bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Sådana åtgärder står i skarp kontrasttill regeringens politik, som motverkar enskilt sparande och uppmuntrarskuldsättning, en utveckling som bereder marken för ett omfattande offentligtsparande och en successiv socialisering av ekonomin. Anknytning av kronan till EMS,vilket skulle innebära en tydligare markering än dagens valutasystem av attframtida devalveringar är uteslutna. Därigenom skulle inflationsbekämpningenges hög prioritet. Folkpartietanför i motion Fiol (fp) att de gynnsamma yttre omständigheter som exempelvisden höga tillväxten i omvärlden och den därav följande efterfrågan på svenskaexportvaror och den gynnsamma utvecklingen av bytesförhållandet knappast kanväntas bestå. 1 varje fall kan inte den ekonomiska politiken utgå ifrån att detblir fallet. Enligt många bedömare kommer den internationella tillväxten att dämpasoch oljepriset med stor sannolikhet att öka något. En sådan internationellutveckling ökar risken för en sämre ekonomisk utveckling också i . Motionäremaanser att det gmndläggande problemet i den svenska ekonomin är att denkonkurrensutsatta sektom är för liten och ekonomins tillväxtförmåga för svag.Därigenom uppstår ett permanent inflationsproblem och underskott ibytesbalansen även vid full sysselsättning. Problemet är således strukturellttill sin natur och bör angripas med hänsyn härtill. De kortsiktiga åtgärder somkan behöva vidtas måste därför ses också i ett stmkturellt och långsiktigtsammanhang. Det är viktigt att inte de åtgärder som vidtas för att lösakortsiktiga problem motverkar uppnåendet av mer långsiktiga mål. Både förslagetom höjd mervärdeskatt och förslaget om höjda löneskatter, som utgör hömstenamai regeringens åtstramningspaket, kommer om de genomförs att medförakraftiga ökningar i priser och lönekostnader jämfört med tidigare bedömningar.Risken är stor att detta fortplantar sig i en ytterligare inflationsvåg undernästa år. Därigenom skulle ekonomiska problem förvärras. I det nuuppkomna läget står valet mellan åtgärder som har mycket snabba effekter, dvs.i praktiken skattehöjningar, och att avstå från att försöka påverkautvecklingen under innevarande år och i stället inrikta den ekonomiskapolitiken på att påverka utvecklingen . Med hänsyn till deskadliga effekter som motionärema menar att ytterligare skattehöjningar skullefå avvisas förslagen om höjda skatter. problem är inte att vi har förlåga skatter skatterna är tvärtom redan för höga. Imotionen framhålls särskilt vikten av att förbättra ekonomins funk tionssätt, öka arbetskraftsutbudet och vidta åtgärder för högre produktivi tetstillväxt. Mot den bakgmnden föreslås att ett väsentligt steg i reforme- 37 ringen av skattesystemettas , vilket innebär att regeringen /89: FiU30 tidigt ihöst måste återkomma till med ett förslag till skatteskala för år1990 och finansiering av skattesänkningen enligt nedanstående riktlinjer. För flertalet heltidsarbetandebör marginalskatten sänkas . För den storamajoriteten innebär det en reducering från 47 till 40 . Även i detlägsta inkomstskiktet sänks marginalskatten. Utformningen av skatteskalanbör göras så att avdragens värde begränsas till . Det bidrar till att göradet mindre lönsamt att ta upp nya lån. Det automatiskainflationsskyddet måste återinföras. Finansieringen avmarginalskattesänkningen bör ske genom en kombination av minskade offentligautgifter och höjningar av andra skatter. Be-sparingama i de offentligautgifterna bör genomföras i enlighet med av motionärema tidigare framlagdaförslag. Dämtöver måste viss basbreddning kunna ske i linje med vad som kommeratt föreslås av de olika skat-teutredningama. I första hand bör sådana förslaggenomföras om vilka det råder relativt bred enighet. Genom den här redovisadeuppläggningen av finansieringen, där minskade offentliga utgifter utgör ettviktigt inslag, kan skattetrycket sänkas . En reform med dennainriktning innebär att många av de positiva effekter en skattereform kanväntas leda till kan uppnås . 