bet · GC01AU4 · 1988-12-31 00:00:00 — Erfarenheterna av den nuvarande lagstiftningen visarnämligen att den inte har förmått ändra maktpositionerna på arbetsplatserna.En översyn av MBL från de utgångspunkter som förordas i de tre borgerligamotionerna skulle innebära att de arbetandes ställning ytterligare försvagadesi förhållande till arbetsgivarna. Ett sådant översynsarbete har inte utskottetsstöd, varför motionerna A731, A748 och A749 avstyrks i de aktuella delarna. Utredning om demokratiska rättigheter i arbetslivet(mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Vad utskottet" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse: När MBL tillkom framställdes den nya lagen avsocialdemokraternna som den största demokratiska reformen sedan den allmännarösträtten infördes. Socialdemokraterna och de borgerliga partierna anfördegemensamt bl.a. ätt reformen gav nya utgångspunkter för klassamarbete påarbetsplatserna. Den nya lagens karaktär av samarbetslag var sålunda uppenbarredan från början. Det kan konstateras att MBL inte har gett lönearbetarna dedemokratiska fri- och rättigheter de har rätt att kräva. Arbetarna och derasfackliga organisationer har också under de år som gått upplevt MBL som en storbesvikelse. Lagen har inte förmått förändra maktpositionerna på arbetsplatserna.Detta bekräftades vid utskottets hearings med arbetstagarorganisationerna.Man får information och man får förhandla - fast ofta , när affären äruppgjord, och i slutändan är det som förr alltid arbetsgivarna som bestämmer. Som anförs i vpk;s motion A733 finns det anledning attvara kritisk mot begreppet medbestämmande. Kapitalister och lönearbetare haroförenliga klassintressen. De kan inte bestämma gemensamt. Däremot kan facketgenom självständig kamp tvinga fram eftergifter av arbetsgivarna. För att gestöd åt denna kamp behövs en rättighetslag som kan ligga till grund för etträttighetsavtal som ersätter de menlösa s.k. medbestämmandeavtalen. I dennalagstiftning bör föras in förstärkta eller nya rättigheter för lönearbetarna,exempelvis strejkrätt, förstärkt förhandlingsrätt och facklig vetorätt, rätttill fackliga möten på betald arbetsfid och till politisk verksamhet påarbetsplatserna, såsom närmare utvecklats i den nämnda motionen. tenförutsätts gälla även åtgärder för utflyttning av verksamhet till annatland 1988/89: AU4 i enlighet med vad som anförts i vpk-motionen A705. Utskottet anser sammanfattningsvis att det bör tillsättasen utredning med uppgift att lägga fram förslag till demokrafiska rättigheter iarbetslivet inför 1990-talet. Regeringen bör underrättas härom. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse; 2. beträffande utredning om demokratiskarättigheter i arbetslivet att med bifall till motionerna 1987/88:A705 yrkande 1 och 1987/88:A733 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Program för facklig kontroll över ny teknik (mom.3) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "motionen A703"bort ha följande lydelse; Utskottet ställer sig bakom vad som anförs i vpk-motionenA703 om facklig kontroll av teknikanvändningen. Den snabba utvecklingen inomfrämst mikroelektroniken får med nuvarande maktfördelning i samhället oftastnegativa konsekvenser för såväl enskilda lönearbetare som orter och regioner.Svensk arbetarrörelse saknar ett självständigt program för att möta denna nyafas i den industriella utvecklingen. Som framhålls i motionen finns det alternativ till denegativa inslagen i den teknologiska utvecklingen. Men det förutsätter att deanställda har alternativen klara när de möter den nya teknologin. Enalternativ arbetsorganisation måste bygga på jämlik kunskapsnivå, bredarekompetens och möjlighet att förstå varandras arbete. 