bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89:Ei512 av och (båda m) vari -med hänvisning tillvad som anförts i motion 1988/89: A456 - yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att avskaffandet av kommunala monopol, t.ex. inomvårdsektom, är nödvändigt för en positiv utveckling av den värmländskatjänstesektom. 1988/89:Fi7l5av och (båda m) vari yrkas att hosregeringen begär en allsidig översyn av de olika förhållanden som påverkarkonkurrensen mellan privata och offentliga företag. 1988/89:Ei7l9 (K505) av m. fl. (c) vari yrkas aU som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i motionen om effektivisering ochfömyelse av den offentliga verksamheten. 1988/89:Ei721av m.fl. (m) vari med hänvisning till vad som anförts imotion 1988/89: A483 yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförs beträffande ett uppbrytande av offentliga monopol. Statsförvaltningensanvändning av miljövänligt papper 1988/89:Ei712 av och (båda fp) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljövänligt papper, 2. attriksdagen hos regeringen begär en uppföljning av statskontorets information om miljövänligt papper. 1988/89:Ei7l8av Hans Nyhage och (båda m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillämpningen av 020-anknytningen vid telefonsamtal med statliga myndigheter, verk och företag. Avgiftsuttag till ATP ochfolkpensioneringen /89: FiU30 1988/89:Ei60av m.fl. (m) vari yrkas 7. att avslårregeringens förslag till lag om procentsats för uttag av avgift för åren 19901994 till försäkringen för tilläggspensionering, 8. att avslårregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter. 1988/89:Ei62 av m.fl. (c) vari yrkas 10.att beslutar avslå proposition 150 såvitt avser förslag till lag omändring i lagen (1981:691) om socialavgifter avseende sänkning avfolkpensionsavgiften och höjning av avgiften till ATP . 1988/89:Fi64 av m. fl. (mp) vari yrkas 5.att avslår regeringens förslag att höja ATP-avgiften med 2procentenheter och att sänka folkpensionsavgiften . 1988/89:Fi66 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1.att beslutar att sänka folkpensionsavgiften med 1,5 procentenhetertill av avgiftsunderlaget fr. o. m. 1988/89:Fi88av m.fl. (m) vari yrkas 3. att avslår det tillproposition 150 fogade förslaget till Lag om procentsats för uttag av avgiftför åren 19901994 till försäkringen för tilläggspension, 4. att , underfömtsättning av bifall till yrkande 3, avslår det till proposition 150 fogadeförslaget till Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter. 1988/89:Fi60 av m. fl. (m) vari yrkas 12.att avslår regeringens förslag om justeringar i statsbidragssystemettill skolväsendet. 1988/89:Ub37 av m. fl. (m) vari yrkas 3.att under fömtsättning av bifall till yrkande 8 i motion 1988/89:60av m. fl. (m) och yrkande 4 i motion 1988/89:88 av . (m) avslår regeringens förslag till justeringar i statsbidragssystemettill skolväsendet. 1988/89:Ei72 av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om införande av vårdnadsbidrag samt nyaregler om statsbidragsberättigad verksamhet inom barnomsorgen, i berörd del. 1988/89:Ei77 av m. fl. (c) vari yrkas 27 6.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 1988/89: FiU30 anförts om konkreta åtgärder för 1990-talets familjepolitik, iberörd del. 1988/89:Fi88av m.fl. (m) vari yrkas 6. att hos regeringen begär förslag tillvårdnadsbidrag i enlighet med vad som föreslagits i motion So613. 1988/89:Ei60 av m. fl. (m) vari yrkas 9.att med avslag på de i propositionen angivna riktlinjerna förstatsbidrag till bamomsorgen hos regeringen begär förslag till rättvisarestatsbidragsregler i enlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89:Ei64 av m. fl. (mp) vari yrkas 23.att som sin mening ger regeringen till känna att föräldrar skall harätt att få anställning som dagbamvårdare för eget barn fr.o.m. den 1 januari1990 på sätt som anges i motionen. 