1motionen redovisas också kortfattat de förslag som väcktes i folkpartietsmotion med anledning av budgetpropositionen. Förslagen avser följande områden: genomgripande översyn avsocialförsäkringssystemen, utförsäljning ochbörsintroduktion av statliga företag, avveckla den särskildastraflFskatten på andel-i-vinst-systemen, åtgärder för att ökaarbetskraftsutbudet genom bl. a. extra förvärvsavdrag för pensionärerna, genomatt skapa möjligheter för asylsökande att ta tillfälligt arbete innan asylbeviljats och genom att öka tillgången på bamomsorg genom en utbyggnad avbarnomsorg även i enskild regi, fömyelse av den offentligasektom genom två huvudstrategier: en inre reformation genom delegering,decentralisering, målstyming och en bättre personalpolitik samt en yttrereformation genom konkurrens, entreprenader och enskilda alternativ, i samband medvalutaregleringens slopande bör frågan om valutapolitiska regimövervägas. En anknytning till EMS-systemet bör övervägas. Folkpartietsbudgetförslag innebar utgiftsökningar på ca och utgiftsminskningar på . Sammantaget innebar förslagen således ett utrymme på ca för i första hand en sänkning av inkomstskatten . Folkpar tiet har senare föreslagit att en del av detta utrymme bör avsättas för att förstärka försvaret. Som nämnts föreslås i motionen att ett stort steg tas i skattereformen redan år1990. För att delvis finansiera det inkomstbortfall 1988/89: FiU30 somuppkommer vid tidigareläggning av skattereformen "använder" motionäremadet nämnda besparingsutrymmet på ca . Dessutom börytterligare reducering kunna ske av bostadssubventionerna samt vissabasbreddningar i syfte att ge ökade skatteintäkter. Avslutningsvissammanfattas ställningstagande till förslagen i propositionen påföljande sätt: Den föreslagna höjningen avmervärdeskatten avvisas. Den i en särskild propositionföreslagna höjningen av den allmänna löneskatten liksomden ytterligare höjning som föreslås gälla iStockholmsregionen avvisas. Förslaget att höjatobaksskatten accepteras, men skatten bör höjas med ca . Den föreslagna höjningen avskatten på alkohol är för liten. En höjning föreslås så att priset på alkoholstiger med . föreslog i januariatt resterande mjölksubventioner skulle avskaffas och pengarna helt och hållettillföras barnfamiljerna genom höjda barnbidrag. Bambidraget kunde då höjas med960 kr. Regeringens förslag att höja bambidragen med . Förslaget att höjaATP-avgiften och sänka folkpensionsavgiften accepteras. Med den fria etableringsrättsom kräver bl. a. inom bamomsorgen görs bedömningen att det avregeringen nämnda beloppet på 900 milj.kr. inte kommer att vara tillräckligt. Regeringens förslag attfortsättningsvis kunna bestämma räntan på allemanssparandet till diskontotminus avvisas. Regeringens förslag om vidgadrätt för AP-fondema att köpa aktier avvisas. Regeringensekonomiska politik har, sägs det i motion Fi62 (c), "nått vägs ände".Nu tvingas regeringen erkänna problemen i svensk ekonomi.Kompletteringspropositionens långtidsbudget visar att om ingenting görs kommervi /94 att ha ett budgetunderskott på . Påkrönet av en av de längsta högkonjunkturema tvingas manblicka framåt mot vad som kan komma att utvecklas till en kris i ekonomin. Enligtmotionärema blir konsekvensema av de av regeringen förordade åtgärdema att manförvärrar gmndläggande problem i ekonomin. Den ekonomiskatillväxten näst intill avstannar. Skattetrycket förblir oförändrat högt.Regeringsförslagen har inte heller, sammantagna, den fördelningspolitiskaträffsäkerhet som varit önskvärd. Momshöjningen, borttagandet avmjölksubventionerna och arbetsgivaravgiftshöjningen "slår blint" ifördelningspolitiken. Denintemationella konjunkturen väntas under innevarande år mattas något. Den genomsnittliga tillväxttakten sjunker någon procent jämfört med . Någon mer markerad dämpning av konjunkturen har emel lertid inte inletts. Centems bedömning av den svenska konjunkturen är att 39 den generellt settfortfarande är överhettad även om de inflationsdrivande 