bet · GC01BoU7 · 1988-12-31 00:00:00 — b) medger att beslut om bidrag förtillgänglighetsskapande åtgärder på kvartersmark får beviljas intill ett beloppav . under /90, Tilläggslån till ändradlägenhetssammansättning (mom. 79. motiveringen) Under förutsättning av bifall tid reservation 77 och (båda fp) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 73 börjar med "Frågan om" och på s. 74slutar med "gäller lägenhetssammanslagningar" bort ha följandelydelse: har ovan uttalat sig för att alla typerav tilläggslån till bostadshus skall avvecklas. Detta innebäratt förslaget i motion Bo271 (m) yrkande 9 om att tilläggslån inte skall utgåvid lägenhetssammanslagningar redan får anses vara tillgodosett. Beslutsramför bostadshus (mom. 80) 1988/89:BoU7 och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande .som på s. 74börjar med "Förslaget i" och på s. 75 slutar med "avstyrks avutskottet" bort ha följande lydelse: Som ovan framgått innebär bostadsutskottetsställningstagande vad avser ombyggnadslån till lägenhetssammanslagningar attäven tilläggslån till dessa åtgärder i fortsättningen endast i undantagsfallkommer att kunna utgå. Den i motion Bo271 (m) yrkande II föreslagna minskningenav beslutsramen för bostadshus torde därför kunna genomförasutan att utrymmet för långivning till övriga åtgärder minskas i förhållandetill regeringens förslag. Utskottet bifaller detta motionsyrkande och avstyrkersåledes regeringens förslag och förslaget i motion Bo247 (c) yrkande 17. Någotbehov av att, som föreslås i motion Bo210 (s) yrkande 1, uttala sig om denframtida storleken på beslutsramen kan utskottet inte anse föreligga. Ävendetta motionsyrkande avstyrks. dels att moment 80 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 80. beträffande beslutsram för bostadshusyngre än att med bifall till motion 1988/89:Bo27l yrkande 11och med avslag på regeringens förslag i proposition 1988/89; 100 bilaga 13 samtmotionerna l988/89:Bo210 yrkande 1 och 1988/89;Bo247 yrkande 17 medger attbeslut om tilläggslån till åtgärder i bostadshus som är fårmeddelas inom en ram på . för /90, Beslutsram för bostadshus (mom. 80) Underförutsättning av bifall tdl reservation 77 och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 74 börjarmed "Förslaget i" och på s. 75 slutar med "avstyrks avutskottet" bort ha följande lydelse: har ovan tillstyrkt en motion (fp) om atttilläggslån till bostadshus inte skall utgå efter den 30 juni1989. Vid ett bifall till utskottets ställningstagande skall därförsjälvklart inte någon ram för beslut om dessa lån fastställas för nästabudgetår. Av detta skäl avstyrks regeringsförslaget samt motionerna Bo210 (s)yrkande I, Bo247 (c) yrkande 17 och Bo271 (m) yrkande 11. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna. dels att moment 80 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 80. beträffande beslutsram för bostadshusyngre än att med avslag på regeringens förslag i proposition1988/ 89:100 bilaga 13 samt motionerna 1988/89;Bo210 yrkande 1, 1988/ 89;Bo247yrkande 17 och 1988/89;Bo271 yrkande 11 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Beslutsramför bostadshus (mom. 80) 1988/89:BoU7 Under förutsättning av bifall till reservation 45 och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 74 börjarmed "Förslaget i" och på s. 75 slutar med "tillstyrks avutskottet" bort ha följande lydelse; har ovan under avsnitt 5.5.3 behandlatoch tillstyrkt ett motionsyrkande från c om att beslut i december1989 om höjning av den garanterade räntan till ombyggnadslån bör omprövas ochtidigare gällande räntenivåer bör återinföras. Ett beslut i denna riktningskulle avsevärt minska behovet av tilläggslångivning till bostadshus yngre än30 år. tillstyrker av detta skäl yrkande 17 i motion Bo247 (c)om att beslutsramen /90 avseende tilläggslån till bostadshus yngre än30 år bör bestämmas till 125 milj. kr. Regeringsförslaget samt motionerna)3o210 (s) yrkande 1 och Bo271 (m) yrkande 11 avstyrks. dels att moment 80 