1988/89:Fi72 av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om införande av vårdnadsbidrag samt nyaregler om statsbidragsberättigad verksamhet inom barnomsorgen, i berörd del. 1988/89:Fi77 av m. fl. (c) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om familjepolitikens inriktning, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om alternativa former avbamomsorg, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om bamomsorg i svenska kyrkansregi, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nytt och neutraltstatsbidragssystem till bamomsorgen, 5. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om förlängt öppethållande pådaghemmen, 6. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkreta åtgärder för1990-talets familjepolitik, i berörd del. 1988/89:Fi78av m.fl. (fp) vari yrkas att hos regeringen begärförslag till ett nytt statsbidragssystem i enlighet med de riktlinjer som angesi motionen. 1988/89:Ei88 av m. fl. (m) vari yrkas 5.att med avslag på de i propositionen angivna riktlinjema förstatsbidragen till bamomsorgen hos regeringen begär förslag till rättvisastatsbidragsregler i enlighet med vad i motionen anförts. 1988/89: Ei94 av RolandLarsson (c) vari yrkas att som sin me- 1988/89: FiU30 ning gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av gällandestatsbidragsförordning. 1988/89:Fi67 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringenbegär förslag till lag som garanterar alla barns rätt till plats i dag- ochfritidshem t. o. m. 2. att beslutar attanordningsbidrag skall utgå med . per 15 platser tills utbyggnadsbehovetav dag- och fritidshem är täckt, 3. att som sin meningger regeringen till känna att fortbildningsdelen av statsbidraget skallprestationsrelateras, 4. att hos regeringenbegär initiativ till utjämning oeh ned-trappning av barnomsorgstaxorna ienlighet med vad som anförs i motionen. 1988/89:Ei88 av m. fl. (m) vari yrkas 8.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom skolbarnsomsorgen. 1988/89: Ei66 av LarsWerner m. fl. (vpk) vari yrkas 2.att beslutar att höja folkpensionens gmndbelopp till avbasbeloppet och pensionstillskottet till av basbeloppet för ogifta samtmotsvarande höjning för makar. 1988/89:Ei79 av och (båda c) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om övergång tillett samordnat pensionssystem med höjd gmndpen-sion och inkomstrelateradtilläggspension upp till en inkomst av 7,5 basbelopp. 1988/89:Ei64 av m. fl. (mp) vari yrkas 25.att beslutar att pensionstillskott skall utgå även till s.k.undantagspensionärer. 1988/89:Ei88av m.fl. (m) vari yrkas 9.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot socialförsäkringens kostnadsexplosion. Äldreomsorg 1988/89: FiU 30 1988/89:Ei83 av m. fl. (c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om äldreomsorgen. 1988/89:Ei88 av m. fl. (m) vari yrkas 7.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom innebörden av ett ökat primärkommunalt ansvar för vården och omsorgen om deäldre. 1988/89:Ei60av m.fl. (m) vari yrkas 10.att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden. 1988/89:Fi6l av m. fl. 10.att avslår förslaget till förändring i lagen med reglemente förallmänna pensionsfonden. 1988/89:Ei62 av m.fl. (c) 6.att beslutar avslå proposition 150 såvitt avser förslag till ändringi lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden. 1988/89:Ei64av m.fl. (mp) 27.att som sin mening ger regeringen till känna att förslaget tilländrade regler för Allmänna pensionsfondens placeringsbestämmelser skjuts tillkommande budgetproposition . 1988/89:A14 av m.fl. (m) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av förändringar i syfte att få en bättre fungerande ar betsmarknad. 1988/89:Ei61 av m. fl. (fp) vari yrkas 12.att hos regeringen begär förslag om rätt till tillfälligt arbete förasylsökande. 