bet · GC01TU9 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 TU9 Idetta betänkande behandlas i proposition 1988/89:100 (budgetpropositionen)bilaga 8, avsnittet G. Postväsende, framförda förslag jämte motioner. Utskottettillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslagen. Fyrareservationer har avgetts, nämligen i fråga om användande av järnvägen förposttransporter av c-, vpk- och mp-ledamöterna (res. 1), om insättande avpostkupéer på sträckan av vpk- och mp-ledamöterna (res. 2), ominförande av ett bokporto av vpk-ledamoten (res. 3) samt om vissa koncernfrågorav vpk-ledamoten (res. Tvåsärskilda yttranden har avgetts, nämligen av mp-ledamoten i fråga ompostservice i glesbygd m.m. samt av vpk- och mp-ledamöterna i fråga om postensverksamhet med gruppreklam. Regeringenföreslår i proposidon 1988/89:100 bilaga 8 (kommunikadonsdepartementet) underavsnitt G. Postväsende (s. 143-153) 1. att godkänner vadföredragande departementschefen har förordat om inriktningen av postverketsverksamhet , 2. att godkänner deservicemål och ramar som föredragande departementschefen har förordat förpostverkets verksamhet , 3. att bemyndigarregeringen att besluta om aktieförvärv som görs av postverket, 4. att bemyndigarregeringen att besluta om kapitaltillskott till på det sätt somföredragande departementschefen har förordat, 5. att bemyndigarregeringen att beträffande Postbolagsgruppen besluta om inköp och försäljningav akder, bildande och avveckling av bolag eller avveckling av verksamhet, 6. att till Ersättningtill postverket för befordran av tjänsteförsändelser för /90anvisar ett förslagsanslag på , 7. att till Ersättningtill postverket för tidningsdistribution för /90 anvisar ettanslag på . Riksdagen1988/89.15 saml. Motionerna 1988/89:TU9 1988/89:T223av m.fl. (mp) vari yrkas 16.att som sin mening ger regeringen till känna att postbefordran börske per järnväg där så är möjligt. 1988/89:T237av m.fl. (mp) vari yrkas (delvis)att som sin mening ger regeringen till känna vad i motion 1988/89: A453 (mp) anförts om post-, tele- och datakommunikation. 1988/89:T238av och (båda fp) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i modon 1988/89:A455(fp) anförts om postgången i skärgården. 1988/89:T241av m.fl. (c) vari yrkas 3. attriksdagen uttalar att alla samverkansformer bör prövas för att ge skärgårdens bofasta befolkning bättre postservice. 1988/89:T911av () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande postverketsansvar för en miljömässigt riktig transportorganisation, ~ 2. att hos regeringenbegär att postverket får i uppdrag att återuppta postbefordranmed"pöstkupéer på sträckan . 1988/89:T912av () vari yrkas att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning som innebär att posten inte skall medverka till spridning avmassreklam till hushållen. Motiveringen till yrkandet återfinns i motion1988/89:K414 (mp). 1988/89:T920av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utredning om särskilt bokporto. 1988/89:T923av och (båda fp) vari yrkas att begäratt regeringen ser över portokostnaderna i avsikt att underlättautlandssvenskars möjlighet att läsa svenska ddningar. 1988/89:T924av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om postverkets ansvar för enmiljöriktig transportorganisation, 2. att hos regeringenbegär att postverket får i uppdrag att återinföra postbefordran med postkupéerpå sträckan . 1988/89:T927av () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i modonen anförts om postverkets stöd tillfrimärkssamlande som hobby, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om postens stöd och servicetill frimärkssamlandet vid flyttning av arbetsuppgifter från till . Allmäntom postverket 1988/89:TU9 Postverkethar enligt förordningen (1988:79) med instruktion för verket dll huvuduppgiftatt driva poströrelse, vari det ingår att (1) befordra och distribuera brev ochpaket samt (2) förmedla betalningar. Posten får enligt instruktionen ocksådriva annan verksamhet som det har särskilda förutsättningar för. (posten) äger "ensamrätt till regelbunden befordran mot avgift av slutnabrev ävensom öppna försändelser innehållande helt eller delvis skrivnameddelanden" (postens