bet · GC01LU9 · 1988-12-31 00:00:00 — Om en styrelseledamot ellersuppleant har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för deprivatanställda, skall detta anges i ansökningshandlingen. Har ej den som ensam eller gemensamt med annan får tecknaföreningens firma egenhändigt skrivit sin namnteckning på ansökningshandlingen,skall vid denna fogas särskild bilaga, på vilken namnteckningen finns. Namnteckningskall vara styrkt av vittnen. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1987:1254. Förslagtill 1988/89:LU9 Lagomändring i lagen (1981:324) om medborgarvittnen 4 Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1981:324) ommedborgarvittnen skall ha följande lydelse. 3§ Valbar till medborgarvittne är var Valbar till medborgarvittne är var och en som är wynrf/g oc/ikyrkobok- och en som är kyrkobokförd inom förd inom kommunen. Den som inte kommunen och som inte är under- är svensk medborgare är dock valbar årig eller har förvaltare enligt II kap. endast om han är kyrko- 7 S . Den som inte är bokförd i . Den som är an- svensk medborgare är valbar endast ställd inom polisväsendet får inte om han är kyrkobokförd väljas fill medborgarvittne. Den som är anställd inom polisväsendet får inteväljas till medborgarvittne. Om ett medborgarvittne upphör att vara valbar,förfaller uppdraget genast. Dennalag träder i kraft . Förslagtill 1988/89:LU9 Lag omändring i lagen (1988:877) om ändring i Bilaga 4 studiestödslagen(1973:349) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 2 § lagen(1988:877) om ändring i studiestödslagen (1973:349) skall ha följande lydelse. Harnågon uppburit studiestöd obehörigen eller med för högt belopp och har haninsett eller bort inse detta, kan vad för mycket utgått genast återkrävas. Avbryternågon sina studier skall första stycket tillämpas beträffande ' uppburetstudiestöd som avser tiden efter avbrottet. Beror avbrottet på sjukdom skallstudiestöd som den studerande uppburit enligt 3 kap. 15-19 §§,4 kap. 28-35§§eller7 kap. 17 § och de bestämmelser som anges där ej återkrävas. Detsammagäller vid sådan ledighet som avses i 3 kap. 31 §, 4 kap. 44 § och 7 kap. 17 a§. Avser återkrav enligtförsta eller Avser återkrav enligt första eller andra stycket studiehjälpenligt andra stycket studiehjälp enligt 3 kap. till sådan studerande, som vid 3 kap. fill sådan studerande, som vid utbetalningstillfället var omyndig på utbetalningstillfället var omyndig, grM/it/flwö/rfer, åvilar betalningsskyl- åvilar betalningsskyldigheten den digheten den som då var den omyn- som då var den omyndiges förmyn diges förmyndare. Påstudielån enligt 3 kap., på studiemedel enligt 4 kap. och på särskiltvuxenstudiestöd enligt 7 kap. som återkrävs enligt första eller andra stycketutgår ränta från den dag när medlen uppburits efter en räntesats som vid varjetidpunkt överstiger statens utlåningsränta. På andraformer av studiestöd som återkrävs enligt denna paragraf utgår ränta enligtsamma räntesats från den dag som infaller efter det beslut om återkravfattats. Om det finns särskilda skäl kan den återbetalningsskyldige befriashelt eller delvis från sin skyldighet att betala räntan. om god man och förvaltare (prop.1987/88:124 jämte motioner) 1988/89:LU9 Bilaga 5 I proposition 1987/88:124 har regeringen() efter hörande av lagrådet föreslagit att antavid propositionen fogade förslag till lag om ändring i m.m. Medanledning av propositionen har väckts motionerna 1987/88 :L3-L5. har beslutat inhämtayttrande av justitieutskottet över propositionen samt motion L3, såvitt avseryrkande 2, och motion L5. Ärendetföranleder följande yttrande från justitieutskottets sida. I propositionen föreslås att institutet omyndigförklaringavskaffas och att i stället - vid sidan om nuvarande godmansinstitut - enutbyggd form av godmanskap införs benämnd förvaltarskap. Den som behöver hjälpför att handha sina angelägenheter skall i första hand få en god man. Endast ifall där den hjälpbehövande är ur stånd att vårda sig själv eller sin egendomoch det är otillräckligt med god man skall en förvaltare förordnas. Ettförvaltarförordnande skall kunna begränsas till att avse viss egendom ellerangelägenhet. Förslaget innebär att den som får förvaltare förordnad försig förlorar rådigheten över det som omfattas av förordnandet men inte - somvid omyndigförklaring - att han fråntas sin rösträtt. Enligt förslaget skall rätten få