1 denna organisation skallfinnas solidariskt ansvar för kollektivet medan hierarkiska ledningsprinciperbekämpas. För att öka de fackliga organisationernas möjligheter attsnabbt möta det hot mot sysselsättning och en god arbetsmiljö som ligger i dennuvarande utvecklingen bör regeringen skyndsamt återkomma till medförslag om ett samlat program för facklig kontroll över teknikens utvecklingoch användning i enlighet med vad som anförts i motion A703. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse; 3. beträffandeprogram för facklig kontroll över ny teknik attriksdagen med bifall till motion 1987/88;A703 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Negativ föreningsrätt (mom. 5) (), (), (m),(), (), () och GöranEngström (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "De föreningsrättsliga" och slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Den positiva föreningsrätten, dvs. rätten att frittansluta sig till och tillhöra en förening, finns inskriven i grundlagen och iMBL. Det borde vara en självklarhetatt med rätten att tillhöra en förening följer rätten att inte 1988/89AU4behöva tillhöra en förening. Så har också föreningsrätten tolkats i ettuttalande av . I är dock rätten att stå utanför en förening ingensjälvklarhet. beslöt visserligen vid kongress attändra sina stadgar så att utträdesrätten i fortsättningen blir ovillkorlig. Detåterstår emellertid att se vilket genomslag detta får i praktiken hos de anslutnafackförbunden och hos utanförstående förbund. Förekomsten av organisationsklausuler i kollektivavtal kanenligt utskottets mening betraktas som en form av yrkesförbud och innebär ettotillbörligt ingrepp i den enskildes integritet och ett avsteg från demedborgerliga fri- och rättigheterna. Rätten till arbete liksom den enskildes lagstadgaderättigheter på arbetsplatsen får aldrig göras beroende av huruvida denenskilde arbetstagaren är medlem i en facklig organisation eller ej.Medlemsskapet är den enskildes angelägenhet. För att garantera den enskildesfrihet att själv välja eller avstå från medlemsskap i en facklig organisationbör som föreslås i motionerna den negativa föreningsrätten garanteras i lag somäven innefattar förbud mot organisationsklausuler. Utskottet anser slutligen att arbetsgivaren inte bör harätt att göra avdrag på lönen för fackföreningsavgift mot den enskildes vilja. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker aktuelladelar i motionerna A718, A731 och A746. dels att utskottets hemställanunder 5 bort ha följande lydelse; 5. beträffande negativ föreningsrätt attriksdagen med bifall till mofionerna 1987/88;A718, 1987/88;A731 yrkandena 4-6och 1987/88:A746 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. MBL inom den offentliga sektorn (mom. 6) (), (), (m),(), (), () och GöranEngström (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "" och slutar med "förevarandedelarna" bort ha följande lydelse: I debatten om de anställdas rätt till medbestämmande ochden politiska demokratin har från regeringshåll hävdats att förekommandegränsdragningsproblem kan lösas genom avtal. Detta är principiellt felaktigt.Frågor som gäller gränsdragningen mellan förhandlingsrätten och den politiskademokratin får inte hänvisas till avgörande genom avtal mellan arbetsmarknadensparter. Gränsdragningsfrågan bör med hänsyn till det sagda bliföremål för en utredning med sikte på att man uppnår en klar gränsdragning mellan den politiska demokratin och de anställdas förhandlingsrätt. Vad utskottet anförde i betänkandet 1981/82:4 i detta ämne, när det gäller beslutsprocessen i kommuner och landsting, kan vara utgångspunkt för översynen, dock att 29 denna nubör omfatta hela den offentliga sektorn. Översynen skall alltså 1988/89:AU4omfatta även det statliga området, inkl. den omdiskuterade frågan om ,a.,:. : formerna för de statsanställdas medbestämmande vid beredningen av .. regeringsärendena. Utskottet tillstyrker med det anförda de föreliggandeyrkandena i motio nerna A731 och A746. ..,'.. e/i att utskottets hemställan under6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande MBL inom den offentliga sektorn attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88;Ä731 