monopol). Verksamhetenhar varit organiserad i två huvudaffärsområden. Brev och Paketsamt och . Under huvudkontoret i är posten regionaltorganiserad i ett 30-tal postregioner med bl.a. ca 41 000 brevlådor, ca 2 100postkontor, ca 2 700 lantbrevbäringslinjer och ca 7 800stadsbrevbäringsdistrikt. Lantbrevbärarna både delar ut post i postlådor ochstår till tjänst med kassaservice. Ipostens distributionsnät sänds inlämnade försändelser till ett 70-tal"uppsamlingspostkontor", där försändelserna sorteras och därifrånsänds vidare till "spridningspostkontor" i ca 40 brevområden och ca20 paketområden. I mycket glest befolkade områden, där kostnaderna förlantbrevbäring skulle bli orimligt höga, får hushållen sin postservice genompostväskor som . sänds med reguljära transportmedel till och från ett postombudhos vilket övriga hushåll får hämta eller lämna post. Postensaffärsidé är att posten skall finnas över hela landet och skall förmedla brev,paket och betalningar från alla till alla. är knutna de helägda och är moderföretag i en dotterbolagskoncern. Inom posten finnsvidare åtta särskilda resultatenheter. Posten, bolagen och de särskildaresultatenheterna bildar en postkoncern. Statensägarkapital i posten uppgår till 822 milj.kr. som är lika fördelat med 411milj.kr. på ett amorteringsfritt statslån och med 411 milj.kr. Postens intäkter m.m. beräknas bli följande(motsvarande tal för inom parentes), nämligen rörelseintäkter 15 200milj.kr. (13 038 milj.kr. ), resultat före avsättningar 750 milj.kr. (594 milj.kr.) och avkastning på statslånet och verkskapitalet ca 100 milj.kr. Antalet anställda i postenvar ca 66 200 per . Postenhar i framställning till regeringen hemställt att den officiellabenämningen postverket skall ändras till posten. har också beslutat att de två huvudaffärsområdena skall delas i fyraaffärsområden, nämligen Brev, Paket, Postgirot samt Bank och Kassa. Vidare harposten antagit ett åtgärdsprogram för fortsatt utveckling av posteninnefattande bl.a. organisatoriska åtgärder och utbildningsåtgärder. Utskottet 1988/89:TU9 1 Former för statsmakternas styrning av postverket(posten) Statsmakternasstyrning av postens verksamhet sker genom att servicemål och ekonomiska kravfastställs på grundval av rullande treårsplaner, som upprättas av posten. Demål som har fastställts är mål för servicen och prisutvecklingen beträffandes.k. normalbrev, mål för tillgängligheten till kassaservice samt mål för detekonomiska resultatet. Normalbrev är brev för vilka avgifterna för befordranutgår enligt den s.k. normaltaxan. Dessa brev skall i princip delas ut förstavardagen () efter inlämningen (övernattbefordran). Regeringenfastställer normaltaxan för befordran av brev och avgifterna för postbefordranav tidningar m.m. Posten bestämmer övriga avgifter. Postenhar i princip beslutanderätt över samtliga investeringar och får finansieraalla investeringar med i rörelsen tillgängliga medel. Medstöd av ett bemyndigande av regeringen har tillkallats kommittén (K1988:02) för utredning av statens regionalpolitiska och sociala ansvar på tele-och postområdena (dir. 1988:11). Kommittén beräknas komma att avsluta sittarbete under innevarande år. 2 Inriktningen av postens verksamhet Föredragandedepartementschefen förordar - på grundval av förslag i postens treårsplan förperioden 1990-1992- att den allmänna inriktningen av postens verksamhet underdenna treårsperiod skall innebära en fortsatt kundorientering och enkoncentration på postens grundläggande uppgifter (av posten kalladekärnaffärerna). Kundernas efterfrågan vad gäller de grundläggande tjänsternabör enligt departementschefen vara styrande för postens insatser. För posten -såsom i första hand ett serviceföretag-skall det vikdgaste målet vara att gegod service till såväl stora som små kunder i hela landet till rimliga priser.Riksdagen föreslås godkänna vad departementschefen sålunda har förordat. Denföreslagna inriktningen av postens verksamhet under den kommande treårsperiodenöverensstämmer med den som har godkänts för innevarande treårsperiod, 1989-1991(prop. 1987/88:100 bil. 8 s. 49-60, , rskr. Utskottet tillstyrkeratt godkänner vad departementschefen har förordat. 