förordna förvaltare fören person om denne på grund av sjukdom, hämmad förståndsutveckling, försvagathälsotillstånd eller liknande förhållande är ur stånd att vårda sig eller sinegendom. Förvaltare skall inte förordnas om det är tillräckligt med god maneller om den enskilde kan få hjälp på annat, mindre ingripande sätt.Förvaltaruppdraget skall anpassas till den enskildes behov i varje särskilt fall ochkunna begränsas till att avse viss egendom eller angelägenhet eller 1988/89:LU9 egendom överstigande visst värde. Förvaltaren skall inom ramen för Bilaga 5 förvaltaruppdraget ensam ha rådighet över denenskildes egendom och företräda denne i alla angelägenheter som omfattas avuppdraget. Den som har förvaltare utan begränsning av uppdraget skall inte varabehörig att företa rättshandlingar för annans räkning. Beslut om förvaltarskap skall kungöras i Post- och InrikesTidningar samt skrivas in vid och stå under tillsyn av den tingsrätt däransökan om förvaltarskapet gjordes. Om den som förvaltarskapet avser får sitthemvist på en ort som hör under en annan tingsrätt skall förvaltarskapetskrivas in vid och stå under tillsyn av den tingsriitten. Behörighet för vissa tjänster och uppdrag I ett flertal författningar finns bestämmelserombehörighet för olika slag av tjänster eller befattningar. Ett vanligt villkorför behörighet i dessa bestämmelser är att innehavaren av tjänsten elleruppdraget inte får vara omyndig, dvs. under eller omyndigförklarad. Dettagäller t.ex. domare, nämndemän och advokater. Enligt det förslag som remitterades till lagrådet skulleett förvaltarförordnande inte - som sålunda enomyndigförklaring- inskränka möjligheterna att inneha vissa tjänster ellerbefattningar. Förslaget kritiserades av lagrådet (prop. s. 232 f). bör inom regelsystem gälla att den, som genomförvaltarskapsförordnande helt eller partiellt har frånkänts rättshandlingsförmågainom sin egen rättssfär, omöjligen skall kunna bli lagligen tillerkiindbehörighet att företa rättshandlingar för annans räkning. Denna princip måsteenligt lagrådet rimligen slå igenom på alla områden där fråga uppkommer om attvederbörande skall vara anförtrodd att företa rättshandlingar för annansräkning, t.ex. när det gäller ansvariga funktionärer på associationsrättensfält eller i verksamhet av den art som utövas av advokater och revisorer m.fl. Men även utanför området, där rättshandlingar för annansräkning är i fråga, anser lagrådet att konsekvensen måste tas att den som genomförvaltarskap är frånkänd rättshandlingsförmåga inom sin egen rättssfär inteskall kunna utöva beslutanderätt i andras rättsangelägenheter av motsvarandeslag. Särskilt framträdande blir härvidlag enligt lagrådet de som hardomaruppgifter, men även de som betrotts med myndighetsutövning i övrigt måstetas i beaktande. Enligt lagrådet måste det framhållas såsom nödvändigt att detlagligen fastslås, att den som blir föremål för förvaltarskap blir imotsvarande mån obehörig att på andra områden fylla funktioner som innefattarbeslutsfattande av betydelse för andras rättsställning. Lagrådet utlåter sig om hur frågan lagtekniskt skullekunna lösas. Lagrådet förklarar sig vara medvetet om att en lösning av antyddart inte står i samklang med ett av den tilltänkta reformens syften - attundvika sådan integritetsstörande stämpel som omyndigförklaringen ansettsmedföra. Men detta syfte bör enligt lagrådet inte vinnas till priset av att mani den kommande lagstiftningen accepterar oformligheter och nytillskapade riskeri rättslivet. Enligt lagrådet torde en lösning - på ena eller andrasättet - väl hinna 1988/89:LU9 frambringas, eftersom lagstiftningen avsesträda i kraft först Bilaga 5 1989 och lagrådet förklarar sigförutsätta att en kompletteringslösning arbetas fram. Departementschefen har i propositionen i viss utsträckningtillmötesgått lagrådet (prop. s. 248 f). De föreslagna reglerna innebär att detför den som har förvaltare utan begränsning av uppdraget skall gälla vissainskränkningar i möjligheterna att inneha eller utöva uppdrag och befattningar,medan däremot ett begränsat uppdrag inte skall medföra sådana inskränkningar.Lagförslagen i propositionen har utformats i enlighet härmed. Imotionerna L3 och L5 riktas kritik mot förslaget i den här delen. I motion L3 framhålls att förslaget innebär att den som inågot avseende är föremål för förvaltarskap får upprätthålla ett antalfunktioner som