bet · GC01JoU6 · 1988-12-31 00:00:00 — a. på att realisera förslaget om en internationellluftvårdsfond, på skärpta internationella regler för miljöfarliga föroreningar,skärpta regler mot oljeutsläpp och förbud mot radioaktiva utsläpp. Ett särskiltprogram bör utarbetas för att begränsa tungmetalltillförseln till istort (yrkande 2). Vidare bör understryka vikten av att enNordsjökommission kommer till stånd. Ett yrkande om en Nordsjökommissionframförs även i motion Jo4 (fp) yrkande 6. Yrkanden om ökad samordning avmiljövården i framförs i motionerna Jo3 (fp) yrkande 2 och Jo9 (fp)yrkande 1. I motion 1987/88:Jo404 (m) yrkas på åtgärder med anledning av Norgesutsläpp. Enligt sistnämnda motion har man från svensk sida varit alltförkravlös när det gäller förorening av den nordbohuslänska kusten. Utskottet får anföra följande med anledning av de nurefererade motionsyrkandena. har vid olika tillfällen, och ,riktat uppmaningar till regeringen att engagera sig för att en internationellluftvårdsfond bildas, från vilken anslag skall kunna beviljas förmiljöinvesteringar. har uttalat önskemålet att enNordsjökommission bildas för att efter mönster av Östersjökommissionensamordna arbetet i de olikakonventioner som reglerar miljösamarbetet i (JoU 10 1987/88:23mom. 56 och 97). När detgäller de krav som riktas på nordisk samordning i motionerna Jo3 1988/89:JoU6 och Jo9får utskottet erinra om att , vid ex-trasession den16 , godkänt ett ministerrådsförslag om en åtgärdsplan motförorening av den miljön (Dok. B 86/s) med tillägg enligt ettändringsförslag (Dok. B86 A/s). Åtgärdsplanen bygger på de planer för en renarevattenmiljö som antagits eller kommer att antas av flera nordiska länder. Denordiska ländernas huvuduppgift blir att genomföra de internationella avtal somingåtts beträffande havsmiljön såväl inom de egna länderna som genom fortsattinternationellt arbete. De bör kontrollera om åtgärderna får de effekter påhavsmiljön som önskas eller förväntas. Det är vidare viktigt att stimulera ochsamordna forskningen och att fokusera nya problem och initiera nyainternationella rekommendationer och åtgärdsprogram. I det av Nordiska rådetgodkända ändringsförslaget preciseras ministerrådets åtaganden enligt bl. Utsläppen till och avtungmetaller och stabila organiska föreningar reduceras i förhållande till ut släppen . Före skall vart och ett av de nordiska länderna lägga fram en nationell åtgärdsplan för hur detta mål skall nås före är 1995, enligt en katalog som specificeras i ändringsförslaget. Utsläppen av närsalter (fosfor och kväve) till deområden som påverkas av dessa utsläpp (, , och områdena väster om ) reduceras . Minskningen relateras även i detta fall till utsläppen och skall nås . Nationella åtgärdsplaner skall redovisas och innehålla vissa specificerade uppgifter. Enligt tilläggsförslaget skall vidare kväveoxidutsläpptill luften, med hänsyn till deras påverkan på havsmiljön, stabiliseras på1987 års nivå . Arbetet skall föras vidare med sikte på reduktionersom kan få ned utsläppen till en nivå som ligger under gränsen för vad naturentål. skall fortlöpande rapportera till om hur arbetet med att minska utsläppen till havsmiljön fortgår. Enförsta rapport avges . Det problem med de norska utsläppens förorenande inverkanpå de nordbohuslänska kustvattnen som tas upp i motion Jo404 är enligt vadutskottet erfarit på väg mot en förbättring sedan den norska regeringen antagiten handlingsplan benämnd "Rent vann i ". I denna plan somantogs förutses betydande förbättringar av utsläppssituationen frånår 1990.1 enlighet med planen har exempelvis en massafabrik i , varsutsläpp hamnar i , genom koncessionsprövning ålagts reningsåtgärdersom bedömts godtagbara även av de svenska miljöskyddsmyndigheterna. Bolagethar emellertid överklagat beslutet hos regeringen som ännu icke tillkännagivitnågot beslut. Ett liknande mål föreligger enligt uppgift i Glömma, där en annancellulosafabrik överklagat föreläggande om reningsåtgärder. Utskottet får med hänvisning till