3 Servicemål och ramar för postens verksamhet , m.m. Kvalitetsmåletför huvudaffärsområdet och Paket bör enligt departementschefen oförändratvara att av alla normalbrev skall gå fram och servicemåletinom huvudaffärsområdet och Kassa att bibehålla den högatäckningsgrad för daglig postkassaservice via postkontor 1988/89:TU9 ochlantbrevbärare till hushållen som finns. Föredragandenförordar som ett första resultat av en fortgående översyn av mål och styrinstmmentför posten - som utförs av en arbetsgrupp inom medföreträdare för kommunikations-, finans- och civildepartementen - attstatsmakternas styrning av postverksamheten i fortsättningen skall formulerasi något andra termer än för att förhållandet mellan målen ochstyrinstrumenten tydligare skall anges. Utöver att statsmakterna lägger fastmål för servicen bör statsmakterna enligt departementschefen formulera vissakrav på verksamheten. Dessa krav bör vara att posten skall somaffärsverk bedriva sin verksamhet på ett så effektivt sätt att det möjliggörekonomisk överlevnad av egen kraft. Kravetpå verksamhet som möjliggör ekonomisk överlevnad av egen kraft innefattarenligt departementschefen bl.a. att staten i form av räntebetalningar påstatslån och avkastning på statskaptial skall få tillräcklig avkastning påpengar som har satsats i postverksamheten. För treårsperioden1990-1992 beräknar föredraganden kravet på avkastning på statskapitalet till ca50 milj. kr. och kravet på ränta på statslånet till motsvarande beloppper år. För att posten skall kunna klara det krav på verksamheten somstatsmakterna bör ställa måste enligt departementschefen verksamheten bedrivasså att den över åren kan ge ett genomsnittligt överskott som motsvarar avomsättningen. För treårsperioden beräknar departementschefen att överskottetskall uppgå till i genomsnitt 850 milj.kr. Postenberäknar kostnaderna för investeringar till totalt ca 3,3miljarder kronor. Riksdagenföreslås godkänna de servicemål och ramar för postens verksamhet som departementschefen har förordat. 3.2Motionsförslag och utskottets ställningstaganden Någrayrkanden beträffande de förordade servicemålen och ramarna framförs inte imotioner. Däremot framförs yrkanden om transport av post på järnväg, ompostservice i glesbygder och skärgårdar, om postavgifter för böcker och vissatidningar, om postens befattning med gruppreklam samt om stimulans förfrimärkssamlande. Efterbehandling av modonsförslagen redovisar utskottet sitt ställningstagande dllde förordade servicemålen och ramarna. Användandeav järnvägen för posttransporter Imotion T223 (mp) yrkande 16, motion T911 (fp) yrkande 1 samt motion T924 (mp)yrkande 1 begärs sammanfattningsvis att skall uttala att det ärangeläget att posten använder järnväg för posttransporter i stället för bil medhänsyn dll att järnvägstransporter är mera miljövänliga än biltransporter. Förtransporter av post inom de 70 uppsamlingsområdena och inom spridningsområdena(de ca 40 brevområdena och de ca 20 paketområdena) använder sig posten avbilar. Mellan dessa områden transporteras emellertid - med fördelning eftervikt - av posten på järnväg, med bil och med flyg. Vidjärnvägstransport kan posten transporteras i s.k. 1988/89:TU9 postkupéer -som är järnvägsvagnar som är inredda som postsorteringskontor och i vilkaposten sorteras under transporten - eller godsvagnar av olika slag. Vidval av transportmedel för t.ex. övernattbefordran måste hänsyn tas till bl.a.den tidpunkt då dagens post kan vara klar för avtransport från ett område tillett annat område, transportavståndet, den ddpunkt då posten senast bör anländatill det andra området för att kunna delas ut där dagen efter inlämningen samtkostnaderna för transporten. Det kan nämnas att flyg måste användas för attövernattbefordran av post från skall kunna ske till orternorr om områdena omkring och . Valetav transportmedel för posten styrs ytterst av kundernas krav på snabbaposttransporter. Det förtjänar framhållas att posten harutsatts för ökad konkurrens genom bl.a. utvecklingen av andra medel som snabbtöverför informadon. Motbakgrund av det anförda är utskottet inte berett att föreslå att riksdagenskall uttala sig för järnvägstransport av post såsom begärs i motionsförslagen.Utskottet utgår från att