bet · GC01BoU12 · 1988-12-31 00:00:00 — Bostadsutskottetsbetänkande /89: B0UI2 Naturresurslagen (prop. 1988/89:116 bilaga 1) 1988/89 BoU 12 Ibetänkandet behandlas motioner från allmänna motionstiden om vissa övergripandefrågor om naturresurslagen samt proposition 1988/89:116 i vad avser planen förvattenkraftsutbyggnad. Vad i propositionen förordats har inte givit utskottetanledning till erinran eller särskilt uttalande utom såvitt gäller en ipropositionen aktualiserad översyn av vattendomstolarnas praxis avseendehörande av remissinstanser. Utskottet som anser att nuvarande ordning i alltväsentligt är tillfredsställande anser att bör göra etttillkännagivande i frågan. Det gäller bl. a. motioner om att Ammerån och skallingå i naturresurslagen. Reservationerhar avgivits bl.a. om att dessa älvsträckor skall ingå i lagen. Vidare harreservationer avgivits om att bl.a. skogsvårdslagen bör inordnas i NRL, ommineralutvinning i de obrutna fjällområdena och om det kommunala vetot. Iproposition 1988/89:116 behandlas bl. a. olika åtgärder för att öka säkerhetenvid landets dammar. Propositionen har hänvisats tili jordbmksutskottet, somhar beslutat att till bostadsutskottet överlämna den del av propositionen ivilken regeringen bereder tillfälle att ta del av vad föredragandestatsrådet anfört om planen för vattenkraftsutbyggnad (s. 21-24). dels de med anledning avproposition 1988/89:116 väckta motionema 1988/89:Jo29av och (båda mp) vari yrkas 6.att som sin mening ger regeringen till känna att ingen utbyggnad avvattenkraften skall ske förrän SNF och Älvräddarna har klarlagtfömtsättningarna för en fortsatt utbyggnad av vattenkraften till Sverigesenergiföreningars riksorganisation. 1 1988/89. 19 sami Nr 12 8.attriksdagén som sin mening ger regeringen til) känna att kommuner- 1988/89:BoU12 na ges vetorätt mot utbyggnad av vattenkraft i den egna kommunen, 10. att som sin meningger regeringen till känna att sysselsättning inte skall vara ett skäl för attbygga ut vattenkraft, 11. att som sin meningger regeringen till känna att ingen utbyggnad skal) ske i orörda älvar ochbiflöden. l988/89:Jo30av m. fl. (fp) vari yrkas 3.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom arbetet med vattehkraftsplanen. l988/89:Jo3lav Bo Finnkvist (s) vari yrkas att ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den föreslagna dämningen vid i . l988/89:Jo32av m.fl. (c) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om planen för den fortsatta vattenkraftsutbyggnaden. t/é"/. ?följande under allmänna motionstiden väckta motioner 1988/89:Bo30lav m. fl. (fp) vari yrkas 2. attriksdagen beslutar att ansvaret för uppsikten över hushållningen med naturresurser enligt naturresurslagen överförs frånplan- och bostads verket till . Motiveringen återfinns imotion 1988/89:Jo71l. 1988/89:Bo304 av m.fl. (fp) variyrkas I. att beslutar om sådan ändring i lagen omhushållning med naturresurser m.m. attmineralutvinning inte skall kunna komma till stånd i områden som åtnjuter särskilt skydd motexploateringsföretag. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:Jo736. 1988/89:Bo307av m. fl. (c) vari yrkas 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om skydd av outbyggda älvar.' Motiveringen återfinns imotion 1988/89:Jo797. 1988/89:Bo508av m. fl. (c, s, m) vari yrkas 1. att beslutaromändringi lagen om hushållning med naturresurser så att hela Ammerån ingårbland de älvar och älvsträckor, som är skyddade enligt lagen om hushållning mednaturresurser, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande av överledning avvatten från Ammerån till i kommun. l988/89:Bo509av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att någon ytteriigarevattenkraftsutbyggnad utöver den produktionsnivå, ca , som riksdagentidigare iittalat sig för, inte skall ske, 2. att beslutar om sådanändring av lagen om hushållning med naturresurser m. m.att , uppströms , Ammerån, 1988/89:BoU 12 Meåforsen, Hårkan,Klippen och sträckan mellan Vietasoch St. Lulevattnet skyddas, 3.