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 80. beträffande beslutsram för bostadshusyngre än att med bifall till motion 1988/89:Bo247 yrkande 17och med avslag på regeringens förslag i proposition 1988/89:100 bilaga 13 samtmotionerna 1988/89;Bo210 yrkande 1 och 1988/89;Bo271 yrkande 11 medger att beslutom tilläggslån till åtgärder i bostadshus som är får meddelasinom en ram på . för /90, Beslutsram för bostadshus (mom. 80) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 75 börjarmed "Beträffande vad" och slutar med "tillstyrks avutskottet" bort ha följande lydelse; 1 enlighet med vad som framförs i motion Bo210 (s) äromfattningen av byggskador och byggfel i miljonprogrammets bostäder mycketstor. Många av förbättringsbehoven har sitt ursprung i en snabb och storskaligbyggprocess där oprövade utföranden och material användes. Det är därförorimligt att de som bor i dessa mer eller mindre sjuka hus skall stå förkostnaderna för att avhjälpa dessa brister. Det måste vara samhällets uppgiftatt svara för dessa. Ramen för tilläggslån bör därför ökas i enlighetmed förslaget i motion Bo210 (s). Detta bör ges regeringen till känna. dels att moment 80 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 80. beträffande beslutsram för bostadshusyngre än att med anledning av regeringens förslag i proposition1988/89:100 bilaga 13 och motion 1988/89;Bo210 yrkande 1 samt med avslag påmotionerna 1988/89;Bo247 yrkande 17 och 1988/89;Bo271 yrkande 11 a) som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, b) medger att beslut om tilläggslåntill åtgärder i bostadshus som är yngre än30 år får meddelas inom en ram på . /89:BoU7 budgetåret1989/90, Reglering av bostadsbidragsgivningen i lag (mom.81) (), (), (),() och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 77 börjarmed "Utskottet finner" och slutar med "det anförda" bort haföljande lydelse: beslöt mot bostadsutskottets förslagatt bostadsbidragsgivningen skulle regleras i lag. Som då framhölls finns ingasakliga motiv att införa en lagreglering. Vad regeringen åsyftade med lagensinförande var att ålägga kommunerna att införa bostadsbidrag till vissa hushållutan barn. hade att behandla motioner från m, fp och com att sådana bidrag inte skulle utgå. Även har utskottet att behandlamotioner med denna innebörd från dessa partier. Utskottet behandlar dessamotioner nedan men vill redan nu framhålla att bostadsbidrag till vissahushåll utan barn inte bör utgå. Det finns bl.a. mot bakgrund härav inte skäl attlagreglera bostadsbidragsgivningen. Bostadsbidragsgivningen tillbarnfamiljerna betalades ju ut innan lagen fanns. Kommunerna kommer ävenfortsättningsvis att betala ut sådana bidrag utan att de åläggs detta i lag. Utskottet tillstyrker med det nu anförda motion Bo247 (c)yrkande 19 om att beslut om att lagreglera bostadsbidragsgivningen börrivas upp. I bilaga 2 till detta betänkande lämnas ett förslag till upphävandeav lagen (1988:786) om bostadsbidrag fr.o.m . De regler sommåste finnas för bostadsbidragsgivningen bör meddelas i förordning på sammasätt som gällde före . Detta bör ges regeringen till känna. dels att moment 81 i utskottetshemställan bort ha följandelydelse: 81. beträffande reglering avbostadsbidragsgivningen i lag att med anledning av motion1988/89;Bo247 yrkande 19 a) antar sombilaga 2 till detta betänkande fogat förslag till lag om upphävande av lagen(1988:786) om bostadsbidrag, b) som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om den framtida regleringen avbostadsbidragsgivningen, Ändrade inkomstgränser, ändrade bostadskostnadsgränser och minsta bidragsbelopp i vad gäller bostadsbidrag (mom. 82 a) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 77börjar med "Förslagen i" och slutar med "avstyrks sålunda"bort ha följande lydelse; Regeringens förslag att bostadsbidragen skall varaoförändrade innebär i realiteten sänkta bidrag medutgångspunkt i de hyror som kommer att fastställas . En sådan ordningkan inte accepteras.Med den kostnadsutveckling