posten även beaktar allmänna samhällsintressen dåposten väljer transportmedel och anlitar de transportmedel som med hansyn tillolika förhållanden är lämpliga och möjliga. Motionsförslagen avstyrks därmed. Postbefordranmed postkupéer på sträckan Den1 drogs postkupéerna in på sträckan på grund avändring av tågtiderna. Tågtransporten av post ersattes med flygtransport. Imodonerna T911 (fp) och T924 (mp) begärs (yrkandena 2 i båda motionerna) attriksdagen skall föreslå att posttransport i postkupéer skall återinföras påsträckan . Från utgår en handel till . Enligtmotionärerna har flygtransporten av post lett dll att postutdelningen i Umeåhar senarelagts, att företagspaket inte kommer fram tillUmeåområdet och att transporterna har blivit dyrare. Indragningen avpostkupéerna har vidare enligt motionärerna lett dll minskade sysselsättningsmöjligheterinom posten. Enligtunder hand inhämtade uppgifter anländer den från flygbefordradeposten till senast omkring . Sorteringen i av denna postpåbörjas omkring och utbärningen omkring . Utbärningen hartidigare påbörjats omkring . Senarelägg-ningen har främst motiveratsmed att ökade postmängder har krävt för sortering. Utskottetframhöll - vid behandlingen under förra i /88:12 (s. 9) av ettmotionsyrkande som var likartat med de här aktuella -att posten inte hadeutlovat att företagspaket från skulle komma fram till Umeåområdetpå utan och att någon sysselsättningsminskning inom postengenom indragningen av postkupéerna inte hade inträffat men däremot lett till omplaceringav personal. Motbakgrund av den lämnade redogörelsen finns det inte någon anledning 1988/89:TU9 för att ta sådant initiadv som begärs i modonsförslagen.De avstyrks följaktligen. Imotion T237 (mp) begärs (yrkande 2 i här aktuell del) att skalluttala att posten bör bibehålla och förbättra postservicen över hela landet.Modonärerna framhåller att varje försämring av postservicen i glesbygd gör detsvårare att bo kvar där. I motion T238 (fp) begärs (yrkande 1) att riksdagenskall uttala att åtgärder som är ägnade att försämra postservicen iÖstergötlands skärgård bör motverkas. Var och en som bor i skärgården ellervill bosätta sig och söka sin försörjning där bör enligt motionärerna harimliga möjligheter dll detta, något som emellerdd försvåras genom att serviceav olika slag - såsom postgång - dras in. Utskottetvill erinra om att posten har krav på sig att ta regionalpolitiska och socialahänsyn. Posten erbjuder därvid tjänster som inte ger intäkter som täckerkostnaderna. Posten har också byggt upp vårt lands överlägset mest utveckladedistributionsnät. Som har nämnts ovan är postens affärsidé att posten skallfinnas över hela landet och skall förmedla brev, paket och betalningar frånalla till alla. Postens ambition är bl.a. att fortsätta att vara vårt landsmest decentraliserade företag. Förnärvarande arbetar kommittén för utredning av statens regionalpolitiska ochsociala ansvar på tele- och postområdena. Kommittén skall bl.a. formulerapostens regionalpolidska och sociala ansvar. Därvid skall kommittén granskapostens riktlinjer för servicestandard i glesbygd och föreslå ev. ändringar sombedöms motiverade. Medhänsyn till postens viljeinriktning beträffande postservicen och till attutredning om postservicen i glesbygd pågår bör modonsförslagen inte föranledanågot inidativ av . De avstyrks sålunda. Samverkanför lokal service mellanposten och andra verksamheter Imodon T241 (c) begärs (yrkande 3) att skall uttala att allasamverkansformer bör prövas för att ge skärgårdsområdenas bofasta befolkningbättre postservice. Motionärerna framhåller att posten och andra verksamheterkan samverka för att trygga postservice och annan service i skärgårdsområdena. Vidbehandlingen under förra i betänkandet /88:12 (s. 12) av ettmodonsförslag om samverkan mellan posten och andra verksamheter nämndeutskottet att posttjänster lämnades på entreprenadbasis i ett 50-tal budker ochi ett dotal andra serviceinrättningar - kiosk, turiststadon, sparbank, mekaniskverkstad m.m. Som utskottet framhöll i betänkandet är posten sålunda öppen föratt samverka med andra verksamheter för att -dllhandahålla postservice. Med hänsynhärtill och till att frågor om postens