är uteslutna för omyndigförklarade. Motionärernapåpekar att det för att förordna förvaltare för någon förutsätts att denaktuella personen är "ur stånd att vårda sig eller sin egendom", ochenligt motionärerna är det inte försvarbart att på detta sätt utsättamedborgarna för risk för rättsförluster genom att olämpliga personer får fattabeslut i viktiga frågor. Också i motion L5 betonas att det i de nu aktuella fallenär fråga om personer som "på grund av sjukdom, hämmad förståndsutveckling,försvagat hälsotillstånd eller annat liknande förhållande är ur stånd attvårda sig eller sin egendom". Enligt motionärerna är det en motbjudandetanke att den som i större eller mindre grad är berövad sin rättsligahandlingsförmåga formellt skall vara behörig att företa rättshandlingar förannans räkning, t.ex. i verksamhet som advokat eller rättegångsombud. Likasvårt är det enligt motionärerna att föreställa sig att en sådan person inteskall vara förhindrad att utöva domaruppgifter. I motionen framhålls att detbland dem, för vilka förvaltarförordnande kan bli aktuellt, förekommer personermed psykiska svaghetstillstånd, psykiska störningar och sjukdomar, t.ex.manodepressiva personer. Motionärerna erinrar om att det i gängse kommentarertill - i anslutning till kravet på att vederbörande ej fårvara omyndigförklarad - framhålls vikten av att förtroendet för domstolarnaligger på en hög nivå. Enligt motionärerna är det uppenbart att den föreslagnaordningen inte skulle positivt påverka allmänhetens förtroende förrättsväsendet, en fråga som även i den allmänna debattentilldragit sig alltmer ökad uppmärksamhet. Avslutningsvis uttalar motionärerna att vikten av attupprätthålla allmänhetens förtroende för rättsväsendet och hänsynen till denenskildes rättssäkerhet gör att slutsatsen endast kan bli att den som stårunder förvaltare alltid måste vara diskvalificerad, oavsett om förvaltarskapetär totalt eller partiellt. Utskottet finner för sin del att den som genom ettförvaltarskapsförordnan de helt eller delvis har frånkänts rättshandlingsförmåga inte bör kunna bli lagligen tillerkänd behörighet att företa rättshandlingar för annans räkning och att den principen måste gälla även för vissa funktionärer i verksamhet av den art som utövas av t.ex. advokater. Utskottet anser vidare att den som genom förvaltarskap är frånkänd rättshandlingsförmåga inom sin egen rättssfär inte skall kunna utöva beslutanderätt i andras rättsliga angelägenhe- 177 ter avmotsvarande slag. Särskilt gäller detta de personer som har domarupp- 1988/89:LU9 gifter, men även de som betrotts med myndighetsutövning i övrigtmåste tas i Bilaga 5 beaktande. Enligt utskottets mening bör inte endast obegränsadeförvaltarskap innebära obehörighet i nu aktuella fall. Också i fråga orri denperson för vilken har förordnats en förvaltare med begränsat uppdrag har jugjorts bedömningen att han till följd av exempelvis psykisk ohälsa är ur ståndatt vårda sig eller sin egendom. Det kan alltså även vid begränsatförvaltarskap vara fråga om personer med lika allvarliga psykiskainsufficienstillstånd som de som har obegränsat förvaltarskap och där förmåganatt ta vara på sig själv har bedömts så, att behov av en förvaltare ansettsföreligga. Beträffande de tjänster och uppdrag som justitieutskottethar anledning att uttala sig om finner utskottet sålunda att regeringensförslag bör kompletteras. För att tjänstgöra som domare eller nämndeman och föratt vara ledamot av eller uppträda som rättegångsombud bör detsåledes gälla ett krav att personen i fråga inte har en förvaltare förordnadför sig, och detta oavsett om förvaltaruppdraget är begränsat eller obegränsat. En sådan ordning är enligt utskottets mening av betydelseockså för att upprätthålla allmänhetens förtroende för rättsväsendet och föratt värna om kvalitet i rättslivet. Utskottet vill understryka vikten av vad nusagts, inte minst som dessa frågor tilldragit sig uppmärksamhet iolika sammanhang, bl.a. i den allmänna debatten. ställer sig alltså bakom de synpunktersom har framförts i de nu aktuella motionerna och anser att de ifrågavarandeförslagen till ändring i m.fl. författningar bör ges enutforming som innebär att för domare, nämndemän, advokater och rättegångsombudbör gälla den ordning som har redovisats ovan. Avslutningsvis vill utskottet tillägga att det för denordning som utskottet förordar inte nödvändigtvis behöver