yrkandena 15 och 16 samt1987/88; A746 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. MBL inom den offentliga sektorn (mom. 6,motiveringen) Under förutsättning av bifall till reservation 3 - ; (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 14 som börjar "" och slutar"förevarande delarna" bort ha följande lydelse; De aktuella yrkandena i motionerna A731 (m) och A746 (fp)syftar till att försvaga arbetstagarnas ställning i förhållande till deoffentliga arbetsgivar- " ' na. Detta syfte är inte förenligt med denbegäran om en utredning om demokratiska rättigheter i arbetslivet inför1990-talet som utskottet har begärt i det föregående. Detta utredningsarbeteavser tvärtom att förstärka de anställdas positioner. Med hänvisning härfillavstyrks de nämnda motions- ,;. .-,, yrkandena. Chefstillsättningar (mom. 7) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Frågan om" och slutarmed "föreliggande delen" bort ha följande lydelse; ;..:, Tillsättandet av chefer betraktas numera som en sådanviktig förändring av verksamheten som omfattas av förhandlingsskyldigheten i MBL. Som ;.. , framhållsi motion A731 kan denna ordning starkt ifrågasättas. ,, ,- ,., , En chef kan betraktas som arbetsgivarens förlängda arm ochföreträder ofta arbetsgivaren i förhandlingar med de anställda och/eller deras organisa-.i: ,.!,. Eftersom arbetsgivaren har det yttersta ansvaret för verksamheten måste det vara hans rätt att utse den som skall vara chefoch företrädahonom. i ,.. .. Detta hindrar givetvis .inte samråd med eller information till de fackliga. representanterna- under förutsättning att kravet på sekretess av hänsyn till , dem somsöker chefsbefattningarna kan upprätthållas. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet medfillstyrkan av ,. t-, j ,; motionen i denna del att regeringen får i uppdragatt återkomma.till med lagförslag som innebär atttillsättandet av chef inte skall omfattas av förhandlingsskyldigheten enligtMBL. dels att utskottetshemställan under 7 bort ha följande lydelse: 1988/89:AU4 7. beträffandechefstillsättningar i i; att med bifall fill motion 1987/88:A731 yrkande 17 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Förhandlingar och information i småföretag (mom. 8) SonjaRembo, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjar med "Närhknande" och slutar med "aktuella delen" bort ha följandelydelse: , MBLtillämpas inte så att information och förhandlingar i de små företagen kan skedirekt med de anställda. På många små arbetsplatser företräds de anställda istället av en facklig ombudsman, som ofta har begränsade möjligheter att sättasig in i förhållandena på den enskilda arbetsplatsen. Det kan därför förekommaatt väsentlig information når de anställda först långt efter det attarbetsgivaren har fullgjort sin lagstadgade informafions- ochförhandlingsskyldighet gentemot den fackliga organisationen. Enändring bör enligt utskottets mening komma till stånd i detta hänseende. Detbör uppdras åt regeringen att inom ramen för dess arbetsrättsligaberedningsarbete pröva nya modeller för fullgörande av förhandlings- ochinformationsskyldigheten med beaktande av yad som har anförts i motion A731. delsatt utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse; 8. beträffandeförhandlingar och information i småföretag att med bifalltill motion 1987/88;A731 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Facklig vetorätt vid entreprenader (mom. 9) (), (), (m), (), ErikHolmkvist (m), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "Motionsyrkandenmed" och slutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse: Ilikhet med motionärerna anser utskottet att det är betänkligt attvetorättsreglerna ibland används av de fackliga organisationerna för attförsöka stoppa även seriösa entreprenörers verksamhet. Detta drabbar särskiltenmansföretagen och innefattar därigenom ett hot mot etableringsfriheten.Dessa