som ägt rum på bostadsmarknaden /89:BoU7drabbas barnfamiljerna särskilt hårt genom att bostadsbidragen"fryses". Det är viktigt att samhällets stöd prioriteras till dem sombäst behöver det. Bl.a. mot denna bakgrund anser utskottet att de övrebostadskostnadsgränserna för bidrag (den s.k. 60-procentsgränsen) bör höjasmed /mån. för hushåll med 1 eller 2 barn, med /mån. för hushållmed 3 barn och med /mån. för hushåll med minst 4 barn. Vad nu anförtsbör som sin mening ge regeringen till känna. Vad nu föreslagits innebär att vad i vänsterpartietkommunisternas partimotion Bo224 förordats delvis tillgodosetts. Någonändring av inkomstgränserna bör inte företas. De ändrade reglerna bör inarbetas i den förordning ombostadsbidrag som utskottet ovan förordat. deb att moment 82 a i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 82 a. beträffande ändrade inkomstgränser, ändradebostadskostnadsgränser och minsta bidragsbelopp i vad gäller bostadsbidrag attriksdagen med bifall till motion 1988/89;Bo247 yrkande 20 och med anledning avmotion 1988/89;Bo224. båda motionerna såvitt nu är i fråga, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Ändrade inkomstgränser, ändrade bostadskostnadsgränseroch minsta bidragsbelopp i vad gäller bostadsbidrag(mom.82 a) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 77börjar med "Förslagen i" och slutar med "avstyrks sålunda"bort ha följande lydelse; dels att den del av utskottets yttrande som på s. 77 börjarmed "Utskottet, som" och slutar med "i fråga" bort haföljande lydelse: Som i kommunisternas partimotion Bo224anförs har det under en lång följd av år uttalats kritik mot förändringar ibostadsbidragssystemet som innebär att det urholkas. Mot denna bakgrund måsteförändringar i bidragssystemet under pågående utredningsarbete göras så attbidragen minst hålls på oförändrad nivå. I motionen läggs fram förslag meddetta syfte. Följande förändringar för bostadsbidrag till hushåll med barn börgöras. De bör gälla . Bostadskostnadsgränserna bör höjas; den s.k. 80-60-gränsenmed /mån. för hushåll med 1 eller 2 barn, med /mån. för hushållmed 3 eller 4 barn och med /mån. för hushåll med minst 5 barn. Den övrebostadskostnadsgränsen bör höjas med samma belopp för familjer med högst 4barn. För familjer med 5 eller flera barn bör den höjas med /mån. Inkomstgränsen för barnfamiljerna bör höjas med ,vilket innebär att oreducerat bidrag kommer att utgå för bidragsgrundandeinkomst /år. Förhushåll utan barn bör de övre bostadskostnadsgränserna sättas till för ensamboende och till /mån. för makar/samboen- 1988/89:BoU7 de. Detta innebär en höjning med /mån. Inkomstgränsenför oreducerat bidrag bör höjas med . för ensamboende och med 3 000 kr.för makar/samboende. Slutligen bör minsta bidragsbelopp som betalas ut vara 50kr./mån. är det /mån. De förslag som lagts fram innebär alltså att det blirmöjligt att bibehålla bostadsbidragens värde . Genomvad nu förordats har vad i motion Bo247 (c) yrkande 20, såvitt nu är i fråga,föreslagits i viss mån tillgodosetts. Ett förslag till lag om ändring i lagen (1988:786) ombostadsbidrag i enlighet med vad i kommunisternas partimotionföreslagits bifogas detta betänkande som bilaga 3. Utskottet föreslår riksdagenatt anta detta förslag. dels att moment 82 a i utskottets hemställan bort haföljande lydelse; 82 a. beträffande ändrade inkomstgränser, ändradebostadskostnadsgränser och minsta bidragsbelopp i vad gäller bostadsbidrag attriksdagen med bifall till motion 1988/89:224 och med anledning av motion1988/89:247 yrkande 20, båda yrkandena såvitt nu är i fråga, antar som bilaga 3till detta betänkande fogat förslag till lag om ändring i lagen (1988:786) om bostadsbidrag. Bostadsbidrag till vissa hushåll utan barn (mom. 82 b) (), (), (),(), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 77börjar med "Inte heller" och slutar med "Motionernaavstyrks" bort ha följande lydelse; Utskottet tillstyrker motioner från m, fp och c om attbostadsbidrag till hushåll utan