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en utredning om avsättande av de fyra orörda älvarna och ytterligare någrasärskilt värdefulla älvar som nationalälvar. l988/89:Bo516av m.fl. (vpk) vari yrkas att beslutar om en sådanändring i 3 kap. 6 § lagen om hushållning med naturresurser m.m., att Hårkan isin helhet, uppströms och skyddas mot vattenkraftsutbyggnad,reglering och överledning. l988/89:Bo518av och (vpk, mp) vari yrkas att beslutarom sådan ändring i lagen om hushållning med naturresurser m. m. att helaAmmerån skyddas genom ovanstående ändring i 3 kap. 6 §. l988/89:Bo5l9av och (vpk, mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om åtgärder för att nåen överenskommelse som innebär att planerad reglering och utbyggnad av Blädjan,Härjeån, och kan undvikas. l988/89:Bo520av och (båda mp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i niotionen anförts om att avbryta och stoppautbyggnaden av . l988/89:Bo533av m. fl. (mp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna att beslutet om deponering av kolaska i Upplands-Brobör rivas upp och att kommunen får använda sin vetorätt. 1988/89:Bo534av och (båda mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om prövning och stadfästelse i lag avstatens naturvårdsverks lista Över områden av riksintresse för naturvårdeneller förslag om vilken rättslig kraft SNV:s lista skall tillmätas. 1988/89:Bo535av m. fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna att överledningen från Ammerån till Gesunden ickeskall, komma till stånd, 2. att ändrar 3 kap. 6 §naturresurslagen så att hela Ammerån skyddas. l988/89:Bo537av m. fl. (mp) vari yrkas 2. att andra stycket i I § 3 kap.naturresurslagen utgår så att de områden som skyddas i 2 6 § får ett verkligtskydd, 3. att "uppströmsÖverammerån" i 6 § 3 kap. vattenlagen stryks så att hela Ammerån skyddas, 4. att skyddas inaturresurslagen. ti /89. 5.att 3 § 5 kap. naturresurslagen ändras så att och inte 1988/89:BoU 12 planverket blir ansvarigt för den allmänna uppsikten avhushållningen med naturresurser. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:Jo860. 1988/89:Bo541av m. fl. (c) vari yrkas att uttalar sig för attVättern är riksobjekt som färskvattentäkt enligt naturresurslagen och skallomgärdas med speciella skyddsbestämmelser. l988/89:Bo547av och (båda fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen til! känna vad i motionen anförts om miljöriskerna vid enutbyggnad av i Blädjan och Härjeån i kommun. l988/89:Bo551av m.fl. (vpk) vari yrkas att hos regeringen begärförslag om att skogsvårdslagen och lagen om skötsel av jordbruksmark inordnasunder lagen om hushållning med naturresurser. Motiveringen återfinns i motion1988/89:Jo963. l988/89:Bo552av m. fl. (mp) vari yrkas att beslutar att de fyraoutbyggda storälvarna , älv, älv och älv skall fånationalparksstatus. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:Jo970. 1988/89:Bo553av m.fl. (m) vari yrkas att hos regeringen begäråtgärder i syfte att ännu tydligare än vad som skett för kommunernaklarlägga de intressen som naturresurslagen har att tillgodose. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Jo436. 1988/89:Jo860av m. fl. (mp) vari yrkas 18.att som sin mening ger regeringen till känna att ett förbud motutbyggnad av vattenverk i orörda vattendrag införs. Skrivelser m. m. har i en skrivelse behandlat vissa dammsäkerhetsfrågor ochvattenkraftsfrågor. 1 en skrivelse från en privatperson har tagits upp fråganom det planerade kraftverket vid i . Representanterför kommun och Älvräddarnas samorganisation har muntligen införutskottet lämnat information om vissa vattenkraftsfrågor. Naturresurslagen(NRL) trädde i kraft den . NRL innehåller bestämmelser omanvändningen av mark och vatten. a. att stora mark- ochvattenområden, som inte alls eller endast obetyd- 1988/89:BoU 12 ligt ärpåverkade av exploateringsföretag eller andra ingrepp i miljön, så långtmöjligt skall skyddas mot åtgärder som påtagligt kan påverka områdenaskaraktär. Områden som är särskilt känsliga från ekologisk synpunkt skall sålångt möjligt skyddas mot åtgärder som kan skada naturmiljön. Bostadsutskottethar (BoU 1986/87:3), (BoU 1986/87:9) och (BoU1987/88:15) behandlat frågor om NRL. I detta betänkande behandlar utskottet 19motioner från allmänna motionstiden . 