vara en förutsättningatt också partiella förvaltarskap blir föremål för anteckning ifolkbokföringen. Som framgått ovan är reglerna om tillsyn och inskrivning avförvaltarskap sådana att de gör det möjligt att utan central registrering fåtillförlitliga uppgifter om huruvida en person har förvaltare förordnad för sigeller ej. Närvarande: (), (), HansPettersson i (s), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (). () och (). Näringsutskottetsyttrande i988/89:lu9 om vissabehörighetsregler för personer som ställts under förvaltarskap (prop.1987/88:124) har berett näringsutskottet tillfälle attyttra sig över motion 1987/88:L3 av m.fl. (m), såvitt avseryrkande 2, och motion 1987/88:L5 av m.fl. (fp, m, c) samtproposition 1987/88:124 om god man och förvaltare i motsvarande delar.Näringsutskottet vill anföra följande. Den reform .som föreslås genom propositionen har tvåväsentliga beståndsdelar. Dels skall sådana personer som genomomyndigförklaring mister sin rösträtt i fortsättningen kunna få erforderlighjälp att vårda sina angelägenheter utan att detta påverkar rösträtten. Delsskall det förvaltarskap som utom för underåriga träder i förmynderskapetsställe anpassas till den enskildes behov i varje särskilt fall och sålundakunna begränsas till att avse exempelvis viss egendom eller angelägenhet. Denfråga som näringsutskottet har att yttra sig om är - beträffande lagar inomnäringsutskottets beredningsområde - i vilken mån den omständigheten att någonhar förvaltare enligt de föreslagna bestämmelserna i skall, påsamma sätt som att han är omyndigförklarad enligt nuvarande bestämmelser, görahonom obehörig för vissa angivna tjänster och uppdrag. Ställningstagandethärvidlag inverkar inte på bedömningen av de inledningsvis nämndahuvudpunkterna i regeringens förslag. Av de 71 lagförslag som framläggs i propositionen harnäringsutskottet från denna utgångspunkt granskat tio, nämligen förslagen tilllagar om ändring i (27) bankrörelselagen(1987:617), (28) bankaktiebolagslagen(1987:618), (31) försäkringsrörelselagen (1982:713), (41) lagen(1977:729) om patentbesvärsrätten, (52) lagen(1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden, (54) sparbankslagen(1987:619), (55) föreningsbankslagen(1987:620), (58) lagen (1950:272) om rätt förutländska försäkringsbolag att driva försäkringsrörelse i , (59) lagen (1968:555) öm rätt förutlänning och utländskt företag att idka näring här i riket, och (61) lagen (1966:742) om hotell- och pensionatrörelse. Alla dessa lagförslag har det gemensamt att bestämmelse om viss obehörighetför den som "är omyndig" (eller likvärdig formulering) byts ut /89:LU9 mot bestämmelse om motsvarande obehörighet för den som "ärunderårig Bilaga 6 ---- ellersom har förvaltare enligt 11 kap. 7 § utan begränsningav förvaltaruppdraget" (eller likvärdig formulering). De tjänster ochuppdrag etc. som obehörigheten avser är av olika slag, såsom sfiftare,(styrelse)ledamot, verkställande direktör, revisor och innehavare av tillståndatt driva viss rörelse. Vad gäller lagen om rätt för utlänning och utländsktföretag att idka näring här i riket bör noteras att begreppet omyndig i 7 §avser även fall då någon är underkastad förmynderskap enligt utländsk lag; denändring i den nämnda lagen som föreslås i propositionen synes således kräva enkomplettering om det avsedda syftet skall uppnås. Till denna lag anknyter 4 §lagen om rätt för utländska försäkringsbolag att driva försäkringsrörelse iSverige. Bestämmelser motsvarande dem som här är aktuellaförekommer också i andra författningar än lagar; i lagen (1976:600) omoffentlig anställning (se lagförslag 34) hänvisas beträffande verkan avomyndighet också till bestämmelser i sådana författningar. Det kan förutsättasatt de lagändringar beträffande obehörighet som propositionen kan utmynna ikommer att åtföljas av motsvarande ändringar i författningar som regeringenbeslutar om. Propositionen innehåller inte någon redovisning av vilka slagstjänster och uppdrag det därvid kan röra sig om. villemellertid fästa uppmärksamheten på ett viktigt område. Behörighetsvillkor förauktoriserade och godkända revisorer anges i förordningen (1973:221) omauktorisation , och godkännande av revisorer. Regeringen äger rätt att beslutadärom enligt lagen (1975:86) med bemyndigande att meddela föreskrifter omauktorisation och godkännande av revisor. I förordningen finnsbehörighetsregler