1988/89:Ei69 av m. fl. (vpk) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om arbetslinjen och demokratiskarättigheter på arbetsplatserna. 1988/89:Ei80 av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om samspelet mellan arbetsmarknadspolitikoch socialförsäkring. 1988/89:Fi87 av m.fl. (c) vari yrkas 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om arbetsmarknadspolitikens inriktning och stödbehovet inom ar betslöshetsförsäkringen, 30 4.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 1988/89: FiU30 anförs om behovet att snabbt bereda flyktingar och invandrarearbete eller utbildning. 1988/89:Ei60 av m. fl. (m) vari yrkas 15.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom höjning av den garanterade räntan. 1988/89:Ei70 av m. fl. (vpk) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om hyreshöjanderäntebidragsminskningar. 1988/89:Fi89 av m. fl. (m) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen angående anpassningar av bostadsstödet för . 1988/89:Ei93 av () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens förslag omminskning av räntesubventionerna för andra hus än egnahem, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om höjning av den garanteraderäntan vid nybyggnad och ombyggnad och om slopande av mervärdeskatten påinvesteringar i långsiktigt energisparande vid allt byggande. 1988/89:Ei64 av m. fl. (mp) vari yrkas 22.att beslutar att bostadsbidragen ersätts med bastillägg förbarnfamiljer fr. o. m. på sätt som anges i motionen. 1988/89:Ei63 av m. fl. (vpk) vari yrkas 17.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförsom en sänkning av matmomsen. 1988/89:Ei76av m.fl. (m) vari yrkas att beslutar införa en ny skatteklass för svagare starköl med en alkoholhalt som inte överstiger 3,6 viktprocent alkohol med en skattesats på . 1988/89: Sk615 av BengtSilfverstrand m. fl. (s) vari yrkas att hos 1988/89: FiU30regeringen begär förslag om ändring av lagen om msdrycksskatt med en nyskatteklass mellan nuvarande klass II och klass 111. 1988/89:Sk689 av och (båda m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om inrättandet av ytterligare enskatteklass för öl, tillgängligt endast i systembutiker och på restaurangermed starkölsrättigheter och med en alkoholhalt av högst 3,5 viktprocent. 1988/89:Sk701 av och (m, fp) vari yrkas 2.att hos regeringen begär förslag om differentierad skatt för starköli enligt med vad som anförts i motionen. 1988/89: Sk64l av RolfClarkson m. fl. (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att åtgärder bör vidtas, som medger skattefrihet vid servering och vissförsäljning ombord på fartyg i trafik mellan svenska fästlandet ochGotland-Statlig personalpolitik Det statliga arbetsgivarinträdet 1988/89:Ei90 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om kompensation till myndigheterför arbetsgivarinträde för lokalvårdspersonal. 1988/89:Fi704 av () vari yrkas att ger regeringen i uppdrag attkartlägga sambandet mellan sjuklön/sjukbidrag och pensionering vid de statligaverken. 1988/89:Fi716 av Chariotte och (båda fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omarbetsgivarinträdet för kommunalt anställd lärarpersonal. 1988/89:Ei60 av m. fl. (m) vari yrkas 19.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utformningen av kompletteringspropositionen. Ipropositionen framhålls att hushållens ekonomi har förbättrats påtagligt. Sjunkande reallöner, stagnerande sysselsättning och stigande arbetslöshet har förbytts i växande reallöner och god tillgång på arbetstillfällen. Antalet sysselsatta har ökat med över 200 000 personer 32 , och denöppna arbetslösheten har reducerats till /89: FiU30 1988. Denekonomiska politikens viktigaste mål, den fulla sysselsättningen, har därmed idet närmaste uppnåtts. Detfinns emellertid också betydande problem i den svenska ekonomin. En del avdessa är långsiktiga till sin natur. Produktionstillväxten