1 vissa motioner tas uppövergripande frågor om NRL, i andra behandlas älvsträckor och vattenområden somenligt motionärerna bör skyddas genom att de omfattas av det skydd som NRL ger.Dessutom behandlas vad i proposition 1988/89:116 anförts om planen för vattenkraftsutbyggnadjämte fyra motioner väckta med anledning av propositionen. Vissa övergripande frågor om NRL m.m. INRL anges, I kap. 2 §, att bestämmelserna i 2 och 3 kap. i lagen skalltillämpas enligt vad som föreskrivs i vissa lagar, bl. a. i (PBL), vattenlagen (VL), miljöskyddslagen och naturvårdslagen. 1vänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo551 föreslås begäraförslag hos regeringen om att NRL skall tillämpas också enligt vad somföreskrivs i skogsvårdslagen och i lagen om skötsel av jordbruksmark. Dessabåda lagar bör alltså enligt motionärema vara med bland dem som räknas upp i Ikap. 2 § NRL. Dennafråga behandlade utskottet (BoU 1986/87:3 s. 13-14) med anledningav en motion. som då yttrat sig till bostadsutskottet anfördebl. a. att de båda lagarna till sin gmndkaraktär är skötsellagar som denenskilde skogs- och jordägaren har att följa under pågående markanvändning.Liksom bostadsministern utgick jordbruksutskottet från att skogsägarna ochjordbmkarna frivilligt medverkar till en god efterlevnad av de båda lagarnasregler om naturvårdshänsyn. ansåg att det inte fanns skältill annat antagande än att innehållet i NRL kommer att vägleda tillämpningenav de nu diskuterade lagarna även utan en formell koppling till NRL. NRLhar varit i kraft . Såvitt utskottet har sig bekant har inteframkommit skäl som gör det motiverat att nu föreslå att NRL anknyts till debåda lagarna. kommunisternas partimotion Bo551 avstyrks sålunda; Imiljöpartiets partimotion Bo537 yrkande 2 förordas att 3 kap. 1 § andra stycketNRL utgår så att de områden som upptagits i kapitlet i övrigt får ett verkligtskydd. Idet stycke som motionärerna önskar utmönstra ur lagen anges i första meningenbl. a. att bestämmelserna i kapitlet inte utgör hinder för utvecklingen avbefintliga tätorter eller av det lokala näringslivet eller för utförande avanläggningar som behövs för totalförsvaret. Om det finns särskilda skäl utgörbestämmelserna inte heller, enligt andra meningen, hinder för utvinning avämnen eller material som är av riksintresse. Sistnämndafråga, om utvinning av mineralråvaror, tas upp i folkpar- 1988/89:BoU12 tiets partimotionBo304 yrkande 1. I motionen föreslås att beslutar ändra NRL så attmineralutvinning inte skall kunna komma till stånd i områden som åtnjutersärskilt skydd mot exploateringsföretag. Motionärerna torde med sådana områdenavse de s. k. obmtna fjällområdena. Utskottetbehandlar först frågan om avvägningar mellan å ena sidan de intressen NRL avserskydda och å andra sidan utvecklingen av bejintliga tätorter och det lokalanäringslivet m. m., dvs. vad som anges i 3 kap. 1 § andra stycket förstameningen. .I partimotion Bo537 yrkande 2 såvitt nu är i fråga anförs att NRLger hotade naturområden ett mycket svagt skydd och att detta skydd inte skallkunna åsidosättas för att t.ex. gynna utvecklingen av befintliga tätorter ochdet lokala näringslivet. Som anfördes i NRL-propositionen (prop. 1985/86:3 s. 95-96)syftar naturligtvis inte de geografiska bestämmelserna som finns i 3 kap. tillatt generellt förhindra exploateringsföretag inom de vidsträckta områden somdär berörs. och ställde sig bakom vid behandlingen av NRL-propositionenvar uttalanden om att skyddet för natur- och kulturvärden inom de geografiskaområdena inte utgör hinder för en normal utveckling av befintliga tätortereller lokalt näringsliv. Frågan om tätorternas utvecklig borde