företagare bör ges bättre förutsättningar för sin näringsutövning påentreprenadområdet genom ändringar i MBL, så att de påtalade missförhållandenakan undanröjas. Regeringen bör lägga fram förslag härom med ledning av vad somanförts i motionerna A715, A719, A731, A746 och A748. delsatt utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffandefacklig vetorätt vid entreprenader att medanledning av motionerna 1987/88: A715 yrkande 1, 1987/88; A719,1987/88:A731 yrkande 12,1987/88; A746 yrkande 5 och 31 1987/88:A748yrkande 2 i motsvarande del som sin mening ger 1988/89:AU4 regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Begränsningar av rätten att tillgripa stridsåtgärder(mom. 10) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Utnyttjandet av" och på s. 20 slutar med "ochA742" bort ha följande lydelse: Utskottetvill i anslutning till motion A731 anföra följande: Med rätten att vidta stridsåtgärder och lagstiftarensförtroende för parterna att själva besluta om arten och omfattningen avstridsåtgärder följer ett ansvar för att dessa står i rimlig proportion tilldet resultat man väntar sig att uppnå. En ytterligare förutsättning för statsmakternasinställning är att det råder balans mellan parterna på arbetsmarknaden i denmeningen att en stridsåtgärd från den ena parten kan mötas med motåtgärderfrån den andra parten. Så är inte längre fallet. har den fackliga stridsrätten utnyttjatspå ett sätt som ger anledning till oro. Strejkbenägenheten är högre äntidigare. allvarligare konsekvenser än tidigare för helasamhället på grund av dess ökade komplexitet och sårbarhet. Till principerna för fackliga stridsåtgärder hör atttredje man i görligaste mån skall hållas utanför konflikterna, men på denoffentliga sektorn kan denna princip över huvud taget inte upprätthållas.Arbetsgivarna är i stort sett okänsliga för konfliktens ekonomiska verkningar.De kan inte besvara en omfattande strejk med en motsvarande lockout, eftersomen sådan åtgärd i första hand inte drabbar dem själva utan de svaga grupperna isamhället. Som ett utslag av de stigande spänningarna mellan deoffentliganställdas och privatanställdas organisationer har konflikter tillföljd av fackliga gränsdragningstvister blivit vanligare. 1 dessakonfliktsituationer kan arbets- ,-., , givaren inte påverka konfliktensutgång utan har bara att tillhandahålla slagfältet. Mot den angivna bakgrunden är det beklagligt attregeringen ännu inte framlagt förslag i syfte att skapa en stabilare ordningoch ett återupprättande av respekten för hävdvunna spelregler. Vad utskottet anfört bör delgesregeringen. Motion A742 (vpk) om lockouträtten avstyrks. dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse; 10. beträffade begränsningar av rätten au tillgripastridsåtgärder att med bifall till motion 1987/88: A731 yrkande 8samt med avslag på motion 1987/88:A742 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Begränsningarav rätten att tillgripa stridsåtgärder 1988/89: AU4 (mom. 10) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Utnyttjandet av" och på s. 20 slutar med "ochA742" bort ha följande lydelse: Enligt en särskild bestämmelse i regeringsformen har såvälarbetstagare som arbetsgivare rätt att vidta fackliga stridsåtgärder såsomstrejk resp. lockout, om inte annat följer av lag eller avtal. Utskottetinstämmer med kommunisterna i att man i lagstiftningen bör göraen klar åtskillnad mellan strejk och lockout. Strejken är arbetarnas ytterstavapen i en arbetskonflikt när de drar fillbaka sin arbetskraft som kapitaletbehöver för att berika sig. Kapitalisterna äger naturfillgångar, energi,kapital, fabriker och varor. De behärskar forskning, teknik och handel, och dehar makten att besluta om nedläggningar och investeringar. Med den oinskränkta lockouträtt som råder hararbetsgivarna alla medel på sin sida: ägandet, makten och dessutom den lagligamöjligheten att ställa arbetstagarna utan försörjning. Mot den bakgrunden