den lämnadeframställningen framhålla den stora vikt som måste fästas vid att det internationella miljösamarbetet drivs aktivt och med stor kraft. Miljöföroreningarna är gränsöverskridande. Utsläppentill haven skadar vår egen närmiljö, men dessa utsläpp kommer 1988/89:JoU6 tillavsevärd del från andra länder än vårt eget. Utsläppen till luften hamnar ibetydande utsträckning i haven. Även dessa härrör till stor del från källorbelägna i andra länder. Utskottet är självfallet medvetet om att iförhandlingssammanhang kan möta svårigheter när det gäller att förmå våragrannländer och övriga medlemmar av det europeiska och internationellasamfundet att genomföra långtgående miljöåtgärder. Även om förslaget om en Nordsjökommissionhar mötts utan större entusiasm av andra länder, bör regeringen fullföljaansträngningen att samordna arbetet kring i en samlad kommission.Denna inriktning av arbetet bör även gälla inrättandet av en internaionellluftvårdsfond. Den överenskommelse om en åtgärdsplan för den miljön somefter långa förhandlingar träffats inom uppfyller enligtutskottets mening knappast de krav som bör ställas inom den nordiska kretsen.Som framgår av redogörelsen i det föregående synes man ännu icke ha accepteratnödvändigheten att brådskande vidta sådana miljöskyddsåtgärder som behövs föratt förbättra miljösituationen i gränsvattnen mot . Ställningstagandenai bör således kompletteras med mer långtgående åtgärder än vadsom blir följden av de beslut som fattades vid rådets möte i . Det allvarliga läge som miljösituationen utgör på detnordiska och internationella planet bör enligt utskottets mening föranledaregeringen att ytterligare skärpa sina ansträngningar att söka åstadkomma enförbättring av det internationella miljöarbetet. Detta arbete måste för att bliframgångsrikt grundas på djupgående kunskaper om faktiska förhållanden somendast kan erhållas genom fortgående forskningsinsatser och övervakning av denegna miljösituationen. bör i ett uttalande till regeringen som sinmening ge till känna vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionernaJo6 yrkande 2, Jo4 yrkande 6, Jo3 yrkande 2, Jo9 yrkande 1 och Jo404 yrkande I. Enligt motion Jo6 (c) bör verka för upprättande avett ickesprid-ningsavtal för miljön. Motionärerna anser att samma synsätt börprägla det internationella miljöarbetet som det som ligger till till grund förickesprid-ningsavtalet för kärnvapen (yrkande 1). Utskottet finner knappast tanken om ettickespridningsavtal realistisk. Det får även anses tveksamt om man kanprincipiellt jämställa miljöföroreningarnas problematik med kärnvapnens.Motionen avstyrks i berörd del. I motion Joll (m) anförs ett det föreligger ett behov avstöd till för uppbyggnad av marinbiologisk kunskap och miljöövervakningav hav (yrkande 2). Utskottet erinrar för sin del om att frågor om bistånd tillu-länder hör till utrikesutskottets beredningsområde. Vid behandlingen avbiståndsbudgeten fogade på förslag av utrikesutskottettill de tidigare gällande fyra biståndspolitiska målen ett femte mål:"framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön". Medhänvisning till det anförda är utskottet icke berett att föreslå någotuttalande av med anledning av motionärernas yrkande. Ettförslag i motion Jo404 yrkande 2 om behovet av skyddsjakt på säl 12 utanförvästkusten har blivit inaktuellt efter den tragiska epidemi som 1988/89:JoU6 drabbatsälstammen , Motionsyrkandet avstyrks alltså. I motion Jo4 (fp) yrkas på ett förstärkt åtgärdsprogrammot kvävegödning (yrkande 1). Enligt motion Jo6 (c) krävs ytterligare insatserför att minska kvävetillförseln från jordbruk och reningsverk (yrkande 8).Motionärerna hävdar att jordbrukets miljöproblem måste åtgärdas somdess möjligheter tas till vara. En satsning på biobränslen, som energigrödor,måste inledas (yrkande 7). Enligt motion JolO (mp) yrkande 8 börmiljöavgiften på gödselkväve utgå . Pengarna bör återföras tilljordbruket genom arealbidrag. Utskottet delar motionärernas oro för det omfattandekväveläckage