enligtpropositionen vara en uppgift som kommunerna själva beslutar om. Utskottetkan inte dela motionärernas uppfattning om att NRL skulle ge de i 3 kap.uppräknade områdena ett svagt skydd. Tvärtom får den lagstiftning och de motivsom vägleder bedömningarna enligt NRL anses vara lämpligt utformade. Det är ju,som anförts ovan, främst på nivå som avvägningarna enligt PBL och NRLskall göras. Den kommunala planprocessen, i vilken de nu diskuteradeavvägningarna kommer till uttryck, inrymmer i sig krav på samråd med berördaintressenter. Under samrådsskedet görs erforderliga avvägningar mellan olikaintressen. Det ankommer därvid enligt 12 kap. PBL på länsstyrelserna ochregeringen att utöva den statliga kontrollen beträffande områden avriksintresse. Den lagstiftning och de regler i övrigt som leder planarbetet ochdå också avvägningen inom de geografiska områden som finns uppräknade i 3 kap.är enligt utskottets mening i allt väsentligt väl ägnade att ge de natur- ochkulturvärden m. m. som avses skyddas genom bestämmelserna i kapitlet ett starktskydd. Det finns sålunda inte skäl att utmönstra de regler som diskuteras urNRL. Med det anförda avstyrker utskottet partimotion B,o537yrkande 2 såvitt nu är i fråga. Förslageti partimotion Bo304 yrkande I och i partimotionBo537 yrkande 2 såvitt nu är i fråga om mineralutvinning i de obrutnafjällområdena har utskottet behandlat vid samtliga de tre tillfallen utskottethaft anledning att avge betänkanden om NRL. har därvid erinratom eU riksdagsbeslut (CU 1977/78:8 s. 7). I detta riksdagsbeslutanfördes bl. a. beträffande de obmtna fjällområdena "att endast mycketstarka samhällsintressen bör leda till att gmvdrift bör komma i fråga".Utskottet anförde vidare att konflikter mellan olika 1988/89:BoU12 intressenfår lösas från fall till fall, i regel vid fråga om gränsändring av det obrutnafjällområdet. Denna restriktiva utgångspunkt borde enligt utskottets meningslås fast för att inte gmndläggande syften skall gå förlorade. Avvägningarnamåste i den praktiska hanteringen bli beroende av den vikt man tillmäter ettaktuellt brytningsprojekt. Vadnu redovisats är enligt utskottets mening en godtagbar avvägning mellan deolika anspråk som kan göra sig gällande mot de obmtna fjällområdena.Folkpartiets partimotion Bo304 yrkande 1 och partimotion Bo537yrkande 2 såvitt nu är i fråga avstyrks. Det kan dessutom nämnas attavvägningen mellan bevarandeintresset och exploateringsintresset behandlas iproposition 1988/89:92 om ny minerallagstiftning m. m. Propositionen bereds förnärvarande av näringsutskottet. Imotion Bo553 (m) begärs att åtgärder vidtas i syfte att ännu tydligare änhittills för kommunerna klarlägga de intressen som NRL har att tillgodose. Imotiveringen till motionen, som finns i motion Jo436, hänvisas till vissariksdagsuttalanden i samband med tillkomsten av PBL och NRL. Utskottet anfördedå bl. a. att det var viktigt att den fysiska planeringen gavs en sådanutformning att en berättigad efterfrågan på fritidsbostäder kunde komma tillstånd. Ettmotsvarande yrkande behandlade utskottet (BoU 1987/88:15 s. 4).Utskottet anförde då att ansvaret för att genomföra den fysiska planeringenytterst åvilar kommunerna och att ett uttalande av självfallet intekan och bör innebära ingrepp i den kommunala kompetensen härvidlag. Ettriksdagsuttalande som det nu angivna får anses ge kommunerna vissa riktlinjerför hur anser att den fysiska planeringen, sett ur ett översiktligtperspektiv, kan bedrivas. Det ligger därefter i den enskilda kommunens hand attkonkretisera dessa riktlinjer i den kommunala planeringen och då underhänsynstagande också till andra aspekter som kan göra sig gällande. mening finns inte tillräckliga skäl för att, enligtmotionäremas förslag, begära åtgärder hos regeringen om klarläggande av vissaintressen som NRL har att tillgodose. Utskottet, som vidhåller sitt tidigareställningstagande, avstyrker motion Bo553 (m). Deponeringav kolaska tas upp i motion Bo533 (mp). Motionärerna anför att ett upplag förslutförvaring av kolaska från i planeras i Upplands-Brokommun. Det tilltänkta upplaget ligger i en sänka där risken är stor attvattnet med tiden kontam.ineras av metaller och andra riskämnen från askan.Enligt motionen är man i kommunen enig om att upplaget inte bör ligga ikommunen. Motionärerna anför att det kommunala vetot bör kunna tillämpas.