av samma slag som i de lagar som har uppräknats i detföregående. I lagrådsremissen har föredragande statsrådet anfört attdet, om institutet omyndigförklaring avskaffas, inte skulle vara erforderligtmed några bestämmelser om obehörighet för uppdrag etc. motsvarande dem som nugäller för omyndiga. Sedan lagrådet riktat invändningar mot denna uppfattninghar föredraganden förklarat sig beredd att f viss utsträckning tillmötesgålagrådet: resultatet har blivit de föreslagna bestämmelserna att behörighetsinskränkningarav det aktuella slaget skall gälla för personer som har fått förvaltare utanbegränsning av förvaltaruppdraget. Bestämmelserna om de behörighetsinskränkningar inomnäringsutskottets intresseområde som är på tal har givetvis så till vidabegränsad betydelse att de endast i undantagsfall torde komma att direktåberopas gentemot någon. Sådana personliga svårigheter som kan föranledaförvaltarförordnande torde i regel få till direkt följd att den som hardrabbats av dem inte blir utsedd till en tjänst eller ett uppdrag av det slagsom bestämmelserna avser eller att han efter en kanske tämligen kortmandatperiod inte får förnyat förordnande. Bestämmelserna behövs emellertid förde sannolikt sällsynta fall då de informella restriktionerna inte fungerar. Ettprincipiellt viktigt argument för dem är vidare att staten genombehörighetsregler av detta slag klart markerar en standard som skallupprätthållas vid rekryteringen till ett antal betydelsefulla funktioner. Denföreslagna ordningen innebär som nämnts att endast ett obegränsat 180 förvaltarskapskall vara diskvalificerande där en omyndigförklaring nu är 1988/89:LU9 det.Näringsutskottet är inte berett att tillstyrka en sådan kategoriklyvningav Bilaga 6 förvaltarskapsfallen.Att förvaltarskapet begränsas för en person men icke för enannan kan bero lika väl på skillnader i ekonomiska förhållanden som påskillnader i förmåga att förvalta egendom etc. och en somställs under förvaltarskap är att hans situation av domstol har bedömtsvara sådan att bistånd av god man inte är tillräckligt för att han skall kunnabevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sin person. någon varsrättsliga handlingsförmåga på den grunden har inskränkts skulle ägaformell behörighet att exempelvis vara styrelseledamot eller revisor i en bank ellerett försäkringsbolag ter sig knappast rimligt. Inte minst kan det riktasinvändningar mot att en person som inte får fullt ut råda över sin egen ekonomiskulle kunna få marknadsföra sina tjänster såsom av staten auktoriseradrevisor med de långtgående befogenheter som auktorisationen hemställer med hänvisning till vad nu harsagts att lagutskottet drar försorg om att de berörda lagbestämmelserna ändrasså att ett begränsat förvaltarförordnande medför samma obehörighet till vissatjänster och uppdrag som enligt propositionen blir fallet med ett sådantförordnande utan begränsning. Därigenom skulle de båda motionerna bli tillgodoseddasåvitt här är i fråga. Som tidigare nämnts har i allmänhet vid utbytet avbegreppet omyndig särskilt angetts att den som är underårig inte är behörigtill ifrågavarande uppdrag etc. En sådan bestämmelse synes kunna undvaras närdet, såsom beträffande ledamotskap i patentbesvärsrätten, med hänsyn tillövriga kvalifikationskrav är uteslutet att en underårig person skulle kunnakomma i fråga. Närvarande: (). (fp), LennartPettersson (s), (), (), (), GudrunNorberg (fp), Bo Finnkvist (s), (), (vpk),(), (), (), LarsAhlström (m) och (). Innehållsförteckning 1988/89LU9 Mofionerväckta med anledning av proposition 124........ 4 . Mofionerväckta under allmänna motionstiden .. 4 Behörighetsvillkorför vissa tjänster m.m........................ 7 Registreringav förvaltarskap.......................................... 11 övrigafrågor................................................................... ..... 13 Särskiltyttrande (m)....................................................... 18 Iproposifion 1987/88:124 framlagda lagförslag............. 20 Iproposition 1988/89:14 framlagda lagförslag.............. 146 framlagda förslag till ändringar i lagförslagen i proposifion1987/88:124................................................ 152 framlagda lagförslag................................... 167 Justifieutskottetsyttrande /88:4 y......................... ... 175 Näringsutskottetsyttrande /88:4 y ....................... ... 179