barn inte bör utgå. Som utskottet anförde förraåret borde dessa s.k. ungdomsbostadsbidrag aldrig ha införts. Bidragen ärbehäftade med så stora marginalproblem att de inte är av stort värde förungdomarna. Dessa bostadsbidrag bör avskaffas fr.o.m. . I andramotioner från de ovan nämnda partierna har lagts fram förslag om hur ungdomarnaskall ges möjligheter att väsentligt bättre än hävda sig påbostadsmarknaden. dels att moment 82 b i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 82 b. beträffande bostadsbidrag till vissahushåU utan barn att med anledning av motionerna 1988/89;Bo223yrkande 18, 1988/89:Bo247 yrkande 20, detta yrkande såvitt nu är i fråga,1988/89;Bo271 yrkande 12 och 1988/89;Bo417 yrkande 5 c som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Lagförslagom bostadsbidrag (mom. 82 c) 1988/89BoU7 , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 77börjar med "Utskottet föreslår" och slutar med "dettabetänkande" bort ha följande lydelse; Utskottet har tidigare givit uttryck för uppfattningen attbostadsbidragsgivningen inte bör regleras i lag. Det finns inte helleranledning för att acceptera regeringens förslag till lag om särskildabestämmelser om bostadsbidragen för . dels att moment 82 c i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 82 c. beträffande lagförslag otnbostadsbidrag att inte antar vid proposition 1988/89:100 bilaga 13bifogat förslag till lag om särskilda bestämmelser om bostadsbidrag för år1990, Lagförslag om bostadsbidrag (mom. 82 c) Under förutsättning av bifall till reservationerna 83. och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 77 börjarmed "Utskottet föreslår" och slutar med "detta betänkande"bort ha följande lydelse; Utskottet har ovan fillstyrkt motion Bo247 (c) yrkande 20om ändrade bostadskostnadsgränser för bostadsbidrag till hushåll med barn.Utskottet har också tillstyrkt ett förslag i samma motion om attbostadsbidragsgivningen inte bör regleras i lag utan att detta bör ske iförordningens form. Med hänvisning till dessa ställningstaganden avstyrkerutskottet regeringens förslag till lag om särskilda bestämmelser ombostadsbidrag för . deb att moment 82 c i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 82 c. beträffande lagförslag ombostadsbidrag att inte antar vid proposition 1988,'89:100 bilaga 13bifogat förslag till lag om särskilda bestämmelser om bostadsbidrag för år 1990och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Lagförslag om bostadsbidrag (mom. 82 c) Under förutsättning av bifall till reservation 85 (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 77 börjarmed "Utskottet föreslår" och slutar med "detta betänkande"bort ha följande lydelse: Utskottet har ovan föreslagit att med bifalltill kommunisternas partimotion Bo224 såvitt nu är i fråga antaett förslag till lag om ändring i lagen (1988:786) om bostadsbidrag. Någonsärskild lag om bostadsbidrag för behövs därmed inte. dels attmoment 82 c i utskottets hemställan bort ha följande lydelse; 1988/89:BoU7 82 c. beträffande lagförslag om bostadsbidrag attriksdagen inte antar vid proposition 1988/89:100 bilaga 13 bifogat förslag tilllag om särskilda bestämmelser om bostadsbidrag för , Bostadsbidrag till alla hushåll utan barn (mom.83) (), (), (),(), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 77börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "till känna"bort ha följande lydelse; Utskottet har under en lång följd av år och (BoU 1987/88:20 S.5) avstyrkt motioner om alt bostadsbidragsgivningen skulleutsträckas till att omfatta alla sådana hushåll utan barn som med tillämpandeav de gällande inkomst- och bostadskostnadsgränserna kan få bidrag. Utskottets ställningstagande står fast. Vänsterpartietkommunisternas partimotion Bo224 såvitt nu är i fråga och motionerna Bo257 (s)och Bo263 (s) avstyrks således. dels att moment 83 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse; 83. beträffandebostadsbidrag till alla hushåll utan barn attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Bo224 såvitt nu är i fråga,1988/89:Bo257och 1988/89;Bo263, Beräkning av bostadskostnad (mom. 84) (), (), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 78börjar med "Även dessa" och slutar med "utskottetmotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Beträffande bostadsrätt bör viss del av räntekostnaden förköp av denna ingå när den bostadsbidragsgrundande bostadskostnaden bestäms. 