bet · GC01UbU18 · 1988-12-31 00:00:00 — Iett stort antal motioner tas frågan upp om inrättande av ytterligarehögskoleenheter på skilda orter i landet. Imotion 1988/89:Ub80I (c) yrkande 10 hemställs om ett uttalande från1988/89:UbU18 om nya högskoleorter. I motionen räknas följande orterm. m. upp, nämligen det s.k. , , , ,samt , de två sistnämnda genom delning av den befintligahögskoleenheten i . Även i motion 1988/ 89:Ub728 (c)yrkande 4 delvis hemställs om ett motsvarande riksdagsuttalande om möjlighetenatt etablera högskoleenheter på nya orter, dock utan angivande av ortsnamn. Imotion 1988/89:Ub8I4 (c) yrkande 2 hemställs om fortsatt omfördelning avhögskoleutbildning till den södra delen av med sikte på attskapa ett "". Delning av högskolan iEskilstuna begärs även i motion 1988/ 89:Ub503 (c). Eninterimsstyrelse för resp. högskoleenhet bör inrättas med uppgift att ledauppbyggnaden av de två nya enhetema. I motion 1988/89:Ub599 (c) begärs attriksdagen skall besluta om en högskoleenhet i Kimna. Slutligen föreslås imotion I988/89:Ub671 (m) att skall begära ett förslag om enträbyggnadsteknisk högskola någonstans i landet. Högskoleutbildningeni det s. k. tas upp i sex motioner. En ny högskoleenhet i storti enlighet med utredningens förslag yrkas i motionema 1988/89:Ub534 (s),1988/89:Ub648 (vpk), I988/89:Ub7I9 (fp), 1988/89:Ub739(m)och 1988/89:Ub764(c).I motion 1988/89:Ub635 (s) yrkas att en sammanhållen planerings- ochledningsfunktion skall inrättas i området (yrkande I) och att denna (ellereventuellt ) skall disponera medlen till lokala linjer ochfristående kurser (yrkande 2). Vidare begärs att skall göra ettuttalande om att det vilar ett stort ansvar på de närliggande högskoleenhetemaatt främja högskoleutbildningen i området (yrkande 3). Utskottethar vid sina överväganden funnit att när den nya ingenjörsut bildningen införs (prop. 1988/89:90) kommer den totala högskoleutbild ningen inom det s. k. att ha fått en sådan omfattning och varaktighet att inrättandet av en högskoleenhet är motiverad. Därigenom kan det splittrade ansvaret för utbildningen samlas och verksamheten få en fastare organisation. Utskottet föreslår att , med anledning av motionerna 1988/89:Ub534, 1988/89:Ub635 yrkandena 1, 2 och 3, I988/89:Ub648, 1988/89:Ub719, 1988/89:Ub739, l988/89:Ub764 och I988/89:Ub801 yrkande 10 delvis, beslutar att en ny högskoleenhet skall inrättas . Den bör få namnet högskolan i . Regeringen bör tillsätta en interimsstyrelse så snart som möj ligt. Den bör ha en sammansättning som nära stämmer överens med bestämmelserna i högskolelagen om högskolestyrelses sammansättning. Medel för utbildningen i området /90 har av regeringen beräk nats under sektorsanslag och anslaget Lokala och individuella linjer samt fristående kurser. Dessa anslag behandlas av utskottet i andra betänkan den. Regeringens förslag om vilka som skall disponera dessa medel under /90 bör enligt utskottets mening äga tillämpning under det budgetåret. Regeringen får återkomma till med begäran om medel på tilläggsbudget för kostnader som kan uppstå i samband med interimsstyrelsens verksamhet och förberedelsema inför inrättandet av högskoleenheten. Förslag om medelsanvisning till den nya högskolan för 12 del följande budgetåretfår i vanlig ordning läggas fram budget- 1988/89: UbUl!proposition. Utskottet fömtsätter att den nya högskolan även fortsättningsviskan påräkna viss medverkan i vad gäller utnyttjande av befintligaundervisningslokaler, utmstning m. m. Utskottetvill i sammanhanget stryka under att de högskoleenheter som redan finns och densom nu föreslås bli inrättad alla ingår i ett nätverk av riksrekryterandeuniversitet, fackhögskolor samt medelstora och mindre högskolor, som skallsamverka och komplettera varandra. De har alla ett ansvar för högskoleutbildningenskvalitet i hela landet, och deras ansvar får inte vara begränsat till atttillgodose behovet av högskoleutbildning enbart i det eller de län där de ärbelägna. Ett revirtänkande utifrån länsbegreppet är