1988/89: FiU30tendensema i stor utsträckning är geografiskt och sektoriellt begränsade.Produktionen hämmas fortfarande, framför allt av brist på arbetskraft. Deninternationella konjunkturen är fortfarande stark. I motionen görs därför inuläget den bedömningen att en väl avvägd finanspolitisk åtstramningfortfarande är motiverad. Det är dock av största vikt hur en åtstramning utformas.1 motionen framhålls att bl.a. följande kriterier måste vara vägledande: Åtgärdema måste få snabb effektpå ekonomin. Åtgärderna måste likaledessnabbt kunna avbrytas när konjunkturen vänder nedåt. Konsumentprisindex skall inteöka som en direkt följd av åtgärderna. Åtgärderna skall minskamotsättningarna i avtalsförhandlingarna. Skattetrycket skall inte öka. Åtstramningen måste sammantagetha en tillräcklig omfattning för att märkbart påverka ekonomin. Hushållssparandet skall öka. Åtstramningen måste sammantagetpräglas av en fördelnings- och kon-junkturpolitisk träffsäkerhet. Deninhemska produktionen förmår inte möta hushållens efterfrågan. Bytesbalansenfortsätter därför att försämras. Om hushållssparandet kan öka skapas ettutrymme för ökad produktion och förbättrad externbalans. Ijämförelse med höjd moms och arbetsgivaravgifter har enligt bedömningett obligatoriskt sparande många fördelar. Skattekvoten höjs inte. Inflationendrivs inte upp. Motsättningarna i avtalsförhandlingarna kan minska. De indragnamedlen förblir skattebetalarnas personliga egendom. Obligatoriskt sparande kanockså skapa nya positiva sparvanor. Centernföreslår mot denna bakgrund ett tidsbegränsat obligatoriskt sparande "Personliga sparkonton". Reformen innebär i sina huvuddrag att ettbelopp motsvarande av arbetstagamas bmttolön placeras på ett"personligt sparkonto". Arbetstagaren står själv för , medanarbetsgivaren bidrar med likaledes . Pengarna ges ränta enligt en regressivskala, dvs. låginkomsttagama får den högsta räntesatsen. De personligasparkontona är personlig egendom. Medlen återbetalas vid en senare tidpunkttill kontoinnehavarna, lämpligen då konjunkturen vänt nedåt. Åtstramningengenom införandet av de personliga sparkontona drar in ca ,dvs. lika mycket som en förhöjd moms enligt regeringens förslag ikompletteringspropositionen. är beredd att genomföra dennaköpkraftsindragning under fömtsättning att regeringen drar tillbaka sinaförslag om momshöjning, arbetsgivaravgiftshöjning och borttagnamjölksubventioner. Centernskonjunkturpolitiska åtgärder kan sammanfattas i följande punkter: Införande av personligasparkonton. Införande av personligainvesteringskonton. Energiskatt på uran. Energiskatt på kondenskraft. -Investeringsavgifter påkontors- och industrilokaler (Stockholmsom- 1988/89:FiU30 rådet). Höjda tobaks- ochalkoholskatter. Sammantagetinnebär detta en åtstramning i storieksordningen som ärfördelade på följande poster: Totalåtstramning (milj.kr.) Alkohol och tobaksskatt 900 Barnbidrag -1 700 Skattereduktion m.m.1990-01-01-06-30 -3 800 Norrlandsstöd m. m. Kreditmarknadenbör också stramas åt, bl.a. för att minska risken för kompenserande upplåningsom en följd av det obligatoriska sparandet. Tidsbegränsad höjning avkassakvoterna. Ökat kostnadsansvar förkreditgivare då det gäller indrivning av låneskulder. Kontantinsatsen vid kreditköphöjs till . Regeringenföreslår också att kvarvarande mjölksubventioner slopas helt. Motionärernaframhåller emellertid att den föreslagna "kompensationen" tillbarnfamiljerna inte ens räcker för att kompensera för inflationen sedan denförra höjningen. Andra gmpper än barnfamiljer drabbas förstås också avmjölkprishöjningen. föreslår bibehållna mjölksubventioner och höjningav barnbidragen utöver regeringens förslag. Denav regeringen föreslagna höjningen av allmänna löneskatten, som beräknas ge ca9 miljarder kronor, avvisas av motionärerna. Imotion Fi63 (vpk) anförs att den föreliggande propositionen inte ger intryckav kompletteringsproposition. Den är närmast att betrakta som enextraproposition, men något mindre omfattande. Den