är visserligenstarkare än tidigare men svagare än i de flesta andra länder. Detta sammanhängerfrämst med att produktiviteten ökar långsammare i än i omvärlden.Vidare är det totala sparandet i den svenska ekonomin inte tillräckligt föratt uppnå balans i utrikesbetalningarna trots att den offentliga sektomsfinanser har stärkts väsentligt. Det akuta problemet är denallmänna överhettningen i ekonomin. Denekonomiska politiken har också utformats för att möta båda dessa typer avproblem. Genom att kombinera utbudsstimulerande åtgärder med en stramutgiftspolitik har den inriktats på att stärka tillväxten och dämpapris- och kostnadsökningarna. Uppgiften har varit att underlätta för svenskafolket att både arbeta och spara sig ur krisen. Densvenska ekonomin är inne i en högkonjunktur. Kapacitetsutnyttjandetär högt i stora delar av ekonomin och bristen på arbetskraft utbredd. Pris-och löneökningama är snabbare i än i våra konkurrentländer. Därtillkommer att bytesbalansen uppvisar stigande underskott. 1 flera avseenden har,sägs det i propositionen, tendenserna till överhettning förstärkts de senastemånaderna. Den internationella konjunkturen har varit starkare än vad somtidigare förutsågs. De svenska företagen har dock inte kunnat öka exporten itakt med marknadens tillväxt eftersom expansionen hållits tillbaka av brist påproduktionsresurser. I stället har företagen höjt priserna relativt kraftigtoch förlorat marknadsandelar i större omfattning än vad som tidigareförutsetts. Vidare har oljepriserna och dollarkursen stigit, vilket försvagarden svenska bytesbalansen. Även de internationella räntenivåerna har stigit,vilket medför ökade räntebetalningar för våra utlandslån. Bytesbalansensunderskott har blivit större än vad som tidigare beräknats och blev för år . Även på hemmamarknaden har industriföretagensprishöjningar varit omfattande. Motdenna bakgmnd anser föredraganden att den ekonomiska politiken måste stramas åtför att dämpa tendenserna till överhettning och hålla nere pris- ochkostnadsstegringarna. Åtgärderna bör härvid inriktas på att dämpa såväl denprivata konsumtionen som löneglidningen. Syftet är att mildra trycket påproduktionsresurserna och frigöra utrymme för ökad export och ökadeinvesteringar. Följande åtgärder bör, enligt propositionen, vidtas. Mervärdeskatten höjs med 2procentenheter - . Skatter på alkoholhaltigadrycker och tobak höjs . Den allmänna löneavgiften höjs(förslaget redovisas i proposition 1988/ 89:151) underperioden . I höjs denallmänna löneavgiften med , dvs. med totalt 5procentenheter . 3 1988/89. 5 saml Nr 30. Kommuner och landstingundantas från den extra höjningen i Stockholms- 1988/89: FiU30 området. Ipropositionen betonas åtgärdernas tidsbegränsade karaktär. Sammantaget bör,enligt föredraganden, den föreslagna åtstramningen som föreslås leda till enutveckling där (både löneglidningen och) de sammantagna pris-och löneökningarnablir betydligt lägre än tixiigare år. Ipropositionen understryks att de föreslagna åtgärdema gör det än viktigare attstatens insatser inom det fördelningspolitiska området för att stödjaekonomiskt svaga gmpper utformas på ett ändamålsenligt sätt. Genomfördastudier visar att barnbidrag är ett avsevärt bättre sätt att stödja barnfamiljerän livsmedelssubventioner. Mot den bakgmnden föreslås attlivsmedelssubventionema avskaffas och barnbidragen höjs. Livsmedelssubventionernabör avskaffas den . Resterande delar av dessa avser endast s. k.konsumtionsmjölk. Bambidragen bör höjas den med . per bam ochår. Dessutom bör studiebidrag till gymnasiestuderande höjas i motsvarandeutsträckning. Pensionärer och studerande kommer den attkompenseras automatiskt för de prisökningar som uppstår genom att pensioner ochstudiemedel är knutna till basbeloppet. Ävenden verksamhet som bedrivs inom den offentliga sektorn är ett viktigt medel ifördelningspolitiken. Om utbildning, social