Ärendet ligger enligt motionärerna hos . Hemställani motionen går ut på att bör ge regeringen till känna att beslutet omdeponering av kolaska i kommun bör rivas upp och att kommunen fåranvända sin vetorätt. Utskottethar inhämtat följande uppgifter om det ärende motionärerna aktualiserat.Koncessionsnämnden beslöt den 13. lämna tillstånd till en ansökanom utvidgad deponeringsverksamhet vid Högby- torps avfallsanläggning iUpplands-Bro kommun. Tillståndet avsåg bl.a. 1988/89:BoU12 rätt för sökandenatt deponera industriavfall, slagg, elfilterstoff och aska. beslut anförde kommun besvär till regeringen.Regeringen avslog kommunens besvär . Påframställning av sökanden beslöt koncessionsnämnden om ändring avtid för igångsättande av deponeringsverksamheten för bl. a. kolaska från detplanerade från fyra till , allt räknat från tiden förkoncessionsnämndens ovannämnda beslut . Somframgått av vad nu redovisats har beslut i det av motionärerna aktualiseradeärendet fattats. Redan på denna gmnd avstyrker utskottet motion Bo533 (mp).Utskottet finner det heller inte motiverat att det kommunala vetot utvidgas ienlighet med vad i motionen förordats. Det kan erinras om att år 1986på förslag av utskottet (BoU 1986/87:3, s. 45) beslutat ge regeringen tillkänna att frågan om utformningen av det kommunala vetot borde övervägasytterligare. Motion Bo553 (mp) om öfeponm/i av/co/a5Ä:a avstyrks med hänvisningtill vad nu anförts. Detkommunala vetot tas upp också i motion Jo29 (mp) yrkande 8. Motionärernaföreslår att kommunema skall ges vetorätt mot utbyggnad av vattenkraft i denegna kommunen. Ett liknande förslag förs fram i partimotion Jo860yrkande 18. I denna motion föreslås att ett förbud mot utbyggnad av vattenkrafti orörda älvar införs. Ett liknande förslag förs fram i motion Jo29 (mp)yrkande II. Utskottetär inte berett förorda en utvidgning av det kommunala vetot m.m. i enlighet medförslaget i motion Jo29 (mp) yrkaride 8 eller att ett förbud mot utbyggnad avvattenkraft i orörda älvar skall införas. Frågan om utbyggnad av vattenkraftbör handläggas i den ordning som föreskrivs i huvudsak i NRL och VL. Dennafråga tar utskottet upp nedan. Motioner om ett utökat kommunalt veto här förövrigt prövats av tidigare och då avslagits (se CU 1975/76:18 och BoU1983/84:30 s. 9-10). Utskottet avstyrker med det anförda motion Jo29 (mp)yrkandena 8 och 11 samt partimotiön Jo860 yrkande 18. Naturvårdsverkethar publicerat en lista över områden som är av riksintresse för naturvården. Imotion Bo534 (mp) anförs att det är oklart vilken rättslig status denna listahar vid den kommunala planeringen; Motionärerna anser det vara önskvärt attlistan prövas och stadfästs av i likhet med vad'som gjorts avseendedé älvar och vattenområden som enligt 3 kap. 6 § NRL är undantagna frårivattenkraftsutbyggnad. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Centrala myndigheter har attsom underlag för den komniunalä planeringen enligt PBL och NRL ange vilkaområden som enligt deras bedömning kan anses vara riksintressen enligt NRL.Sektormyndigheternas material blir föremål för ställningstaganden i denkommunala planeringeri. I samrådsskedet och i granskningsyttrandet vidplanarbetet tar ställning till om riksintressena blivittillfredsställande behandlade. De överväganden som gjorts beträffanderiksintressena utgör underlag för prövning av olika Föreliggeroklarhet får det anses ingå i uppgift att 1988/89:BoU12 höraberörd sektormyndighet. Därvid har bl. a. de centrala myndigheterna tillfälleatt bedöma hur skall tillämpas. Detär naturligtvis inte uteslutet att en myndighet kan hävda en annan uppfattningän t. ex. när