som förekommer, framför allt till havsområden som redan är föremålför en skadlig eutrofiering. beslöt om omfattande åtgärderför att minska jordbrukets miljöskador. Bl.a. uppställdes som mål att kväveförbrukningeni handelsgödsel skall minska . Nya regler antogs fördjurhållning, lagring och spridning av stallgödsel. Beslut fattades om åtgärderför att öka andelen bevuxen , växtodlings-och gödselplanering samt omåtgärder för att minska användningen av handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel. Miljöavgiften på handelsgödsel fördubblades och utgår nu med60 öre per kg kväve och med . per kg fosfor. Utskottet anser att de antagna nya reglerna förminskning av närsaltläckaget från jordbruksmarken bör få möjlighet att prövas ipraktiken innan eventuella ytterligare skärpningar övervägs. Utskottet erinrari sammanhanget om att regeringen har möjlighet att förklara vissa utsattaområden för särskilt föroreningskänsliga områden (efter den 1 januari 1989benämnda miljöskyddsområden). För sådant område skall regeringen ellerlänsstyrelsen lämna närmare föreskrifter om skyddsåtgärder, begränsningar m.m.för verksamheter inom området. med tillrinningsom-råde har redanför erhållit sådan status. I regeringsförklaringen vidriksmötets öppnande uttalade statsministern att särskilda åtgärder avsessättas in i västra på miljöskyddsområdet. Med hänvisning till detanförda avstyrks motionerna Jo4 yrkande 1 och Jo6 yrkande 8. Utskottet avstyrker även motion JolO yrkande 8 medhänvisning till de ovan angivna riksdagsbesluten. Utskottet delar den mening som framförs i motion Jo6 omatt det är angeläget att den jord som friställs genom en minskad spannmålsodling kan nyttiggöras för energiproduktion. På lång sikt kommer en sådan utveckling att bli nödvändig. En betydande försöksverksamhet pågår för att utröna i vilken mån odling av energiskog skall kunna tjäna som ny energikälla inför kärnkraftsavvecklingen. Enligt utskottets mening finns det skäl att avvakta resultaten av denna verksamhet liksom de olika försök som görs med andra energigrödor innan några konkreta beslut tas om eventuell 1 nyinriktning av åkerbruket mot ökad energiodiing. Motion Jo6 yrkande 7 1988/89:JoU6 avstyrksmot den bakgrunden. Enligt motion JolO (mp) bör få i uppdragatt snabbutreda vilken jordbruksmark i kustområdena och eventuellt längs endel vattendrag det skulle vara lämpligt att köpa in för att återföra tillvåtmark (yrkande 9). Utskottet är icke berett att förorda någotriksdagsuttalande med anledning av motionsyrkandet. Ett återförande avjordbruksmark till våtmark kan få sådana följder att det i varje enskilt fallmåste göras noggranna undersökningar och konsekvensanalyser. Motionen avstyrksalltså i berörd del. Massaindustrins utsläpp av stabila organiska föreningar Vid blekeriprocessen av sulfatmassa används av traditionklorgas. I samband med blekningen bildas klorerade organiska ämnen som sedansläpps ut i recipienten. Vattenmiljön tar skada av dessa utsläpp. Enligt motion Jo4 (fp) yrkande 2 bör få iuppdrag att utarbeta ett förslag till plan för avveckling av massaindustrinsutsläpp av klorerade organiska ämnen senast . Enligt motionJo6 (c) bör liksdagen fastställa som mål att klorutsläppen skall varaavvecklade (yrkande 3). Vidare föreslås att en mönsteranläggningför ett i princip slutet system byggs vid Vallviksfabriken som till över 50 %ägs av staten (yrkande 4). Ett motsvarande yrkande framställs i motion JolO(mp), yrkande 11, där man dock som alternativ föreslår ett blekeri däreventuella restprodukter kan tas om hand samt att klorfria avloppsströmmar börledas till en högeffektiv anaerob rening, vilken skall vara i kontinuerligdrift . I motion JolO föreslås även att riksdagenbeslutar om förbud för användning av klorblekta pappersprodukter i fr.o. m. (yrkande 10) samt att bör ges i uppdragatt utforma ett forskningsprogram för att få fram bättre kunskaper omhalogenerade organiska ämnen, deras förekomst i naturen och potentiellamiljörisker (yrkande 12). Utskottet erinrar