omsorg och vård av god kvalitetbara kan erbjudas vissa medborgare skapas stora orättvisor. En förnyelse av denoffentliga sektorn är därför av största betydelse. Bamomsorgen skall byggas utså att man når utbyggnadsmålet och kan ge alla barn rätt till kommunalbarnomsorg från till dess de börjar i skolan. För attunderstödja utbyggnaden bör bidragen till barnomsorgen nu höjas. Denstatliga inkomstskatten bör sänkas genom förändringar av skatteskalanmed ungefär samma inriktning och utformning som . Värdet avunderskottsavdragen bör minskas i samma omfattning. Detta leder till ökadeboendekostnader för egnahem. Boendekostnaderna i andra hus än egnahem bör ökai samma omfattning genom minskning av räntesubventionerna. Regeringen börförelägga förslag om den närmare utformningen av 1990 årsskatteskalor när avtalsförhandlingarna har slutförts för större delen avarbetsmarknaden. Utöverde förslag till åtgärder som här redovisats framhålls i propositio nen vikten av att ett antal åtgärder vidtas för att öka arbetskraftsutbudet och underiätta röriigheten på arbetsmarknaden. Ytterligare insatser bör göras för att underiätta inträdet på arbetsmarknaden för flyktingar och an dra invandrare. Rörligheten på den nordiska arbetsmarknaden bör stimu leras genom att bidrag till sökanderesor även kan ges till arbetssökande från på samma villkor som gäller för sökande från och mark. Arbetsförmedlingarna bör lägga ökad vikt vid att underlätta för för tidspensionerade, som så önskar, att återgå till arbete. satserna för byggnadsarbetare bör ökas. Inom kommuner och landsting bör åtgärder vidtas för att deltidsarbetande som så önskar skall kunna öka sin arbetstid.Arbetsmarknadsutbildningen bör i ökad omfattning inriktas 1988/89: FiU30mot bristyrken. Vadgäller budgetpolitiken framhål.ls inledningsvis att en långsiktig strategi förde offentliga utgiftema måste ta sin utgångspunkt i att det offentligasparandet bör öka. En annan utgångspunkt bör vara ätt skattetrycket skallhållas nere. Den totala offentliga utgiftsökningen bör begränsas, och det böranges hur olika utgiftsområden skall prioriteras. Ett arbete pågår inomregeringskansliet för att utforma en sådan utgiftsstrategi. Ibudgetpropositionen beräknades ett mindre budgetöverskott för nästkommandebudgetår på . Budgeten beräknas i kompletteringspropositionenkomma att uppvisa ett överskott på /90.Förändringen harframför allt sin gmnd i de åtstramningsåtgärder som nuföreslås. Den föreslagna ökningen av mervärdeskatten beräknas ökastatsintäkterna med . Skatteinkomsterna ökar ocksåtill följd av förslagen om höjd tobaks-och dryckesskatt. ATP-avgifternatäcker inte pensionsutbetalningarna medan folkpensionernas belastning påstatsbudgeten successivt avtar. För att stärka AP-fondens sparande börATP-avgiften höjas somfolkpensionsavgiften sänks lika mycket. Hänsyn har vid budgetberäkningarna äventagits till denna avgiftsväxling och till den i proposition 1988/89:151föreslagna höjningen av den allmänna löneavgiften. Imotion Fi60 (m) framhålls att regeringens ekonomiska politik ter sig till ytteriighetmotsägelsefull. har en politik förordats men enannan genomförts. I finansplanen förespråkade regeringen en linje. Men mest anmärkningsvärd ärtrots allt motsättningen mellan vadregeringen säger sig vilja åstadkomma och vad som blir resultatet. Medpanikpaketets kraftiga åtstramning krymps ekonomin trots att tillväxten redanligger , vilket är hälften jämfört med andra industriländer. Dessutombekämpas inflationen med prishöjande skatteskärpningar och den snabbakostnadsstegringen med höjda arbetskraftskostnader och därmed försämradefömtsättningar för avtalsrörelsen. Detta är självfallet en bakvänd politik. Fören industriarbetarfamilj med två barn där ena maken arbetar deltid uppkommer enfördyring genom höjning av mjölkpriser och moms på ca , vilket ärungefär dubbelt så mycket som höjningen av