kan med viss rätt jämförasmed de återkommande "krispropositionerna" som under deborgerliga regeringsåren vanligen anlände . är det dockenligt motionärerna inte fråga om någon egentlig krispolitik som föreslås,utan mera ett ytterligare steg i den omfördelningspolitik som verkställs mednackdelar för de lågavlönade och de ekonomiskt ansträngda hushållen. Vänsterpartietkommunisterna delar inte uppfattningen att en generell åtstramning nu kan eller bör genomföras. Partiet har vid tidigare behand ling av den ekonomiska politiken varnat för de konsekvenser en sådan politik skulle få och hävdat att varje åtgärd på det ekonomisk-politiska fältet måste ha en strikt fördelningspolitisk profil. Ställningstagandenai motionen till åtstramningsförslagen i propositio- 1988/89: FiU30 nen ärföljande: Strama inte åt avtalsrörelsenoch de ekonomiska villkoren för de arbetande. Åtgärder mot överhettning skalli stället främst riktas mot finans-och spekulationssektorn. Nej till momshöjning och andrasocialt oacceptabla åtgärder. Fel att höjaarbetsgivaravgiften för att dänlpa löneökningarna. Om löneavgiften skall höjasmåste statens intäkter av denna höjning återgå dels till de lågavlönade i formav en skatterabatt, dels till kommuner och landsting. Nej till mjölkprishöjningen.Höjda barnbidrag är nödvändiga även med bevarade mjölksubventioner. Nej till den i propositionenaviserade marginalskattesänkningen för . Ivänsterpartiet kommunisternas ekonomiska motion (1988/ 89: Ei2l3)ges allmänna riktlinjer för en ny ekonomisk politik som bygger på en radikalomläggning av den av regeringen förda ekonomiska politik den tredje vägenspolitik som böljade 1982.1 föreliggande motion san\-manfattas dessa riktlinjerpå följande sätt. Demokratiserad ekonomi för attmotverka storfinansens maktkoncentration och avgörande inflytande övernäringslivets investeringar och samhällets utveckling. Skärpt valutalagstiftning såatt de transnationella företagens valutarörelser över gränserna kankontrolleras. Dessutom facklig vetorätt mot utländska uppköp av svenskaföretag och mot svenska företags samgående eller flyttning av produktionutomlands. Breddning av Sverigesinternationella relationer. måste genom självständiga satsningar pånäringsliv, handel, teknologi, kultur etc. skapa en självständighet gentemot EGoch harmoniseringssträvandena därmed upphöra. En ekologisk näringspolitik. Investeringsprogram föroffentlig sektor för att klara eftersatta behov. Förstärkt regionalpolitik sominnebär en kraftig styrning av näringslivets investeringar och därmedmotverkar koncentrationsprocessen. En fördelningspolitik somminskar klassklyftorna och ger alla fömtsättningar till en god försörjning. Kortare arbetsdag med målet 6timmars arbetsdag. Bostadspolitik för lägre hyror.En helt ny social bostadspolitik är nödvändig där spekulation i mark ochboende bannlyses. Deviktigaste åtgärderna i det alternativ till ekonomisk politik som motionärernaföreslår har framför allt en fördelningspolitisk inriktning. Kläm åt vinst- ochspekulationsmarknaden. Överhettningen i svensk ekonomi härrör sig främst från de stora vinster som skapats i näringslivet och som tränger ut på spekulationsmarknaden. Detta motiverar en ordent lig vinstindragning från bank- och finanssektom och andra spekulationsin stitut vilka haft rekordvinster. bör ränteregleringar och räntetak återinföras för att motverkaockerräntorna på hushållskrediterna. drabbats av"skuldfällan" och närmar sig personlig konkurs måste ges möj- 1988/89: FiU30 lighet att få skriva av få ett "ackord" på sinaskulder. Vinstskatt till vård, omsorg,skola och kultur. Motionärema anser att skall dras in tillstatskassan genom en engångsskatt på företagens likviditet. Denna engångsskattskall gå direkt till vård, omsorg, skola och kultur inom kommunsektom. Dämtöverbör regeringen komma med en permanent vinstskatt för de kommande budgetårenmotsvarande . Stoppa överhettningen istorstadsområdena. I motionen avvisas regeringens förslag om en extra höjningav