exempel visar att det finns en inbyggd motsättning i den fördaEG-anpassningspolitiken: Å ena sidan betonas att är öppet förEG-anpassning i alla avseenden utom beträffande utrikes- och säkerhetspolitik;samtliga regeringsdepartement utom försvarsdepartementet är inbegripna iEG-anpassning. Å andra sidan gÖrsutfästelser om att "ingenting" skall försämras. Utskottetanser att denna motsättning i längden är ohållbar. Varje seriöst menadförhandlingsuppläggning måste innehålla "pmtmån". Det sannolika äratt för att uppnå det mål regeringen ställt sig bakom måste vara berettatt i allt väsentligt underordna sig gällande direktiv och normer hos EG vadgäller vamspecifikationer. Utskottetanser att detta vore ett allför högt pris att betala för en eventuell ökningav exportinkomsterna. Liksommotionärerna ser utskottet med oro på den situation som skapats genomregeringens oreserverade principstöd för EG-anpassning som manförbundit sig att inte gå med på några försämringar beträffande social välfärdoch miljö. mening finns i praktiken bara två möjliga lösningar på deninneboende motsättningen i regeringens EG-politik. Antingenfastslår regeringen att total EG-anpassning varken är möjlig eller önskvärd ochbörjar utveckla framtidsaltemativ som bygger på att skall förbli ensjälvständig nation i samarbete med, men inte underordnad, sin omgivning; enframtid där svensk export givetvis är betydande men inte tillåts styra helasamhällsutvecklingen. Ellerdriver regeringen frågan till sin spets och går vidare i försök att skapagemensamma överstatliga institutioner med EG. förstår är det den senare handlingslinjen som prioriteras avregeringen. EFTA-ländemas statsministermöte i uttaladesig för någon form av gemensamma beslutsfattande och administrativainstitutioner mellan EG och EFTA. Uppenbarligen kan detta tolkas som att detfinns planer inom det svenska på att stegvis överförabeslutsrätt som tillkommer regering och riksdag till överstatliga organ ochdärmed urholka nationella självbestämmande. Utskottet kan inte godtaen sådan utveckling. I likhet med i Metall-talet anser utskottetatt det internationella samarbetet skall ske genom överenskommelser mellansjälvständiga stater. Det hindrar inte att viss övervakningsrätt, beträffandehur länder som godtagit vissa konventioner lever upp till dessa, kan överlåtastill intemationella organ av typ kommission för mänskligarättigheter. Utskottet skulle gärna se den sortens all-europeiska institutionerför övervakning av hur olika länder lever upp till det betydande antal miljökonventionersom överenskommits. Däremotbör och regeringens beslutsrätt icke överlåtas till överstatliga organ. Utskottet instämmer därför med motionärernas upp fattning att bör ställa sig bakom vägran att uppge svensk suveränitet till överstatliga organ som styrs av majoritetsbeslut. dels att utskottetshemställan i moment 6 bort ha följande lydelse: 1988/89: UU 19 6.beträffande överstatligt beslutsfattande att med bifall till yrkande4 i motion 1988/89: U570 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Handelspolitisk rörelsefrihet (mom. 8) PerGahrton (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med "EG kan"och på s. 21 slutar med "därför yrkandet." bort ha följande lydelse: Vamutbyteoch ekonomiskt samarbete med de nordiska ländema, med övriga EFTA-länder, medöstländema och med de viktiga marknadema utanför kommer således attförbli viktiga inslag i vår handelspolitik. Riksdagenkommer att ta ställning till ett särskilt betänkande om samarbetemed de östeuropeiska statema. Meddet anförda torde yrkande 3 i motion U561 (c) få anses besvarat. här anfört om öppenhet i det intemationella samarbetet har ävenberöring med yrkande 3 i motion U576 (mp), vari det heter att börstärka sin handelspolitiska rörelsefrihet i förhållande till samtliga världensmarknader. Motionens övriga två yrkanden går ut på att inte bör deltai EGs tullunion. Som tidigare framhållits ligger det ett värde i attutrikeshandeln sprids på flera marknader. Utskottet anser att motionU576 yrkande 3 härmed bör anses besvarad. dels att utskottets hemställan i moment 8 bort ha följandelydelse; 8. beträffande handelspolitisk rörelsefrihet att förklararyrkande 3 i motion 1988/89; U576 besvarat med vad utskottet anfört, Ekonomisk och monetär union (motiveringen) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser att det efter det avsnitt som på s. 21slutar med "." bort ha tillagts: Utskottetvill framhålla att ytterligare illustrerar hur en långtgåendeEG-harmonisering med nödvändighet kommer att urholka det svenskasjälvbestämmandet. Ett aktuellt exempel är regeringens åtstramningspaket församhällsekonomin som innehöll åtskilliga ingredienser som kommer att bliomöjliga för en enskild regering att genomdriva inom ramen för den monetära ochekonomiska union som planerar att genomföra. Intebara penning- och räntepolitik försvinner som instmment, också kvantitativarestriktioner på penning- och kapitalmarknaden blir omöjliga. Finanspolitikenkommer i kläm, självständig skattepolitik blir det inte tal om, EG-unionenkommer att pressa fram betydande skattesänkningar och därmed inkomstbortfallför den offentliga sektom. Utskottet noterar attregeringen inte utnyttjade handelspoli- 89 tiska debatt föratt kommentera denna problematik. Varken där 1988/89: UUl9 eller senare harregeringen kommenterat förslag om ekonomisk och monetär union. Inteheller har regeringsföreträdare besvarat riksdagsfrågor om hur densorts åtstramningspaket som regeringen nu lagt fram över huvud taget skall blimöjliga där är EG-anpassat. Detenda uttalande i frågan utskottet kunnat finna återfinns i den rapport omsom regeringen presenterade sammamorgon som handelsdebatt började . Där erkänner regeringenatt "frihet för korta kapitalrörelser ökar risken för fluktuationer ivalutaflödena som kan försvåra penning- och valutapolitiken i ett land"(s. 68). har en expertgmpp inom EFTA tillsatts för att utröna hur"kapitalliberaliseringsprocessen i gestaltar sig och vilkaeffektema på EFTA-ländema kan bli" (s. 69). Utskottetvill påtala det anmärkningsvärda i att man först avskaffar valutaregleringen,och först därefter försöker man ta reda på vad detta får för effekter. EnligtLe Monde Diplomatique kommer frihet för de korta valutaspekulationerna attutsätta finansministrama för en "daglig förtroendeomröstning" frånspekulantemas sida. I finns redan särskilda bankfonder för organiseradspekulation i valutakursskillnader.