barnbidraget ger. Totalt settföreslås skattehöjningar på , räknat på helår. Denöverhettade stagnation som råder och som tar sig uttryck i svag tillväxt och hög inflation beror inte på att vi konsumerar för mycket utan att vi producerar för litet. Problemen i svensk ekonomi måste, enligt motionärerna, därför i första hand lösas med utbudsstimule- 35 rande åtgärder och intemed en förlegad, keynesianskt inspirerad politik, 1988/89: FiU30 som byggerpå nya skattehöjningar. Skattema är inte för låga i utan tvärtom förhöga. En viktig orsak till dagens problem är regeringens egen politik, somsedan år 1982 inneburit att skattetrycket stigit med ca 75 miljarder kronoroch därmed försämrat ekonomins produktionsförmåga. Imotionen understryks att en spontan avmattning av konjunkturen inte kanuteslutas. Regeringens föreslagna åtstramningspaket riskerar därför, om detgodtas av , att påskynda utvecklingen mot en recession i den svenskaekonomin. Effekten av skattechocken kan inskränka sig till en förstärkning avkonjunkturdämpningen, eftersom finanspolitiska åtgärder verkar med uppemot ettårs eftersläpning. 1den reviderade finansplanen lägger, som motionärema ser det, regeringen pånytt om den ekonomisk-politiska kursen. I praktiken sker en återgång tilltraditionell socialdemokratisk politik baserad på skattehöjningar och offentligutgiftsexpansion. skärps ytterligare det rekordhårda skattetrycket, nubefästs de offentliga monopolen och försummar regeringen åter ekonomins"stmktur- och allokeringsfrågor". Borta är den nyvunnainsikten om att den svenska ekonomins problem i allt väsentligt återfinns påekonomins utbudssida. Skillnaden i ekonomisk-politisk gmndsyn mellan januarimånads finansplan och april månads reviderade finansplan är så gmndläggande kan få intrycket att har bytt regering . Regeringenskompletteringsproposition innebär också, menar motionärerna, att regeringennonchalerar viktiga konstitutionella frågor. Den skall vara ett dokument somnågot korrigerar och summerar det arbete som bedrivits i undervåren. Den skall inte innehålla en ny budget, som tvingar att på nyttta upp anslags- och skattefrågor som redan är färdigbehandlade. Men inte nogmed detta. Inte heller i kompletterings-propositionen återfinns alla förslagsom regeringen vill att skall behandla före sommamppehållet. I dennaaviseras en proposition om höjning av den allmänna löneavgiften (löneskatten)och i . Dessutomförklarar regeringen att den avser att återkomma först , dvs. sedan detnya budgetåret inletts, med förslag om inkomstskatteskala . Etteffektivt budgetarbete förutsätter att regeringen följer föreskrifterna igmndlag och riksdagsordning, vilket med anledning av förfaringssättet våren1989 bör ge regeringen till känna. Moderatasamlingspartiet karakteriserar regeringens förslag till åtgärder som ettpanikpaket. Hela åtgärdspaketet, liksom de skattehöjningar som särskilt riktasmot , avvisas. I stället förespråkas en politik som tillskillnad mot regeringens kvartalspolitik med tvära kast bygger pålångsiktighet och fasthet och som innebär att ekonomins grundläggande problemangrips med utbudsstimulerande åtgärder. Eventuella behov avefterfrågedämpande ekonomisk politik får tillgodoses med generellapenningpolitiska åtgärder. Denmoderata politiken bygger, som utförligt redovisades i partiets mo tion i anslutning till budgetpropositionen (1988/89:Fi214), bl.a. på följ ande inriktning: 36 Sänkta marginalskattersom innebär att skattetrycket minskar. Därige- 1988/89: FiU30 nom förbättras ekonomins utbudssida genom att arbete och företagande Stmkturförändringar i denoffentliga sektom som bättre än nu tillgodoser människors berättigade krav påväl fungerande vård och omsorg och begränsar de offentliga utgiftemasökningstakt. Sparstimulerande åtgärder somgör det möjligt för människor att bygga upp ett eget sparande, som ger trygghetsåväl i vardagen som på ålderns höst.