arbetsgivaravgiften i . I stället bör en investeringsavgift tas utpå övrigt byggande i de delar av landet som har ett överskott av kontor etc.Det gäller särskilt och bandet mot . Där kan enavgift om förslagsvis tas ut på kostnaden för allt byggande utom bostäderoch / landstingskommunal service. Investeringsavgiften kan ges enregionalpolitisk profil och differentieras i förhållande till graden avöverhettning i andra områden. Bort med moms på maten. Prisemapå de viktigaste livsmedlen har ökat mer än dubbelt såmycket som prisema i övrigt. I motionen föreslås att regeringen redan underinnevarande år återkommer med förslag om slopande av momsen på mat. För attstoppa den snabba ökningen av den allmänna prisnivån föreslås ett allmäntprisstopp. Avmotion Fi64 (mp) framgår att delar regeringens uppfattning attden svenska ekonomin är överhettad och att det därför är riktigt att vidtaåtgärder för att minska överhettningen och den stigande inflationen. Men deåtgärder som skall sättas in måste enligt motionärema vara miljörelaterade,dvs. vara så utformade att vi nu kan påbörja ett arbete för att komma tillrätta med våra verkliga problem miljöproblemen. Regeringen ser felaktigtöverhettningen som ett kortsiktigt konjunkturproblem, som kan lösas med akutaåtgärder . I motionen understryks att det är nödvändigt meden mer långsiktig syn på överhettning-sfrågoma, dvs. den viktiga uppgiften äratt långsiktigt minska resursslöseriet på ett ansvarsfullt sätt. Imotionen avvisas höjningen av arbetsgivaravgiftema. 1 stället bör skatternasänkas på mänskligt arbete och höjas på råvaror, energi och farliga utsläpp.Arbetsgivaravgiftema skall varieras på så sätt att de skall sänkas inom vårdenoch omsorgen samt dessutom utanför de ekonomiskt överhettade områdena. Miljöpartietavvisar även förslaget om en allmän höjning av mervärdeskatten. Däremotaccepteras att skatterna på alkohol och tobak höjs, men motionärema förordarväsentligt kraftigare höjningar resp. . 1 motionen sägs ettbestämt nej till förslaget om ett avskaffande av mjölksubventionema. Somnämnts kräver motionärerna att skattehöjningar för att minska överhettningen i ekonomin måste utformas på ett sådant sätt att de får positiva miljöeffekter. Detta innebär bl. a. förslag till energiskatte höjningar, utsläppsskatter och införande av en förpackningsskatt. Imotionen framhålls också att reklamen starkt bidrar till den rådandeöverhettningen och innebär ett omfattande slöseri med papper. Mot den bakgmndenföreslås en fördubbling av reklamskatten. Regeringensförslag om att höja ATP-avgiftema och göra motsvarande sänkningav folkpensionsavgifterna är, enligt motionäremas mening, knappast påkallat avomedelbara finansieringsproblem för ATP-systemet. Inte heller föreslagnaförändringar av AP-fondemas placeringsregler ses som ett akut problem. Dessakan därför anstå till ordinarie budgetproposition. Föratt mildra de fördelnings- och regionalpolitiskt negativa effekterna av deföreslagna skattehöjningama föreslås åtgärder till stöd för främst pensionäreroch bamfamiljer och stödåtgärder till glesbygden. Avföljande sammanställning, som redovisas i motionen, framgår den inriktning sommiljöpartiet anser att en åtstramningspolitik bör ha. I sammanställningenredovisas också de ungefärliga beräknade ekonomiska konsekvensema av förslageni motionen. Utgångspunkten har, sägs det i motionen, varit att åstadkomma ensnabb omedelbar åtstramningseffekt som sedan successivt mildras. Det börpåpekas att i angivna inkomster från skattehöjningar ligger en beräknadkonsumtionsminskning. Beräknad ekonomisk effekt. Åtgärder som minskar överhettningen: Olja, /kbm Kol, /ton El, /kWh Övrigt, inkl. minskade rabatter Elskatt läggs om till råvaruskatt (fr.o.m. 1989-06-09) Förändringarsom mildrar sociala och regionala verkningar: vård och glesbygd Bastillägg Dagbamvårdare eget barn Pensioner -0,8 -13,3 -2,2 -2,0 Ökade reseavdrag, glesbygdsstöd pga. höjd bensinskatt -1,0 Miljöinvesteringar, m. m.: Regional spårburen trafik Minskade väginvesteringar