börregeringen, såsom föreslås i motion A742, utarbeta ett lagförslag som innebäratt rätten att tillgripa lockout upphör eller i varje fall att möjligheternaför arbetsgivarna att sätta in denna stridsåtgärd starkt begränsas. avstyrker utskottet yrkandet i motion A731 (m)om ett fillkännagivande till regeringen som syftar till inskränkningar iarbetstagarnas möjligheter att gå till facklig strid. dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse; 10. beträffande begränsningar av rätten au tillgripastridsåtgärder att med bifall till motion 1987/88: A742 samt medavslag på motion 1987/88:A731 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. 200-kronorsregeln (mom. 11) (), (), (m),(), (), () och GöranEngström (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Vad härefter" och slutar med "hithörande delar"bort ha följande lydelse: Regeln i 60 § MBL att skadestånd normalt inte skall dömasut om en arbetsnedläggelse upphört senast när arbetsgivaren och facket hartagit upp överläggningar enligt 43 § innebär att den olovliga strejken erkännsom påtryckningsmedel. Eftersom olovliga konflikter ofta riktar sig i lika höggrad mot den fackhga organisafionen som mot arbetsgivaren, innebär dennaordning även att man undergräver de fackliga organisationernas auktoritet ochdärmed deras möjligheter att hävda sin ställning som avtalsslutande part. Dettautgör ett allvarligt avsteg från den hittillsvarande principen att fredspliktföreligger . Dennuvarande begränsningen av skadeståndet till . infördes redan ,, Beloppet var påden fiden en kännbar påföljd. är det samma 1988/89:AU4 belopp som enparkeringsbot, fastän brott mot fredsplikten är en väsentligt . Motden angivna bakgrunden delar utskottet motionärernas uppfattning attskadeståndsreglerna i 60 § bör återfå den lydelse de hade . ,, Deskadeståndsregler som då gällde ledde inte till någon generell höjning av , ' ,skadeståndsnivån men gav arbetsdomstolen bättre möjligheter än nu är fallet attgöra nyanserade bedömningar med hänsyn till omständigheterna i de olika målenoch, när så var motiverat, göra särskilda markeringar av rättsstridigheten hosolovliga konflikter. Nedan läggs fram förslag till lagändring. e/i att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse: 11. beträffande 200-kronorsregeln att med bifalltill motionerna 1987/88:A731 yrkande 9 och 1987/88:A746 yrkande 4 antarföljande Lag omändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i Härigenom föreskrivs att 60 § lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet skall ha nedan angivna lydelse. Om det är skäligt kan skadestånd sättas ned eller heltfalla bort. I mål om skadestånd för arbetstagaresdeltagande i en olovlig stridsåtgärd skall domstolen, om arbetskon-fliktenännu pågår och om domstolen finner den olovlig, 1. åläggaarbetstagarna att återgå till arbetet och 2. om detbedöms lämpligt för att undanröja orsakerna till arbetskon-flikten, besluta ättenny överläggning enligt 43 § genast efter återgång till arbete skall tas uppunder ledning av en förlikningsman. Arbetstagare som senast i satnband med en förstaöverläggning enligt 43 § varaktigt har återgått till arbetet får åläggasskadestånd bara om det finns skäl till det. Högre skadestånd än tvåhundra kronor får inte åläggas enarbetstagare för deltagande i en olovlig stridsåtgärd. Denna begränsninggäller dock inte, om arbetstagaren underlåter att följa ett åläggande avdomstolen om återgång till arbetet och stridsåtgärden med hänsyn tillomständigheterna måste betraktas som särskilt allvarlig elleranmärkningsvärd. Är någon skadeståndsskyldig enligt denna lag, kanskadeståndets belopp nedsättas i förhållande till vad som annars skulle ha ittgåit,om del är skäligt med hänsyn till den skadevål-' ländes ringa skuld, denskadelidandesförhållande i avseende på tvisten, skadans storlek i jämförelsemed den skadevållandes tillgångar eller omständigheterna i övrigt. Fullständigbefrielse från skadeståndsskyldighet kan också medges. Vid bedömande enligt första stycket av arbetstagaresskadeståndsskyldighet för deltagande i olovlig stridsåtgärd skall särskildhänsyn tagas till omständigheter, som har framkommit vid överläggning enligt43 §, och verkningarna av överläggningen. Denna lag träder i kraft . De nyabestämmelserna 1988/89:AU4 tillämpas när skadeståndsskyldigheten haruppkommit efter ikraftträdandet. I annat fall tillämpas paragrafen i sin äldrelydelse. 