främmande för det svenskahögskolesystemet. Med hänsyn till att de begränsade resurserna förhögskoleutbildning i landet inte kan splittras på alltför många högskoleenheterutan att utbildningskvaliteten kan komma att äventyras anser utskottet attriksdagen som sin mening bör ge regeringen till känna att ytterligarehögskoleenheter a\ den karaktär, som den nu föreslagna nya högskoleenheten har,inte skall inrättas. Med det anförda avstyrker utskottet motionema1988/89:Ub503, 1988/ 89:Ub599, 1988/89:Ub67I, 1988/89:Ub728 yrkande 4 delvis,1988/ 89:Ub801 yrkande 10 delvis och I988/89:Ub8I4 yrkande 2. Imotionema I988/89:Ub626 (fp) yrkande 1 och l988/89:Ub723 (s) hemställs omändringar av två högskolors namn i syfte att ge dem namn som anknyter till delän där högskoloma är belägna. Medhänvisning till att samtliga högskoleenheter i landet skall varariksrekryterande och inte enbart ansvara för att tillgodose behovet avhögskoleutbildning i ett visst län förelår utskottet att avslårmotionema 1988/89:Ub626 yrkande 1 och I988/89:Ub723. Tillträdetill högskolan m. m. Ettantal motioner för fram förslag till Jorändringar av de tillträdesregler lillhögskolan som beslutade om under föregående (prop.1987/88:109, UbU 1987/88:32, rskr. 1987/88:330). Imotion 1988/89:Ub7I2 (fp) begärs i yrkande 13 att de beslutadetillträdesreglema ändras så att betygen från gymnasieskolan skall kunnaförbättras genom kompletteringsstudier, att den allmänna behörigheten skallskärpas till genomgången treårig gymnasielinje, att minst hälften av platsemaskall garanteras dem som söker med högst gymnasiebetyg ochslutligen att försöksverksamhet med viktade betyg för dem som söker till längretekniska utbildningar skall inledas. Enligtmotion I988/89:Ub806 (m) yrkande 28 bör för tillträde till längre högskoleutbildning krävas treårig studieförberedande gymnasielinje och för allmän behörighet skärpta krav när det gäller svenska och engelska. Vidare krävs i motionen att den s. k. självprövningsrätten avskaffas och att urval huvudsakligen skall ske på gmndval av betyg. Prövning av sökande med utländsk föratbildning bör göras i särskild ordning. Likaså bör en individuell prövning göras av sökande med särskild bakgmnd. dering avarbetslivserfarenhet eller proportionell kvotering mellan sökan- 1988/89: UbU18 de från olika urvalsgmpper skall inte förekomma. Motionärerna anser attbetygskomplettering för att förbättra betyg samt viktade betyg bör tillåtasliksom att nödvändig yrkeslivserfarenhet för olika utbildningar skall anges ide särskilda förkunskapskraven. I yrkande 29 i samma motion önskas ettuttalande om garanti för direktövergång från gymnasieskola till högskola om 50%fr. o. m. . I yrkande 32 önskas ett uttalande om behovet avspråkkunskaper och litteratur på främmande språk inom högskoleutbildningar.Förkunskapskrav i språk för vissa utbildningar och tillgodoräknande av betyg ifrivilligt studerat språk behandlas i motion l988/89:Ub831 (m) yrkande 2. Tvåmotioner berör antagning till läkamtbildning. Motion 1988/-89:Ub504 (fp) gällerantagning av studerande med samisk- och finskspråkig bakgmnd tillläkamtbildningen vid i , medan motion l988/89:Ub559 (m)gäller ett skyndsamt införande av en särskild lämplighetsprövning vid urvaltill läkamtbildning. Slutligenberörs frågor om meritvärdering av specialkursema inom kost och konsumtion vidlanthushållsskoloma i tre motioner, nämligen i motionerna 1988/89:Ub334 (c)delvis, I988/89:Ub807 (c) yrkande I och 1988/89:Ub818 (m) yrkande I. Samtligade frågor som aktualiserats i dessa motioner har utskottet behandlat ingående isitt betänkande UbU 1987/88:32 om urval m. m. till högskolan. Utskottet anserinte atr. det finns anledning att nu ändra dessa regler eller göra uttalanden idessa frågor, varför utskottet avstyrker motionerna. bör såledesavslå motionema l988/89:Ub334 delvis, l988/89:Ub504, 1988/89:Ub559,l988/89:Ub712 yrkande 13, 1988/89: Ub806 yrkandena 28, 29 och 32, l988/89:Ub807yrkande 1, 1988/89: Ub818 yrkande I och 1988/89:Ub831 yrkande 2. Imotion 1988/89:Ub804 (fp) yrkande 1 begärs förslag från regeringen hurtillgången på tvåspråkig personal skall kunna förbättras, främst inom vårdenoch äldreomsorgen. Regeringenuppdrog åt universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) att utredafrågor om ökad tillgång inom vissa samhällsområden på tvåspråkig personal medhögskoleutbildning. Uppdraget avsåg tre delområden, nämligen varianter av utbildningslinjerför personal som är tvåspråkig i första hand för yrkesverksamhet inomsocialtjänsten, mödra- och bamhälso-vården, långtidssjukvården samt denpsykiatriska vården, antagning med förtur försökande som är tvåspråkiga och fortbildning av yrkesverksamma,varvid ansvaret för arbetsgivare resp. högskolemyndigheter borde behandlas. UHÄhar i en rapport, daterad , redovisat sina överväganden medanledning av regeringsuppdraget. En särskild skrivelse om preparandutbildning isvenska aviseras också. Utskottetutgår från att regeringen efter sedvanlig beredning av de olika - frågoma kommer att vidta erfordei-liga åtgärder. Något särskilt uttalande från sida behövs inte, varför motion I988/89:Ub804 yrkande 1 j övrigt 1988/89: UbU 18 Regeringenbegär bemyndigande att få göra överforingarmellan anslag Jor högskolan. Utskottettillstyrker att regeringen får det begärda bemyndigandet för budgetåret1989/90. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om vad utskottet anförde under föregåenderiksmöte beträffande en öppen redovisning av pris- och löneomräkningen förhögskolans samtliga anslagsposter (UbU 1987/88:20 s. 8 - 9, rskr. 1987/88:205). Åtgärderför att höja den pedagogiska kvaliteten, bl. a. den pedagogiska kompetensen hoshögskolelärarna, bör enligt motionerna 1988/89:Ub573 (fp) och I988/89:Ub728 (c)yrkande I vidtas. Imotion I988/89:Ub838 (c) begärs en parlamentarisk utredning för utarbetandet avett nationellt program om hur olika media skall utnyttjas inomutbildningsväsendet m. m. Utskotteterinrar om att föredragande statsrådet under budgetpropositionens avsnittKvaliteten i den högre utbildningen aviserat att en högsko-lepedagogiskutredning skall tillsättas. Detta har sedermera skett , dåregeringen beslutat att tillkalla en kommitté för ändamålet (dir. 1989:7).Kommittén skall i sitt arbete bl. a. beskriva hur lärarstödet till destuderande faktiskt ges inom högskoleutbildningar av olika slag. Vidare skallden klargöra innebörden och hållbarheten hos den kritik beträffandeundervisningen som framförts samt lämna förslag tillförbättringar. Därvid bör bl.a. övervägas ansvar, former och organisation fören eventuell pedagogisk utbildning av högskolelärare. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna I988/89:Ub573 och 1988/89:Ub728 yrkande 1. Utskottet villi detta sammanhang och med anledning av motion I988/89:Ub838 framhålla det ansvarde skilda högskoleenheterna och inom skolväsendet och vuxenutbildningen deskilda skolorna och utbildningsanordnarna själva har att utveckla användningenav olika tekniska hjälpmedel för undervisningen, såväl gamla beprövade metodersom nya media. Sådant utvecklingsarbete sker också på många högskoleenheter även i samarbete med andra användare m. fl. inom de finansiella ramar somstår till deras förfogande. Med det anförda avstyrker utskottet motion1988/89:Ub838. Imotion I988/89:Ub718 (mp) begärs att skall besluta avskaffakårobligatoriet. Riksdagenbeslöt på utskottets hemställan, så sent som (bet.l988/89:UbU5 s. 12-15, rskr. 1988/89:41), att.hos regeringen begära enutredning av konsekvenserna av ett eventullt avskaffande av kårobligatoriet m.m. Regeringen beslutade den 23 febmari 1989 att tillkalla en särskild utredare(dir. 1989:8). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionI988/89:Ub718. 2.Universitets-och högskoleämbetet 1988/89: UbUli Imotion l988/89:Ub804 (fp) yrkande 2 hävdas att UHÅ:s arbete med att värderautländska examina måste omprövas eller förnyas, då ärendebalansen fortfarandeär stor och väntetiderna långa trots resursförstärkningar. Utskottetredovisade vid föregående (UbU 1987/88:21 s. 2, rskr. 1987/88:206)arbetssituationen för den särskilda ekvivaleringsgrup-pen vid UHÄ. Enligt vadutskottet nu inhämtat beträffande har ärendetillströmningen minskatnågot till totalt 1 100 fullständiga ärenden, medan ärendebalansen är ca 700,dvs. i stort sett oförändrad. Med gmp-pens nuvarande bemanning, niohandläggare, bedöms kapaciteten för vara något högre än under år 1988.Därmed skulle det vara möjligt att något minska den ingående ärendebalansen. Utskottetanser, liksom föregående år, att UHÄ:s verksamhet att värdera utländsk högreutbildning är viktig och noga bör följas. Humvida någon ytterligareförstärkning behövs för att möjliggöra att ärendebalansen arbetas av snabbareankommer det på UHÄ att bedöma inom ramen för sina totala resurser. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1988/ 89:Ub804 yrkande 2. Utskottettillstyrker regeringens förslag att till Universitets- och högskoleämbetet /90 anvisa ett förslagsanslag av 97 835000kr. Ibudgetpropositionen redovisas (bil. 10 s. 165) att organisationen förredovisningscentralerna föreslås förändras fr.o.m. . Förändringeninnebär att redovisningscentralerna vid universiteten upphör fr.o.m. dennatidpunkt. Med hänsyn till att vissa inkomster och utgifter kan uppkomma ävenefter anser regeringen att anslaget bör finnas uppfört istatsbudgeten även för /90. Utskottettillstyrker regeringens förslag att till Redovisningscentralerna viduniversiteten för /90 anvisa ett förslagsanslag av . Datorcentralen för högre utbildning och forskning iStockholm Ipropositionen om datapolitik för statsförvaltningen (prop. 1987/88:95 bil. 2)redovisades att datorcentralen för högre utbildning och forskning i ,QZ, skulle ombildas till aktiebolag under statliga DAFA DataAB. bemyndigade (UbU 1987/88:36, rskr. 1987/88:294) regeringen attgodkänna ett avtal i huvudsaklig överensstämmelse med det avtal som träffadesden 29 febmari 1988 mellan svenska staten samt och datorcentralen förhögre utbildning och forskning i . I anslutning härtill gav riksdagensom sin mening regeringen till känna att om det nya bolaget undergarantiperioden inte kunde erbjuda dedåvarande huvudmännen en godtagbar service och 1988/89: UbU 18 derasefterfrågan på bolagets tjänster därför minskade, skulle de få skäligkompensation Jor sina garantiåtaganden vid anslagsberäkningen för ifrågavarandebudgetår. Regeringengodkände avtalet den 30 juni 1988.1 samband med godkännandet ändradesbetalningsansvaret för det garantiåtagande som ålåg de samverkandemyndigheterna i , tekniska högskolan i ,och () så att en störreandel skulle åvila de tre högskoleenheterna. För högskoleenheternas del höjdesgarantiåtagandet med 2,9 milj. kr. till totalt ca 67,4 milj. kr., fördelade påtre budgetår. Enligtmotion 1988/89:Ub731 (c) har högkoleenheterna vid analys av konsekvenserna avgarantiåtagandena funnit att dessa är för stora i förhållande till enhetemasmöjlighet att utnyttja det nya bolagets QZ universitetsdata AB tjänster.Enligt motionärerna kan skillnaden mellan garantiåtagandena och det verkligautnyttjandet bedömas till ca 4 milj.kr. /89 och 6-7 milj.kr. förvart och ett av . Sedan högskoleenhetema och QZ underhösten 1988 tillsammans ingående hade studerat möjlighetema att minska dessaskillnader, ingav högskoleenheterna med hänvisning till uttalande enframställning till regeringen om ett utökat anslag om sammanlagt 2,9 milj.kr.för budgetåren 1988/89 och 1989/90. Regeringen har i budgetpropositionen inteberäknat någon ökning av anslagen med anledning av högskoleenheternasskrivelse. Motionärerna begär därför att anslaget D 24. Teknisk fakultettillförs 2,9 milj. kr., varav 1,1 milj.kr. avser i , 1milj. kr avser tekniska högskolan i och 0,8 milj. kr. Utskottetanser inte att det redan nu är möjligt att avgöra i vilken utsträckning det ärrimligt att de tre högskoleenheterna utnyttjar det nya bolagets tjänster.Utskottet utgår dock från att regeringen noga prövar eventuella framtidaframställningar från de tre högskoleenhetema mot bakgrund av riksdagenstidigare uttalande. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1988/89:Ub731. Regeringenföreslår att anslaget Datorcentralen Jor högre utbildning och Jörskning iStockholm bör finnas uppfört i statsbudgeten även /90, och attde samverkande myndigheterna bör få belasta anslaget med kostnader förmervärdeskatt för tjänster som betalas till dotterbolaget till , . Regeringen föreslår att för /90anvisar ett förslagsanslag av 1000kr. Utskottet tillstyrker regeringensförslag. Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna 1budgetpropositionen (bil. 10 s. 163164) redovisas i inledningen till avsnittet Högskola och forskning regeringens överväganden beträffande subvenlionering av restaurangverksamhet i lånefinansierade studentkårsäg da lokaler. De aktuella restaurangema är tekniska högskolans studentkårs ,_ kårhus i , Spartai , filosofiska fakultetemas studentför- 1988/89: UbU 18 enings kårhus iGöteborg och studentkårs kårhus. Ett förslag till riktlinjer fördriftavtal m.m. för sådan restaurangverksamhet från , dateratden och kompletterat , innebar att det nuvarandesubventioneringssystemet skulle ersättas med ett system som i huvudsak ärdetsamma som gäller för motsvarande statsägda restauranglokaler, dvs.subventioneringskostnadema skulle belasta lokalkostnadsanslaget. anser emellertid att restaurangverksamheten vid de aktuella fyrahögskoleenhetema bör ses som en del av verksamheten vid resp. högskoleenhet. Omstudentkårema önskar fortsatt subvenlionering bör framställning därom görastill högskoleenheten som då bör vara skyldig att ingå ett driftavtal. Dettadriftavtal skall avse en lokalsubvention som motsvarar kostnader för värme,vatten, el, städning av serveringslokaler och sophämtning samt, efter prövningi vatje enskilt fall, för löpande underhåll, utbyte och komplettering avköksmaskiner m.m. samt för ersättningsanskaffning av inredning och utmstning.Subventionen skall belasta högskoleenhetens sektors- och fakultetsanslag ellerandra medel som står till enhetens förfogande. Under två av sektorsanslagen (D7 och D 8) har sammanlagt (. =) 663000 beräknats för budgetåret1989/90, medan anslaget till lokalkostnader reducerats. Imotion I988/89:Ub730 (c) påpekas att regerinf ns förslag innebär att respektivehögskola får betala subventioneringen från sina anslag för forskning ochutbildning utan att dessa anslag annat än synnerligen marginellt tillförsmotsvarande medel från lokalkostnadsanslaget. För att illustrera detta anges imotionen; att tekniska högskolan i (KTH) tillförts ca 250000kr.,medan de verkliga kostnadema kommer att uppgå till ca 3 milj.kr. underde närmaste åren. Motionärema anser det inte rimligt att studenterna vid KTH,universiteten i och samt får betalasubventioneringen av maten med sämre undervisning, vilket dessutom strider motprincipen att samma villkor skall gälla för studentemas måltidssubventioneringoavsett högskola. I motionen begärs därför att de aktuella högskoleenhetematillförs de ytterligare medel som fordras för att upprätthålla subventioneringenav lånefinansierade studentkårsägda restauranglokaler på den nivå sombyggnadsstyrelsen föreslagit. Utskottetvill till att böija med piåpeka att de förstärkningar av sektorsanslagen somregeringen föreslagit för de tre övriga berörda högskoleenhetema bättremotsvarar de subventioner som hitintills utgått till resp. studentkår än debelopp som i motionen nämns för KTH:s del. Om man tar i beaktande att städningav serveringslokalema och sophämtning alltid belastat sektors- ochfakultetsanslag vid högskoleenheter med statligt ägda restauranglokalerframstår de tillförda beloppen som förhållandevis rimliga för dessa trehögskoleenheter. Dåinga driftavtal ännu slutits mellan de berörda högskoleenhetema och studentkårema är det emellertid svårt att avgöra humvida verksamheten kommer att drabbas av kostnaderna för måltidssubventioner. Utskottet utgår från att sådana oönskade effekter av det förordade subventionerings- 18 systemet i så fall kommmeratt redovisas i kommande anslagsframställ- 1988/89: UbU Ii ningar. Motionl988/89:Ub730 avstyrks. Utskottet föreslår att godkänner vadregeringen förordat om restaurangverksamhet i lånefinansierade studentkårsägdalokaler. Medanledning av tidigare uttalanden om behovet av en redovisning avorsakerna till lokalkostnadsökningar (UbU 1984/85:35 s. 3, rskr. 1984/85:379och UbU 1987/88:21 s. 4, rskr. 1987/88:206) anges i propositionen orsakema tillvarför inte heller detta år har kunnat redovisalokalkostnaderna på det sätt har begärt. Föredragande statsrådetanmäler dock att han erfarit att en sådan redovisning kommer att vara möjligatt göra fr.o.m. den anslagsframställning som UHÄ lämnar . Utskottetutgår från att så kommer att ske. Regeringenhar slutligen föreslagit att till Lokalkostnader m. m. vidhögskoleenheterna anvisar ett förslagsanslag av . Utskottettillstyrker regeringens förslag. Regeringenhar föreslagit att till Vissa tandvårdskostnader anvisar ettreservationsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. Dettaanslag avser verksamhet inom högskoleområdet för vilken medel inte ställs tillförfogande under annat anslag. Det avser bl.a. kostnader förinternationalisering av högskoleutbildningen. Dessa medel anvisas huvudsakligenunder en anslagspost som står till UHÄ:s disposition, men vissa medel förhögskolans internationalisering har också beräknats under den anslagspost somstår till regeringens disposition. /89 disponerar UHÄ4465000kr. för olika intemationaliseringsåtgärder. Ipropositionen föreslås att för /90 skall anvisasammanlagt . Det föreslagna beloppetinkluderar vissa medel som överförts från andra anslag, såsom . föradministrativt utvecklingsarbete inom högskolan (från D 1. Universitets- ochhögskoleämbetet) samt . för nordiska kurser i språk och litteratur och185000 kr. för högskolesamverkan över Kvarken (från H 5. Bilateralt nordisktkultursamarbete). Vidare föreslås vissa engångsmedel, såsom 7 milj.kr. förinformation och systemkostnader för datasystem för central antagning och 1,5milj.kr. för lokalt ADB-baserat studiedokumentationssystem (LADOK). Slutligenhar under den anslagspost som står till regeringens disposition beräknats delsytterligare medel för högskolans intemationalisering, t.ex. vissutlandsutbildning, dels medel för den högskolepedagogiska utredning som nyligentillsatts (dir. 1989:7). Den föreslagna ökningen av anslaget uppgår till totalt20214000 kr. Avbudgetpropositionen (bil. 10 s. 178) framgår aU statsrådet fömtsätter 1988/89: UbU 18 att universitet och högskolor beaktar behovet avinternationalisering inom sina medelsramar. Enrad motioner pekar på vikten av att högskolan intemationaliseras. Allmännasynpunkter redovisas i motionema 1988/89:Ub673 (m) yrkande 2, 1988/89:Ub728 (c)yrkande 6 och I988/89:Ub6I0 (vpk) yrkande 6. I motionema I987/88:Ub806 (m)yrkande 31 och I988/89:Ub806 (m) yrkande 34 anförs synpunkter beträffandeanslagssystemets utformning. Detta bör enligt motionärema utformas så att detstimulerar internationell samverkan och kontaktverksamhet. Förslag om ökadeanslag till olika intemationaliseringsåtgärder förs också fram i en radmotioner. I motion 1988/89:Ub834 (m) begärs i yrkande 39 en ökning med 2 milj.kr. för ett ökat kursutbud på engelska och i yrkande 40 ytterligare 5 milj.kr.för information och stipendier för att främja samverkan med EG. Däremot begärsi yrkande 38 avslag när det gäller engångsbeloppen om sammanlagt 8,5 milj.kr.till det centrala antagningssystemet och till LADOK. I avvaktan på att Sverigefår möjlighet att delta i EG:s utbildningsutbyte föreslås i motionI988/89:Ub7I2 (fp) yrkande I att ytteriigare 15 milj.kr. ställs till UHÄ:sdisposition för att finansiera ett intemationellt utbyte av studenter ochlärare. I motion I988/89:Ub728 (c) yrkande 36 delvis begärs ytterligare Imilj. för intemationella forskarkontakter. I motion I988/89:Ub6I0 (vpk)yrkande 7 föreslås att 5 milj.kr. anvisas för ökat studerandeutbyte. Slutligenföreslås i motion 1988/89:Ub824 (mp) yrkande 28 aU 10 milj. kr.