om att sedangodkände de utsläppskrav som föreslagits av och regeringen, nämligen att åtgärder för att minska utsläppen av organiska klorföreningar till en nivå av TOCl (totalt organiskt bundet klor) per ton massa bör ha på börjats vid samtliga fabriker före utgången av . Målet bör vara att i stort sett eliminera utsläppen av klorerat organiskt material. Utskottet framhöll särskilt att det internationella arbetet för att hos våra grannländer och andra länder främja medvetenheten om miljöfaran och få till stånd reningsåtgärder bör fortgå parallellt med åtgärdsprogrammet inom landet (prop. 1987/88:85, JoU23). Enligt vad utskottet erfarit har den svenska massaindustrin under den 14 senastetioårsperioden lyckats nå betydande utsläppsminskningar. De ned- 1988/89:JoU6 dragningarsom skett har gått utöver vad branschen själv länge ansåg som möjligt. Densvenska massaindustrin räknar enligt uppgift med att kunna uppfylla de avriksdagen fastlagda utsläppskraven inom föreskriven tid. Under den närmaste femårsperiodenberäknas massaindustrins investeringar i miljöteknik, och då huvudsakligen iblekningsteknik, uppgå till , vilket enligt uppgift utgörnärmare av de samlade investeringarna. Utskottet delar för egen del motionärernas oro för attfortsatta utsläpp skall orsaka ytterligare miljöstörningar i havet och ikänsliga sjösystem som . Industrins möjligheter att med bibehållen konkurrenskraftförbättra miljöskyddstekniken kräver oundgängligen och stora investeringar.Riksdagen har för blott lagt fast riktlinjerna för takten iutsläppsminskningen. Någon bärande motivering har icke förebragts för att nuändra dessa riktlinjer. bör därför avslå motionerna Jo4 yrkande 2och Jo6 yrkande 3. Utskottet är icke heller berett att tillstyrkamotionärernas förslag beträffande Vallviksfabriken. Motionerna Jo6 yrkande 4och JolO yrkande 11 avstyrks. Förslaget i motion JolO om förbud mot användning avklorblekta produkter bör avslås av . Utskottet är heller icke berett att tillstyrka förslaget imotion JolO yrkande 12 om forskning beträffande halogenerade organiska ämnensförekomst i naturen. Det åligger i första hand att prioriterainom sina forskningsområden. 1 motion Jo4 begärs att PCB totalförbjuds senast i och medutgången av (yrkande 3). Ytterligare internationella initiativ bör tasmot PCB-användning (yrkande 4). Enligt motion Jo6 (c) yrkande 5 bör riksdagenförbjuda PCB-användning fr. o. m. . Utskottet hade anledning att i samband med detmiljöpolitiska beslutet behandla liknande motionsförslag. Utskottetredovisade då (JoU 1987/88:23 s. 107 f.) en hemställan från omförbud mot fortsatt användning av PCB i transformatorer och kondensatorer efterden . I skrivelsen redovisades vidare hur avvecklingen avPCB-utrustning dittills framskridit. Särskilda insatser kommer enligt skrivelsenatt behövas för att förhindra att PCB sprids från ?CB-förorenad elektriskutrustning, liksom en utökad bevakning av PCB-halter i oljeavfall. Där påtalasäven vikten av att driver PCB-frågan hårt internationellt. Regeringen har sedermera anslutit sig till hemställan ochutfärdat föreslaget förbud mot PCB genom ändring i PCB-förordningen (SFS1988:1083). Utskottet vill för egen del framhålla det angelägna i attPCB som är synnerligen giftigt rensas ut från sitt användningsområde numera främst omfattande större eltransformatorer och elkondensatorer så snart detta 15 ärpraktiskt möjligt samt att effektiva åtgärder vidtas för att slutligt om- 1988/89:JoU6 händertaavfall som innehåller PCB. Som framgår av den lämnade redovisningen är maninom den ansvariga myndigheten redo att vidta de åtgärder som erfordras fördetta, såväl inom landet som internationellt. I den mån det är möjligt attpåskynda erforderliga åtgärder utgår utskottet från att så sker. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo4 yrkandena 3 och 4 samt Jo6yrkande 5. I flera motioner föreslås åtgärder för att minskatrafikens miljöpåverkan. Enligt motion Jo6 (c) bör göra ett uttalandeom skärpta krav på utsläppen från trafiken (yrkande 6). Häri inräknas enligtmotionen tidigareläggning av beslutade hårdare krav på dieselfordon, en planför storstadstrafiken, sänkning av hastigheterna på vägar, satsning påkombitrafik för fjärrtransporter m.m. Enligt motion JolO (mp) börmaxhastigheten sänkas resp. (yrkande 1). Kraven pådieselfordon bör omgående skärpas i enlighet med vad som gäller i (yrkande2). Hälften av långväga över landsvägstransporter bör föras övertill järnväg (yrkande 3). Planerna på en bilbro till och enmotorväg längs bör överges (yrkande 4). De resurser som satsas påbärighetshöjande åtgärder på landsvägarna bör i stället användas för investeringari miljövänlig kollektivtrafik i storstadsområdena (yrkande 5). Bensinskattenbör höjas med /l för oblyad och med /l för blyad bensin(yrkande 6). bör få i uppdrag att utarbeta några olikaalternativ för hur kväveoxidutsläppen från flyget kan minskas inom sexår (yrkande 7). Utskottet hade anledning att ingåendebehandla frågan om trafikens miljöverkan och åtgärder för att begränsa denna, isamband med behandlingen av regeringens propositioner om trafiken (prop.1987/88:50, JoU3y. TU23) resp. miljöpolifiken inför 1990-talet (prop.1987/88:85, JoU23). Med anledning därav beslöt om olika åtgärder föratt minska utsläppen från trafiken. Bl.a. fastlades riktlinjer för förbättradeavgasregler för diesellastbilar och bussar. En utredning om reglering avstorstadstrafiken aviserades. principuttalanden om önskvärdheten avatt långväga transporter i ökad grad skulle överföras från landsväg tillkombinerad landsvägs- och järnvägstransport bekräftades. Motioner om lägremaxhastigheter på vägarna avslogs. Utskottet finner icke anledning att ändra de bedömningarutskottet gjorde för i dessa frågor. Utskottet avstyrkersåledes motionerna Jo6 yrkande 6 och JolO yrkandena 1, 2 och 3. Frågan om Öresundsförbindelserna har behandlats avriksdagen som avslagit motionsyrkanden av i sak samma innehåll som det som framställsi motion JolO yrkande 4 (1987/88:TU3). sammanhangethänvisat till att den svenska Öresundsdelegationen fått i 1988/89:JoU6 uppdragatt komplettera tidigare studier med ett alternativ som innefattar enbart enborrad tunnel för järnvägstrafik mellan och . Med motsvarandemotivering bör avslå här berört motionsyrkande. Utskottet avstyrkeräven yrkande 5 i motionen med hänvisning till att resultatet av den tidigareomnämnda utredningen om storstadstrafiken bör avvaktas innan ställning tas tillresursfrågan. Förslaget om höjning av bensinskatten avstyrks med hänvisningbl. a. till att bensinskatten undergått en höjning med /1 tillsammanlagt /l för oblyad och /l för blyad bensin. Utskottetavstyrker även motion JolO yrkande 7 om kväveoxidutsläppen från flyget.Utskottet har , i yttrande till skatteutskottet, tillstyrkt ettregeringsförslag om införande av en miljöskatt på inrikes flygtrafik (prop.1988/89:39, JoU3y). Syftet med sistnämnda yrkanden kan därigenom väsentligentillgodoses. Ersättning vid katastrofer, m.m. Enligt motion Jo6 (c) bör ersättning utgå till dem somdrabbats av miljökatastrofen i , i likhet med de ersättningar somutbetalats till följd av Tjernobylkatastrofen (yrkande 12). Enligt motion Jo9(fp) bör en beredskapsplan utarbetas för hur fiskebefolkningen skall kunnaöverleva under rådande förhållanden (yrkande 2). bör begära ensnabbutredning om hur fiskarena skall kunna stödjas där fisketligger nere (yrkande 3). I motion 1987/88:Jo286 (fp) yrkas att görett uttalande om fiskerinäringen i av innebörd att näringen är beroendeav att föroreningsbelastningen i , och minskar(yrkande 2). beslöt om principerna för ersättningför skador till följd av naturolyckor (prop. 1983/84:6, BoU6). a. att det skall vara rena naturföreteelser, som inte är vanliga eller harett långsamt odramatiskt förlopp, som skall kunna ligga till grund förersättning. Syftet med skyddet bör vara att främst tillgodose enskildaskadelidande i deras egenskap av privatpersoner. Om en rörelse eller annannäringsverksamhet har betydelse för försörjningen av de personer