200-kronorsregeln (mom. 11) Under förutsättning av bifall till reservation 3 (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 20 som börjar med "Vad härefter" och slutar med"hithörande delar" bort ha följande lydelse: I de demokratiska rättigheter i arbetslivet som utskotteti det föregående har ställt sig bakom skall ingå att strejkskadeståndenavskaffas. med framställningen om ett utredningsarbete om denna rättighetslagstiftningkan inte acceptera en höjning av skadeståndsnivån, varför yrkandena imotionerna A731 (m) och 746 (fp) med den inriktningen avstyrks. Förbud mot blockad av enmansföretag (mom. 13) (), (), (m),(), (), () och GöranEngström (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 22 sombörjar med "När utskottet" och slutar med "och A759" bortha följande lydelse: Det har i princip överlåtits till parterna påarbetsmarknaden att bestämma vilka stridsåtgärder som i olika lägen skalltillgripas. Med denna frihet följer emellertid ett ansvar för att en såingripande stridsåtgärd som blockad står i rimlig proportion till de resultatman vill uppnå. Utskottet menar för sin del att blockad av enmansföretag ochrena familjeföretag sett mot den bakgrunden är en omotiverad fackligstridsåtgärd som bör förbjudas i MBL. Förslag till en sådan lagändring bör avregeringen läggas fram för . dels att utskottets hemställanunder 13 bort ha följande lydelse; 13. beträffande förbud mot blockad avenmansföretag att med bifall till motionerna 1987/88; A702 imotsvarande del, 1987/88: A720,1987/88; A731 yrkande 10,1987/88:A748 yrkande 2i motsvarande del och 1987/88;A749 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Blockadrätten i övrigt (mom. 14) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 22 sombörjar med "Av samma" och slutar med "och A73r' bort ha följandelydelse; Med rätten att vidta stridsåtgärder och lagstiftarensförtroende för parterna att själva besluta om art och omfattning av dessa åtgärderföljer som tidigare framhållits att åtgärderna står i rimlig proportion tilldet resultat man väntar sig att uppnå. Allafackliga organisafioner har inte förmått leva upp till 1988/89: AU4 dettaansvar. Motden bakgrunden bör det uppdras åt regeringen att lägga fram förslag somutöver ett förbud mot blockad av enmans- och familjeföretag i övrigt begränsarblockader mot företag utan att därmed kränka arbetsmarknadsparternas eljest grundlagsskyddaderätt att vidta stridsåtgärder. anfört i anslutning till motionerna A702, A721 och A731 bör bringastill regeringens kännedom. delsatt utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse: 14. beträffadeblockadrätten i övrigt att med bifalltill motionerna 1987/88:A702 i motsvarande del, 1987/88:A721 och 1987/88:A731yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Arbetsrättsliga skadestånd (mom. 15) (), (), (m), (), ErikHolmkvist (m), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Vidbehandlingen" och på s. 24 slutar med "motsvarande delar" bortha följande lydelse; Utskottethar samma uppfattning som motionärerna att de arbetsrättsliga skadestånden oftainte står i rimlig proportion till den uppkomna skadan. Den arbetsrättsligalagstiftningen är ett omfattande regelverk med ett dussintal lagar,vartill kommer den reglering som sker genom kollektivavtalen. Det är svårt attöverblicka ett så omfattande regelsystem och efterleva det i alla dessdetaljer. Inte minst gäller det om mindre företag, som av naturliga skäl intekan ha fillgång till egen arbetsrättslig expertis.