1skilda utredningssammanhang har förordats att i den bidragsgrundande bostadskostnadenskall medräknas av räntekostnaden för lån som tagits upp för att förvärvabostadsrätten. Utskottet delar denna uppfattning. För egnahemmen bör i den bidragsgrundande inkomsten fåräknas in ett belopp motsvarande normal avskrivning. bör föreläggas förslag i enlighet med vad nuanförts. Detta innebär en anslutning till motion Bo247 (c) såvitt nu är i frågaoch till motionerna Bo272 (fp) och Bo417 (m) yrkande 3. dels att moment 84 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 84. beträffandeberäkning av bostadskostnad attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89;Bo247 yrkande 20 såvitt nu är ifiåga, 1988/89:Bo272 och 1988/89:Bo417 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Beräkningav bostadskostnad (mom. 84) 1988/89;BoU7 och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 78börjar med "Även dessa" och slutar med "utskottetmotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion Bo247 (c) yrkande 20 såvitt nu är ifråga bör i den bidragsgrundande inkomsten få inräknas ett belopp som motsvararnormal avskrivning. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Däremot kan utskottet inte tillstyrka förslaget imotionerna Bo272 (fp) och Bo417 (m) yrkande 3 om att .50 '/r av räntekostnadenför lån som tagits upp för att förvärva en bostadsrätt skall få räknas in närboendekostnaden bestäms. dels att moment 84 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 84. beträffande beräkning avbostadskostnad att med anledning av motion 1988/89;Bo247 yrkande 20såvitt nu är i fråga och med avslag på motionerna 1988/89: Bo272 ochl988/89;Bo417yrkande3som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört, Bastillägg och bostadsbidragens konsumtionsstyrande effekt (mom. 85) , och (alla rn)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 78 börjarmed "Utskottet finner" och slutar med "partimotion Bo214"bort ha följande lydelse: De inkomstprövande bostadsbidragen har en viss betydelseför vissa i ekonomiskt hänseende hårt drabbade familjer. Emellertid innebärhöjningar av dessa inkomstprövade bidrag att det blir svårare för de flestabarnfamiljer att själva kunna förbättra sin ekonomi. Detta beror på demarginaleffekter som finns inbyggda i systemet. Denna effekt drabbar ocksåfamiljeekonoinin när en hemarbetande make tar förvärvsarbete. Ju flera barn detfinns i familjen desto mindre blir i allmänhet behållningen av dettaförvärvsarbete sedan skatt och värdet av minskade bostadsbidrag räknats bort. En plan bör utarbetas för hur bostadsbidragen förmerparten av bidragstagarna successivt skall ersättas med andra åtgärder såatt barnfamiljer som betalar skatt normalt inte skall behöva uppbärainkomstprövade bostadsbidrag. Av störst betydelse är en skattereform somradikalt sänker inkomstskatterna och därmed undanröjer de storamarginaleffekter som bl.a. bostadsbidragssystemet ger upphov till. Vad ovan anförts bör med anledning av moderatasamlingspartiets partimotion Bo214somsin mening ge regeringen till känna. Enplan bör alltså utarbetas i vilken bostadsbidragen stegvis ersätts med grundavdragför barn, lägre skattetryck i övrigt samt flerbarnstillägg. Vad i partimotioner Bo213 och Bo259föreslagits om bastillägg avstyrks. Detta förslag är inte förenligt medförslaget i moderata samlingspartiets partimotion. dels attmoment 85 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1988/89:BoU7 85. beträffande bastillägg och bostadsbidragenskoitsumtionsstyrande effekt attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Bo214 och med avslag på motionerna1988/89:213 och 1988/89:259 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Bastillägg och bostadsbidragens konsumtionsstyrande effekt (mom. 85) dels att den del av utskottets yttrande som på s. 78börjar med "Utskottet finner" och slutar med "partimotionBo214" bort ha följande lydelse: Ett bastillägg bör ersätta bostadsbidragen förbarnfamiljer. Därigenom ökas valfriheten för människorna att bosätta sig var devill. I glesbygd kan bostadskostnaden vara liten men transportbehovet betydligtstörre än i storstad. Alla som får bostadsbidrag kommer att få ökatekonomiskt stöd om ett bastillägg införs. Bostadskostnaderna är myckethöga. När bostadsbidraget ersätts med bastillägg ökas människors valfrihet attsjälva avgöra vad pengarna skall användas till. Detta bör rimligen bidra tillatt bygg-och boendekostnaderna pressas. Bastillägget beräknas enligt formeln: Bastillägg= 2 100 -l-480x antalet barn (max. tre) -0,20x hushållets månadsinkomst.Begränsningen till tre barn är samma som för nuvarande bostadsbidrag. De somhar flera än tre barn kompenseras genom flerbarnstillägget inombarnbidragssystemet. Finansieringen av det nu föreslagna bastillägget bör skepå anslag som bör tas upp under huvudtitel. Vad utskottet nu anfört med anledning av miljöpartietspartimotioner Bo213 och Bo269 bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Moderata samlingspartiets partimotion Bo214 om grundavdrag m.m. istället för bostadsbidrag avstyrks av utskottet. dels att moment 85 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 85. beträffande bastillägg och bostadsbidragenskonsumtionsstyrande effekt attriksdagen med bifall till motionerna l988/89;Bo213 och 1988/ 89:259 och medavslag på motion 1988/89:214 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Skattereduktion motsvarande beräknat bostadsbidrag (mom. 86) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 78börjar med "Ett motsvarande" och slutar med "avstyrkssålunda" bort ha följande lydelse; Utskottet behandlade enmotion (c) med ett motsvarande yrkandesom det nu aktuella om skattejämkning som alternativ till bostads- 1988/89:BoU7 bidrag. I en reservation (c) till betänkande 1987/88:20 anfördesdå; Även om det skett en delförenklingar avseende ansökan och fastställelse av bostadsbidragen, kvarståruppenbara olägenheter med bristande överensstämmelser med verklig inkomst ochmöjligheter till fusk med bidragen. Om nuvarande bostadsbidragsansökan omformastill en "skattejämkningsansökan" skulle vi vinna många fördelar. Den bidragssökande får en skatteminskning motsvarandeberäknat bostadsbidrag. I samband med beräkning av slutlig skatt justeras"skatteminskningen" till exakt belopp i förhållande till då kändinkomst, bostadskostnad, familjeförhållanden m.m. Har reduceringen varit förhög blir det "restskatt" och om den varit för låg blir detåterbäring. Den som råkar ut för oförutsedda inkomstbortfall ellerhyreshöjningar får på detta sätt ett retroaktivt bostadsbidrag, utan någonextra omprövning. Reducering sker med samma automatik om inkomsten blir högreän beräknat. - Möjligheternatill bidragsmissbruk försvinner om man inte deklarerar falskt. - Sammantaget förskatt och bostadsbidrag måste administrationen bli enklare och billigare. - Hyran betalasmed den egna lönen i stället för med bidrag. - De offentligautgifterna minskar. Många har skattejämkning på grund av t.ex.räntekostnader. Alla skall deklarera och för alla skall beräknas slutlig skatt. Merarbetet för skattemyndigheten genom det "utvidgade" skattejämkningssystemet bör motsvara endast en ringa del av nuvarande bidragshantering. I varje fall ' förstaåren borde huvuddelen av arbetet med "skattejämkningen" kunna utförasav nuvarande personal på kommunernas förvaltningsorgan om de får enkompletterande utbildning. Överflyttningen skulle därmed kunna ske successivttill skattemyndigheter och i takt med nödvändig resursuppbyggnad. Ekonomisktfinns minst två fördelar: