bet · GC01FiU4 · 1988-12-31 00:00:00 — Om inkassoverksamheten utgör ett underordnat led i enannan verksamhet och inte någon av verksamheterna utgör näringsverksamheteller om inkassoverksamheten bedrivs av ett företag för ett annat företag inomsamma koncern behövs tillstånd endast i fall då inkassoverksamheten avserfordringar som tillkommer eller har övertagits från någon som inte utantillstånd enligt denna lag hade kunnat driva in fordringarna. Tillståndbehövs ej för inkasso- Tillstånd behövs- ej för inkasso- verksamhet som är av tillfällig natur och avser endast enstaka fordringar eller som bedrivs av investeringsbank AB, företag under bankinspektionens tillsyn eller advokat. verksamhet som är av tillfällig natur och avser endastenstaka fordringar eller som bedrivs av riks-' bank, , företag under bankinspektionens tillsyn eller advokat. Datainspektionen utövar tillsynöver efterlevnaden av denna lag. Inspektionens tillsyn omfattar dock ejverksamhet som bedrivs av riksbank, investeringsbank AB,företag under bankinspektionens tillsyn eller advokat. Tillsynen skall utövas så, att den olägenheter än som ärnödvändigt. Datainspektionen utövar tillsynöver efterlevnaden av denna lag. Inspektionens tillsyn omfattar dock ejverksamhet som bedrivs av investeringsbank AB, företag underbankinspektionens tillsyn eller advokat, inte vållar större kostnader eller Dennalag träder i kraft . 'Likalydandemed propositionens förslag. Lagen omtryckt 1981:738. Lag omändring i lagen (1986:765) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1986:765) medinstruktion för ombudsmän skall ha följande lydelse. 1988/89:FiU4 Bilaga 1Utskottets lagförslag 1. statliga och kommunalamyndigheter, 2. tjänstemän och andrabefattningshavare vid dessa myndigheter, 3. annan som innehar tjänst elleruppdrag, varmed följer myndighetsutövning, såvitt avser denna hans verksamhet, 4. tjänstemän och uppdragstagare istatliga affärsverk, när de för verkens räkning fullgör uppdrag i sådanaaktiebolag där staten genom verken utövar ett bestämmande inflytande. 1fråga om betattningshavare vid försvarsmakten omfattar tillsynen dock endastbefäl av lägst fänriks grad och dem som innehar motsvarande tjänsteställning. 1. ledamöter, 2. riksdagensförvaltningsstyrelse, valprövningsnämnd, besvärsnämndeller kammarsekreteraren, 3. riksbanksfullmäktige,riks- 3. riksbanksfullmäktige, riks bankschefen och vice riksbanksche- bankschefen och vice riksbanksche- fer, utom såvitt avser deltagande i utövning av beslutanderätt enligt valutalagen (1939:350), fen, utom såvitt avserdeltagande i utövning av beslutanderätt enligt valutalagen(1939:350), direktion, fullmäktige i ellerriksgäldsdirektören, 4. regeringen eller statsråd, 5. justitiekanslern samt 6. ledmöter av beslutandekommunala församlingar. Ombudsmännen står ej under tillsyn av varandra. Med befattningshavare förstås i denna lag, om inteannat framgår av sammanhanget, person som står under ombudsmännens tillsyn. Dennalag träder i kraft såvitt avser vice riksbankschefer ochriksbankens direktion samt i övrigt . Propositionenslagförslag i988/89:FiU4 Bilaga2 1 Förslag till Propositionens 1§Sveriges riksbank, som enligt 9 kap. 12 § regeringsformen är landetscentralbank och en myndighet under , får endast bedriva eller ta del isådan verksamhet som enligt lag ankommer på . 2§Riksbanken skall ha en grundfond som uppgår till , enreservfond som uppgår till samt en dispositionsfond. 3§ förstås i denna lag bankaktiebolag, sparbanker och centralaföreningsbanker. förstås bankinstitut, lokala föreningsbanker, kreditaktiebolag,finansbolag, fondkommissionsbolag, allmänna pensionsfonden, försäkringsföretagmed svensk koncession, landshypoteks- och stads-hypoteksinstitutionerna samtSvenska . 4§Riksbanken har enligt 9 kap. 12 § regeringsformen ansvar för valuta-ochkreditpolifik. Den skall också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. 5§ Enligt 9 kap. 13 § regeringsformen har ensam rätt att ge ut sedlaroch mynt samt att bestämma om utformningen av de sedlar och mynt som banken gerut. Sedlar och mynt som ges utav är lagliga betalningsmedel. Penningenheten i Sverigekallas krona. Kronan delas i etthundra öre. 6§Sedlar får ges ut med valörerna tio, tjugo, femtio, etthundra, femhundra,ettusen och . Myntfår ges ut med valörerna , , en krona, och tiokronor. Dessutom får minnes- ochjubileumsmynt med andra valörer ges ut. 7§ R.iksbanken skall svara för landets försörjning med sedlar och mynt. 8 §Sedlar och mynt som är skadade eller förslitna får lösas in av riksban ken. För sedlar som blivit helt förstörda får betala ersättning. Omsärskilda skäl finns, får lösa in sedlar och mynt som upphört attvara lagliga betalningsmedel. 9 § skall följa utvecklingen på valuta- och kreditmarknaderna 40 samt vidta erforderliga penningpolitiska åtgärder. 10 § skallbestämma det system som skall gälla för att fast- 1988/89:FiU4 ställa kronans värde i förhållande till utländska valutor samt bestämma om Bilaga 2 tillämpningen av detta system. 11 § Det ankommer på att i valutapolitisktsyfte hålla tillgångar i utländsk valuta, utländska fordringar och guld. 12§ får ivalutapolitiskt syfte köpa, sälja och förmedla utländsk valuta, utländskastatspapper, andra lätt omsättningsbara skuldebrev i utländsk valuta och guldsamt rättigheter och skyldigheter som anknyter till nämnda tillgångar. 13§ I valutapolitiskt syfte fårriksbanken ta upp utländsk kredit och kredit i utländsk valuta, bevilja kredittill annan centralbank och till samt beviljakredit inom ramen för verksamheten i Banken för internationellbetalningsutjämning. Eftermedgivande av får i valutapolitiskt syfte bevilja kredit tillandra internationella finansorgan som är medlem i och sluta avtal omlångsiktiga internationella låneåtaganden. Riksbankenfår också efter medgivande av av egna medel tillskjuta insatskapitali internationella finansorgan som är medlem 14§ får förvärva desärskilda dragningsrätter som tillkommer genom deltagandet iInternationella valutafonden. Det åligger vidare att fullgöra deskyldigheter som följer av deltagande i detta system. 15§ får verka somförbindelseorgan i förhållande till internationella finansorgan som ärmedlem i. 16§ får med eller utanräntegottgörelse ta emot insättningar i valuta eller guld från andra stater,mellanstatliga organ och bankinrättningar. får göra sådanainsättningar hos bankinrättningar. Riksbankenfår även ingå avtal om skyldigheter och rättigheter som anknyter till deinsättningar som anges i första stycket. 17§ Bestämmelser om riksbankensytterligare uppgifter och befogenheter inom det valutapolitiska området finnsi valutalagen (1939: 350). 18§ får påpenningpolidskt motiverade villkor bevilja kredit till och ta emot inlåningfrån samt medverka i betalningsutjämning. Räntevillkorenför denna ut- och inlåning skall offentliggöras. Omdet finns synnerliga skäl, får även på andra villkor än som avses iförsta stycket bevilja kredit till och till andra företagsom står under tillsyn av bank- eller försäkringsinspektionen. 19 § 1 syfte att påverka kreditmarknaden får 1. köpa, sälja och förmedlasvenska statspapper, andra lätt omsättningsbara skuldebrev samt rättigheteroch skyldigheter som anknyter till sådana tillgångar, 2. om särskilda skäl finns ge utegna skuldebrev med kort löptid. 20 §I kreditpolitiskt syfte får genom beslut i enskilda fall uppställa kassakrav gentemot kreditinstitut. Medkassakrav avses att viss andel, högst femton procent, av kreditinstitutetsplaceringar eller förbindelser, beräknade på det sätt i det enskildafallet bestämmer, skall motsvaras av medel som med eller utanräntegottgörelse skall innestå på räkning för institutet i, . I denutsträckning i det enskilda fallet bestämmer likställs med sådanamedel kreditinstitutets inneliggande kassa. 21§ Bestämmelser om möjlighet förriksbanken att använda vissa andra kreditpolitiska medel finns i lagen(1974:922) om kreditpolifiska medel. 22§ Efter anmodan av riksbankenskall ett kreditinstitut till lämna de uppgifter som riksbankenanser nödvändiga för att bedöma om en penningpolitisk åtgärd behöver vidtaseller för att utforma ett beslut om en sådan åtgärd. 1988/89:FiU4Bilaga 2 Propositionens lagförslag 23 §Riksbanken skall ta emot betalningar till och göra utbetalningar för staten. Föratt täcka statens kortfristiga medelsbehov får bevilja statenkontokredit. 24§ Inom ramen för riksbankensuppgifter som centralbank får förvärva aktier, andelar i ekonomiskaföreningar och liknande rättigheter och ta på sig de förpliktelser som ärförenade med dessa rättigheter. 25§ får själv ellergenom bolag som ägs av banken bedriva tryckerirörelse, papperstillverkning ochtillverkning av sedlar samt fill-verkning av mynt, medaljer och liknandeföremål. 26§ får förvärvafastigheter och inventarier som är avsedda för den verksamhet som bankenbedriver eller har del i. Föratt skydda en fordran får förvärva varje slag av egendom. Sådanegendom skall avyttras så snart det är lämpligt och senast när det kan ske utanförlust. 27§ får mot betalningutföra tjänster som har anknytning till bankens verksamhet som centralbank. 28§ får efter prövningi varje enskilt fall medge ackord samt besluta om avskrivning, nedsättningeller eftergift av fordran som banken har. 29§ Uppkommer i riksbankensverksamhet anledning att väcka en fråga om författningsändring eller annanåtgärd från statens sida, får fullmäktige göra framställning i ämnet tillriksdagen eller regeringen. 30§ Vid planeringen ochgenomförandet av verksamhet i fred skall de krav beaktas somtotalförsvaret ställer. Detåligger att ansvara för beredskapsplanläggningen på bank- ochbetalningsväsendets område. Härvid skall i erforderlig utsträckningsamråda med berörda myndigheter, kreditinstitut och andra företag.Överstyrelsen för civil beredskap skall hållas underrättad omberedskapsplanläggningen. Organisation m. m. 31 § Enligt 9 kap. 12 § regeringsformen förvaltas av åtta full- Bilaga 2 mäktige av vilka sju väljs av och en, som är chef. Propositionens väljs av de Övriga fullmäktige. De sistnämnda väljer även inom sig ordfö- lagförslag rande. Fullmäktigeväljer inom sig en eller flera vice ordförande. Riksbankschefen får inteväljas till vice ordförande. 32 §Enligt 8 kap. 6 § riksdagsordningen väljer fullmäktige utom sig högst två vice riksbankschefer och bestämmer i vilken inbördes ordning dessa, vid förhinder för riksbankschefen, skall vara suppleant för denne i fullmäk tige. Viceriksbankschef utövar även i övrigt riksbankschefens tjänst när denne harförhinder. Efter beslut av riksbankschefen inträder vice riksbankschef också iandra fall i riksbankschefens ställe vid behandlingen av vissa ärenden ellergrupper av ärenden. 33 §Fullmäktig får inte vara statsråd eller ledamot eller suppleant i sty relsen för ett kreditinstitut. Fullmäktig får inte heller vara omyndig eller försatt i konkurs. Första stycket gällerockså vice riksbankschef. 34 §Riksbankens verksamhet bedrivs vid ett huvudkontor i , där också fullmäktige har sitt säte. Riksbankenbedriver dessutom verksamhet vid regionkontor, kassakontor och sedeldepåertill det antal och på de orter som bestämmer. 35 §Vid huvudkontoret finns en revisionsenhet samt de övriga enheter som fullmäktige beslutar. Underfullmäkfige leds verksamhet av riksbankschefen. Verksamheten vidrevisionsenheten leds dock av fullmäktige, om annat inte följer av lagen (RFS1968:8) om revision av riksdagsförvaltningen. Ärendenasfördelning mellan enheterna skall framgå av en arbetsordning för . Revisionsenhetenvid utför också revision av ,ombudsmän, revisorer och svenskadelegation enligt revisionsplaner som fastställs av respektive myndighet. 36 §Hos finns personal enligt upprättad personalförteckning samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel enligt gällande budget. Riksbankenfår anlita utomstående för särskilda uppdrag i mån av behov och tillgång på medelenligt gällande budget. Utövervad som följer av 9 § anställningsstadgan (RFS 1976:7) för och dessorgan får tjänster som tillsätts av fullmäktige tillsättas utan att de kungörslediga till ansökan. Ordinarietjänster vid inrättas av . De ordinarie tjänsterna somriksbankschef och vice riksbankschefer tillsätts med förordnande för fem år.Övriga ordinarie tjänster tillsätts med förordnande för högst . 37 §Enligt de förutsättningar som anges i 4 kap. 2§ punkterna 2 och 3 lagen (1976:600) om offentlig anställning får i särskilda fall beslutaatt endast svensk medborgare får inneha eller utöva tjänst inom . 38 §Riksbanken beslutar arbetsordning och de föreskrifter i övrigt som behövs för arbetet inom banken. Riksbankenbeslutar också i enskilda fall i frågor som rör personal och uppdragstagare hosbanken, i den mån inte annat följer av lag eller beslut av eller avriksdagens förvaltningskontor. 39 §Beträffande ersättning till fullmäktige och suppleanter finns före skrifter i lagen (1984: 665) om arvoden m. m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. 40§1 mom. Till ledamöter i den i 6a§ valutalagen (1939:350) nämnda valutastyrelsenskall fullmäktige utse dels från en vice riksbankschef, enfullmäktig eller suppleant för fullmäktig och en riksbanksdirektör, delsutanför banken fyra ledamöter, av vilka två skall representera bankväsendet ochnäringslivet i övrigt och två arbetstagarna. Fullmäktige skall dessutom utsehögst två suppleanter för varje ledamot. Viceriksbankschefen är valutastyrelsens ordförande. Fullmäktige förordnar en av deövriga inom utsedda ledamöterna att vara vice ordförande. Valutastyrelsen ärbeslutför när minst fem ledamöter är närvarande. 2 mom.Ärende som valutastyrelsen skall ta befattning med avgörs i valutastyrelsen, i valutastyrelsens direktion (valutadirektionen) eller av enskilda tjänstemän, en eller två i förening. Valutastyrelsenavgör ärenden rörande tillämpningsföreskrifter enligt 6a§ andra stycketvalutalagen (1939: 350) samt övriga ärenden som innefattar väsentligaprincipfrågor eller på annat sätt är av större betydelse. Valutadirektionenskall förbereda ärenden som skall avgöras av valuta-styrelsen och understyrelsen leda valutaregleringen. I valutadirektionen avgörs ärenden som utanatt kräva valutastyrelsens avgörande bedöms betydelsefulla. Enskildatjänstemän, en eller två i förening, vilka därtill erhållit valutastyrelsensbemyndigande, avgör de ärenden som inte ankommer på valutastyrelsen ellervalutadirektionen. 3 mom. Valutadirektionen bestårav den vice riksbankschef och riksbanksdirektör som ingår i valutastyrelsen,två av deras suppleanter i styrelsen samt den gruppchef eller motsvarandetjänsteman till vars verksamhetsområde ärendet hör. Har för viceriksbankschefen eller riksbanksdirektören utsetts mer än en suppleantbestämmer valutastyrelsen vilken av de två som skall ingå i valutadirektionen.Valutastyrelsen skall utse två tjänstemän i som suppleanter förvalutadirektionens ständiga ledamöter. Vice riksbankschefen är ordförande ochriksbanksdirektören vice ordförande i valutadirektionen. Beslutförhet kräveratt tre är närvarande. 4 mom. Har på sätt som föreskrivsi 6 a § femte stycket valutalagen (1939: 350) ett yrkande framställts om attbeslut som valutastyrelsen fattar skall underställas fullmäktiges prövning,skall sökanden i ärendet underrättas om detta möjligt och senast isamband med att han får meddelande om innehållet i styrelsens beslut. Fullmäktigeller suppleant för fullmäktig får inte delta i fullmäktiges handläggning avett ärende som han tagit befattning med i valutastyrelsen. 5 mom.Beträffande arvoden till valutastyrelsen finns föreskrifter i lagen (1984:665) om arvoden m. m. för uppdrag inom , dess myndighe- 1988/89:FiU4Bilaga 2 Propositionens lagförslag ter och organ. Vid resa,som föranleds av uppdraget, har ledamot och 1988/89:FiU4 suppleant rätt till resekostnadsersättning och traktamente enligt vad som Bilaga 2 gäller för riksbanksdirektör. 41 § Av fullmäktige avgörs 1. författningsfrågor, 2. frågan om fastställande avarbetsordning samt andra viktigare frågor om organisation ocharbetsformer, 3. frågor om systemet för attbestämma kronans värde i förhållande till andra valutor, 4. frågor om riktlinjer för förvaltningenav de tillgångar som anges i 11 §, 5. frågor om viktigareinternationella kreditavtal, 6. frågor om diskonto och omräntevillkor vid ut- och inlåning enligt 18 § första stycket samt villkor vidutlåning enligt 18 § andra stycket, 7. frågor om viktigarerekommendationer till eller överenskommelser med kreditinstitut, 8. frågor om kassakrav ochsärskild avgift när kassakrav inte uppfylls, 9. frågor om statens kontokredit, 10. frågor om förvärv avaktier eller andelar enligt 24 §, 11. viktigarefrågor om ackord, avskrivning, nedsättning eller eftergift av fordran, 12.frågor om upprättande avpersonalförteckning, om beslut som avses i 37 § samt om tillsättande avtjänster som riksbanksdirektör, avdelningschef eller direktör förregionkontor, 13.frågor om skiljande från annananställning än provanställning eller om skiyande från uppdrag eller omdisciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning, 14. övriga frågor som enligt dennaeller annan lag skall avgöras av fullmäktige, samt 15. frågor som fullmäktige finnervara av större vikt eller som riksbankschefen hänskjuter till fullmäktige. Ärendensom inte skall avgöras av fullmäktige avgörs av riksbankschefen. I den månsådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av riksbankschefen,får de avgöras av annan tjänsteman enligt vad som anges i arbetsordningen elleri särskilda beslut. 42 § Innan fattar beslut av större penningpolitisk vikt skall samråd ske med det statsråd som regeringen bestämmer. Kansamråd inte komma till stånd och finns det synnerliga skäl får riksbankenbesluta utan samråd. 43 § Fullmäktige skall sammanträda minst en gång . Vid sammanträdena skall protokoll föras. Fullmäktigeär beslutföra när minst sex ledamöter är närvarande. Ärenden som kräver ettskyndsamt beslut får dock avgöras av fem ledamöter, om minst fyra av dem ärense om beslutet. Vid omröstning skall varje ledamot ge sin mening till känna. Omomröstning i vissa personalfrågor finns bestämmelser i 5§ lagen (RFS 1980:4) ombeslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hosriksdagen och dess myndigheter och i 24 § anställningsstadgan (RFS 1971:3) förriksdagen och dess organ. 44§ Om ett ärendesom skall behandlas av fullmäktige är av ringa betydelse eller av särskiltbrådskande art får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ledamöterna. 45§ Fullmäktigefår inte sammanträda på ett område som är ockuperat av främmande makt. 1988/89:FiU4 Bilaga 2 Propositionens lagförslag 46 § I skrivelse som fullmäktige avger tillriksdagen eller regeringen skall det anges vilka ledamöter som deltagit i beslutet och vem som varit föredragande. Har skiljaktig mening anmälts i ärendet, skall den anges i skrivelsen eller framgå av bifogat protokollsutdrag. Budget, redovisning och vinstdisposition 47 § Kalenderår är räkenskapsår. före utgången av december månad skall fullmäktigefastställa en budget för förvaltningsverksamhet under det följanderäkenskapsåret. Budgeten skall tillställas och revisorerför kännedom. 48 § är bokföringsskyldig och detåligger banken att fullgöra denna skyldighet på ett sätt som ger erforderlig information för en bedöm ning av bankens verksamhet. Vaije år före skall fullmäktige tillriksdagen och revisorer avge redovisning för det föregåenderäkenskapsåret samt förslag till disposifion av vinst.Redovisningen skall omfatta resultaträkning, balansräkning,förvaltningsberättelse och en redogörelse för valuta- och kreditpolitiken. 49 § resultaträkning och balansräkningfastställs av riksda gen, som också beslutar hur bankens vinst skall disponeras. Har reserv fonden gått ned under skall av årets vinst avsättas till reservfonden tills denna åter nått upp till detta belopp. beslutar om ansvarsfrihetför fullmäktige för förvaltningen av . 50§ Riksbankenskall löpande offentliggöra statistiska uppgifter om valuta- ochkreditförhållanden. skall även offentliggöra beslut om diskontoförändringar. 51§ som inte uppfyller uppställda kassakrav skall betala särskildavgift till staten. Frågan omsärskild avgift prövas av . 52 § Den särskilda avgiften enligt 51 § skall svaramot en ränta på under skottet för som får uppgå till högst två gånger diskontot vid varje tid. Om detfinns särskilda skäl, får avgiften nedsättas eller efterges. 53 § Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhetlämnar oriktig uppgift i samband med fullgörande av skyldighet enligt 22 § skall dömas till böter, om gärningen inte är belagd med straff i . I ringafall skall inte dömas till ansvar. 54 §Riksbanken skall utan hinder av vad som föreskrivs i 8 kap. 8§ sekretesslagen (1980:100) underrätta polismyndighet eller åklagarmyn dighet om det i kassarörelse, valutahandel, in- och utlånings rörelse, betalningsutjämning eller handel med värdepapper framkommer uppgifter som ger anledning att anta att ett brott har begåtts. Omdet finns särskilda skäl får underlåta att lämna sådanunderrättelse. 55 § Åtal mot vice riksbankschef för brott som hanbegått i utövningen av sin tjänst får beslutas endast av finansutskottet ellerav fullmäktige. Detta gäller dock inte i fråga om brott som begåtts iutövningen av beslutanderätt enligt valutalagen (1939:350). 56§ beslut enligtdenna lag far överklagas endast i den utsträckning och i den ordning som sägs ibesvärsstadgan (RFS 1970:3) för och dess verk. Dennalag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen(1934:437) för riksbank, lagen (RFS 1975:6) med reglemente förriksbanken och lagen (1970:1028) om rikets mynt. Verksamhet som inte föreskrivsi den nya lagen eller i annan lag men som påbörjats med stöd av äldre lag fårbedrivas till dess verksamheten kan avslutas. Befogenheten att åtala brottskall bedömas efter äldre lag om, när handlingen företogs, för åtal gälldeförutsättning som inte har upptagits i den nya lagen. Övergångsbestämmelsernatill lagen (1970:1028) om rikets mynt, punkterna 36, gäller fortfarande. Omdet i lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom bestämmelser i denna lag tillämpas i stället de nya bestäm melserna. 1988/89:FiU4 Bilaga 2Propositionens lagförslag 2 Förslag till 1988/89:FiU4 Lag omupphävande av lagen (1982:1158) om Härigenom föreskrivs att lagen (1982:1158) omriksgäldskontoret skall upphöra att gälla vid utgången av . De som är ledamöter ifullmäktige vid utgången av skall före tillriksdagen avge berättelse över förvaltningen under det föregående budgetåret. Befogenheten att åtala brottskall bedömas enligt den upphävda lagen om, när handlingen företogs, för åtalgällde förutsättning som efter lagens upphävande är föreskriven. goteb 1988 16379 48 3 Förslagtill 1988/89:FiU4 Lag om statens upplåning '' Propositionens Härigenom föreskrivs följande. 1§ Efter särskilt bemyndigande som lämnas av för ett budgetår i sänderfår regeringen eller efter regeringens bestämmande ta upplån till staten för att 1. finansieralöpande underskott i statsbudgeten och andra utgifter som grundar sig på beslut, 2. tillhandahålla sådana krediteroch fullgöra sådana garantier som beslutat om, 3. amortera, lösa in och i samrådmed köpa upp statslån, samt 4. tillgodose behov avvalutareserv och av statspapper för marknadsoperationer. 2§Lån som har tagits upp av staten förvaltas av regeringen eller efterregeringens bemyndigande av . 3§ För samtliga lån och garantier som regeringen eller riksgäldskontoretombesörjer är staten ansvarig. Dennalag träder i kraft . 49 4 1988/89. 4 Förslagtill 1988/89:FiU4 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) , "sa 2 Härigenom föreskrivs att 8 kap. 8§sekretesslagen (1980:100)' skall ha lagförslag följande lydelse. Sekretess gäller i bankrörelse och i upplåningsverksamhet för uppgift om enskilds ekonomiska förhållanden. Sekretess gäller i kassarörelse, valutahandel,in-och utlåningsrörelse, betalningsutjämning samt handel med värdepapper och iriksgäldskontorets upplåningsverksamhet för uppgift om enskilds ekonomiskaförhållanden.