det gäller frågan om vilka hänsyn som skall tastill ett område av riksintresse för naturvården men också när det gällerklassificeringen av ett riksintresse. Att statsmakterna på förhand skulle taställning till just en myndighets bedömning av vad som är av riksintresse ärsålunda inte lämpligt och är dessutom främmande för systemet förkunskapsförsörjningen enligt NRL. Motion Bo534 (mp) om listaöver riksintressanta områden avstyrks med hänvisning till det anförda. Idetta avsnitt behandlar utskottet slutligen partimotion Bo301yrkande 2 och partimotion Bo537 yrkande 5.1 motionerna föreslåsatt ansvaret för NRL på central nivå skall flyttas från plan-och bostadsverkettill . Motionärerna anför att har storkompetens i naturresursfrågor och att en överföring av ansvaret skulle gemiljövården ökad tyngd. Motett sådant resonemang vill utskottet anföra att det är viktigt att hålla sammanplanlagstiftningen i vid mening hos en myndighet och då naturligen hos plan-och bostadsverket. Som utskottet ser det ingår NRL som en del i detlagstiftningskomplex genom vilket bl.a. regleras bevarande och ianspråktagandeav mark och vatten. En annan väsentlig lag inom detta område är PBL. Utskottetvill inte ställa sig bakom det mera begränsade synsätt på NRL som motionärernager uttryck för och som alltså innebär att lagen främst är att se som ettinstrument för att bevaka miljövårdens intressen. För dessa syften finnsdessutom annan lagstiftning. partimotion Bo301 yrkande 2 ochmiljöpartiets partimotion Bo537 yrkande 5 avstyrks. Vattenområden och älvsträckor m.m. samt planen forvattenkraftsutbyggnad Idetta avsnitt behandlas vad i proposition 1988/89:116 bilaga I anförts omplanen för vattenkraftsutbyggnad jämte 13 motioner från allmänna motionstiden1989 och fyra motioner väckta med anledning av propositionen. I motionerna tasupp vattenkrafteris roll i energibalansen, skydd för de fyra huvudälvarna m.fl.älvar utöver det skydd som NRL ger. Vidare behandlas motioner om att följandevattenområden eller älvsträckor skall undantas från utbyggnad och alltså ingå iNRL, nämligen hela Amrrierån och hela Hårkan i , Klippen i ,Meåforsen i , Edänge i Mellanljusnan, uppströms ,, Blädjan och Härjeån samt mellan Vietas och Stora Lulevattnet(Jaurekaska). Här kan erinras om att utskottet (BoU 1986/87:3) vid sinbehandling av förslag till NRL samt 1987 (BoU 1986/87:9) och 1988 (BoU1987/88:15) vid sin behandling av vissa frågor om NRL tog ställning tillpraktiskt taget samtliga nii aktualiserade motiönsyrkariden. I en motionbehandlas skyddet för , i en annan frågan om en föreslagen dämningshöjningav viss del av . I tre motioner be- 1988/89:BoU12 handlasvattenkraftsplanen. Detkan finnas anledning att innan utskottet går in på de enskildamotionsförslagen översiktligt erinra om beslutsordningen vid vattenkraftsutbyggnad.Till grund för ställningstaganden om olika vattenkraftsprojekt skallförverkligas eller ej ligger främst den av beslutadevattenkraftsplanen och 3 kap. 6 § NRL. Det bör noteras att den omständighetenatt ett projekt tas upp i planen inte innebär att det kommer att byggas ut.Frågan om utbyggnad avgörs av vattendomstolarna eller regeringen och då i denordning som anges i VL och angränsande lagar. Motsatsen gäller även; det faktumatt ett projekt inte ingår i planen innebär inte att det inte kan prövas enligtVL. Utgången av en sådan prövning blir bl.a. beroende på om .älvsträckan ellervattenområdet har intagits i NRL. Skulle så vara fallet är det alltså i principinte möjligt att bygga vattenkraftverk eller utföra vattenreglering ellervattenöverledning för kraftändamål. bedömning blir alltså idessa fall att vattenföretaget inte får komma till stånd. Det är med andra ordinte som har att besluta om utbyggnad eller ej av projekt som inteomfattas av NRL. Utskottetövergår nu till att behandla motioner i vilka tas upp vissa älvar ochälvsträckor. Imotion Bo509 (fp) yrkande 3 föreslås att de fyra huvudälvarna, dvs. ,, och , samt och börförklaras som nationalälvar.