som ägerverksamheten bör ersättning också kunna komma i fråga. Reglerna har tillämpatsså att bidrag lämnas med avdrag från den beräknade skadan för självrisk av det normala skördevärdet. Företag/företagare som haft ett eget kapitalöverstigande . har inte ansetts vara i behov av stöd. Enligt vad utskottet erfarit har en fiskodlare fåttersättning av regeringen på grund av skador orsakade av algblomningen (bidrag: , villkorligt lån: 1,089 milj. Fem fiskodlare harfått avslag på sin begäran om ersättning. Utskottet konstaterar att antagit regler förersättning på grund av naturkatastrofer och att dessa regler ansettstillämpliga på vissa skadefall som inträffat med anledning av algblomningenunder den gångna sommaren. Utskottet utgår frän att regeringen noga följerutvecklingen, I händelse reglernaicke skulle förslå att rimligen täcka de skador som uppstått och 1988/89:JoU6 som eventuelltkan bli långvariga utgår utskottet från att regelsystemet ses över och att deskadelidande ges erforderligt skydd. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Jo6 yrkande 12, Jo9 yrkandena 2 och 3 samt 1987/88:Jo286 yrkande 2. I motion Jo7 (vpk) yrkas att regeringen låter utarbeta enhandlingsplan som utgår från sex punkter mot miljöförstörelsen till havs, luftoch land, nämligen; - snabb minskningav klorutsläppen Utskottet får med anledning av motionen erinra om attriksdagen fattade beslut om en aktionsplan mot havsföroreningar.Samtidigt godkändes förslag till revision av aktionsplanen mot luftföroreningaroch försurning. Miljöskyddslagen skärptes i olika avseenden, framför allt vadgäller tillsynen. Ett särskilt program antogs för miljöåtgärder inom jordbruket.Möjligheten att minska vägtrafikens miljöstörningar övervägdes ingående. Underinnevarande kan förslag förväntas om avfallshanteringen. Deförhållanden som enligt motionen bör underkastas ett nytt handlingsprogram harsåledes behandlats i resp. kan förväntas bli behandladeinom kort. Motionen bör därför icke föranleda någon ytterligareåtgärd. Enligt motion Jo4 (fp) bör fler reservat inrättas isyfte att skydda havsmiljön i dess helhet i berörda områden (yrkande 5). Utskottet erinrar om att en motion om reservatnyligen avslagits av med hänvisning till att det närmast bör ankommapå berörda myndigheter att föreslå inrättande av enskilda reservat. Med sammamotivering avstyrks motion Jo4 yrkande 5. I motion Jo6 (c) yrkande 11 yrkas att anslår 20milj. till länsstyrelsernas naturvårdsenheter för innevarande budgetår. Utskottet erinrar om att anslagen till länsstyrelsernatillhör bostadsut skottets beredningsområde. höjde , i avvaktan på det miljöpolitiska beslutet, anslagen till länsstyrelsernas naturvårdsenheter med 10 milj. kr. för /89 (prop. 1987/88:100 bil.15, JoU5y, B0UI8). I samband med det miljöpolitiska beslutet bedömde miljö- och energiministern att i storleksordningen 100 handläggartjänster behöver till föras de statliga myndigheterna för deras arbete med miljöskydd. förstärkningaviserades till /90. Denna förstärkning blir 1988/89:JoU6 a. avhängig av kommunernas övertagande av tillsynenöver tillstånds-pliktig verksamhet. Utskottet avstyrker det nu aktuellamotionsyrkandet med hänvisning till det anförda. 1. beträffanderiktlinjer i propositionen attriksdagen godkänner de riktlinjer för särskilda åtgärder föranledda avalgblomning och säldöd som förordats i propositionen, 2. att riksdagentill på tilläggsbudget I till statsbudgeten /89 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 3. att riksdagentill Miljövärdsforskning på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1988/89 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 4. att riksdagentill Åtgärder mot havsföroreningar på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /89 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagav , 5. beträffandeden forskningen attriksdagen avslår motion l988/89:Jo2 yrkande 1, 6. beträffandeAsko och attriksdagen avslår motion 1988/89:Joll yrkande 1, 7. beträffandeLunds universitet