Myndighetsarbete - miljöanslag -0,8 -1,5 -0,5 Att användas för sänkt inkomstskatt -12,9 -7,3 -12,9 Utskottet 1988/89: FiU30 Den ekonomiska politiken Internationell bakgrund Ifebmari i utskottets betänkande 1988/89: FiU20 om riktlinjer för denekonomiska politiken redovisades en bedömning av den intemationella ekonomiskautvecklingen som innebär en fortsatt god ekonomisk tillväxt i OECD-området,även om en viss dämpning av ökningstakten kan förväntas för de kommande tvååren. konstaterades i betänkandet att de kvarvarande obalansernamellan de stora industriländerna alltjämt utgör ett hot mot stabiliteten ivärldsekonomin. Risken kvarstår för störande förändringar i valutakurser ochräntenivåer. Dessutom anförde utskottet att utvecklingsländernas svåraskuldsituation inte på något sätt har förbättrats. Utskottetkonstaterar nu att de bedömningar av den internationella utvecklingen sompresenteras i den reviderade finansplanen och i konjunkturinstitutetsmarsprognos i stort överensstämmer med bedömningama . Det harendast gjorts smärre korrigeringar på vissa punkter. Deintemationella fömtsättningar som bildar utgångspunkt för bedömningen i denreviderade finansplanen av den svenska ekonomins utveckling redovisas i tabell1. BNP i , % 3,0 ( 3,0)' 2,5 ( 2,5) (KPI årsgenomsnitt), % 4,5 ( 4,0) 4,5 ( 4,0) Arbetslöshet i , % Råoljepris, dollar per fat 17,00 (15,00) 17,00 (15,00) Dollarkurs i kr. 6,38 ( 6,03) 6,40 ( 6,03) 'Siffrorna inom parentes anger motsvarande bedömning finansplan. Somframgår av tabell 1 förväntas inflationen i OECD-området under 1989 och 1990bli högre i jämförelse med januariprognosen. Detta är en följd av stigandeolje- och råvampriser och ett högt kapacitetsutnyttjande i de industrialiseradeländema. Oljepriset steg till följd av OPEC:s kvotöverenskommelse i novemberförra året. Det har därefter legat på en nivå över genomsnittet för år 1988.Stor osäkerhet råder emellertid om hum-vida kvotöverenskommelsen mellanOPEC-ländema kan vidmakthållas. Kapaciteten i och byggs nu snabbt ut,och produktionsstöming-ama i börjar successivt bemästras. Detta ärfaktorer som talar för att det genomsnittspris på per fat som anges itabell 1 kan ses som ett realistiskt antagande. Spotpriset på råolja () dvs. det pris som noteras dag för dag på nordsjöolja - var ,1dollar per fat. Valutamarknademahar under senare delen av maj månad karakterise rats av en viss oro. Det har resulterat i en press uppåt på dollam. Tendensematill en högre inflationstakt visade sig , vilket medförde enskärpning av penningpolitiken i flera av OECD- I ,och samt i en del 1988/89: FiU30 mindre industriländerhar funnits trots en kvardröjande och i många fall betydande arbetslöshet klara tecken på överhettning. har inflationen också ökat i"låginflationsländer" som och . Detkan därför inte uteslutas att den ekonomiska politiken kommer att stramas åtytterligare i vissa länder. På kort sikt gäller emellertid attkonjunkturavmattningen i Förenta Statema blir allt tydligare medan tillväxteni och då främst i men också i blirnågot högre än vad som kunde fömtses . Många bedömningar tyder påatt tillväxten i kommer att ligga något över de 3 %som anges i tabell 1. kan en lägre tillväxt och därigenom endämpning av konjunkturen bli följden om den nämnda skärpningen av den ekonomiskapolitiken kommer till stånd. Denekonomiska utvecklingen i har varit klart svagare äni de övriga av export går till våraskandinaviska grannländer. För och förutses emellertid för detvå kommande åren en viss återhämtning av produktionstillväxten. 1Norge ledde prisfallet på olja och en betydande tillväxt i den privata konsumtionentill obalanser i ekonomin med ett underskott 1987 på nära30 miljarder Nkr. eller av BNP. Utvecklingen tvingade den norska regeringentill en devalvering och en kraftig finanspolitisk åtstramning. Åtgärdema, somkombinerades med aktiv inkomstpolitik, verkar få till resultatatt underskottet i bytesbalansen elimineras och att pris- oeh löneökningamakommer i nivå med omvärldens.