service i glesbygd utreds börmotionsförslaget inte föranleda något initiativ från sida. Införandeav ett bokporto 1988/89:TU9 I modon T920 (m) erinras det om att regeringen den 22 juni1988 har uppdragit åt att utreda folkbibliotekens fjärrlåne-och deposidonsverksamhet (se prop. 1988/89:100 bil. 10 s. 369). Motionärenframhåller att införande av ett särskilt bokporto skulle vidga möjligheternaatt utnyttja fjärrlån och begär att frågan om införande av ett särskiltbokporto skall utredas i anslutning till nämnda utredningsuppdrag. Med anledning av motioner under förra ominförande av ett kulturporto/bokporto m.m. - över vilka motionerkulturutskottet avgav yttrande (KrU 1987/88:6y) - uttalade på förslagav trafikutskottet i betänkandet /88:12 (s. 14-16) att de i motionernaupptagna frågorna borde övervägas i anslutning till förutskickade övervägandenom postens regionalpolitiska och sociala ansvar. förutredning av nämnda ansvar m.m. har också fått i uppdrag att överväga frågan ominförande av ett särskilt porto för bl.a. bokförsändelser. Motionärens önskemål har sålunda tillgodosetts. Modonenkan därför avslås. Portot på svenska tidningar vid prenumeration i utlandet I motion T923 (fp) begärs en översyn av portokostnadernaför befordran av tidningar till utlandet vid prenumeration för att underlättaför svenskar, som för kortare eller befinner sig utomlands, attläsa svenska tidningar. Enligt motionärerna har portokostnaderna stigit mycketkraftigt . För befordran av tidningar till de övriga nordiskaländerna tar posten ut samma befordringsavgifter som vid befordran inomSverige. Till grund för avgifterna för internationell befordran avbrevpost ligger nivåer som anges i världspostkonventionen. Dessa nivåer är dockinte tvingande. nedsättning på trycksaksportot enligt konventionenfår emellertid postförvaltningarna medge för utrikes befordran av tidningarm.m. Denna nedsättning medger den svenska posten och avgifterna för befordranav tidningar dll länder utanför tas sålunda ut enligt en taxa för"halvtariffkorsband". Som exempel på avgifterna kan nämnas attavgifterna för befordran av ett vardagsnummer av någon av de två stora iStockholm utkommande morgontidningarna uppgår i genomsnitt tillca . vid ytbefordran, till nära . vid flygbefordran inom ochtill ca . vid flygbefordran utom . Tidningsutgivarna tar i sin turut portokostnaderna från prenumeranterna. Såsom utskottet framhöll vid behandlingen i betänkandet TU1987/88:12 (s. 18) av en likartad modon skall posten drivas affärsmässigt inomde ramar för verksamheten som statsmakterna utformar. synes därförinte utan tvingande skäl böra gå in på enskildheter i avgifterna för postenstjänster. Sådana skäl föreligger enligt utskottets mening inte i här aktuelltsammanhang. Med hänsyn härtill och dll att avgifterna för i motionen aktuellatidningsförsändelser har bestämts med iakttagande av en rabattmöjlighet sommedges i världspostkonventionen synes motionen inte böra föranleda någotinitiadv från sida. Motionen avstyrks således. Postens verksamhet medgruppreklam 100/89:1 U9 Imotion T912 (mp) begärs att posten inte skall medverka till spridning avmassreklam till hushållen. I motiveringen dll förslaget (i modon 1988/ 89:K414)framhåller motionären att människorna bör få rätt att ostört välja denvaruinformation som de de vill ha för att kunna göra rationella och kunniga valvid inköp. Motionären önskar en lagstiftning om köpfrid som bl.a. skulle innebäraatt posten inte skall medverka till spridning av massreklam till hushållen. Postenberäknas svara för när det gäller distributionen av gruppreklamen (dvs.oadresserad post) i vårt land. Av postens försändelsintäkter om 8 606 milj.kr.under år 1987 uppgick intäktema av postens gruppreklam dll 333 milj.kr. Postenstotala intäkter detta år uppgick dll 13 038 milj.kr. Intäkterna av gmppreklamenutgör sålunda ett icke oväsenthgt bidrag dll postens ekonomi. Distributionen avgruppreklam har också nära anknytning dll postens grundläggande verksamhet medpostdistribution. Här bör också beaktas att om posten skulle lämna verksamhetenmed gruppreklam, skulle andra företag träda in i postens ställe. Någonminskning av den reklammängd som delas ut i allmänhetens brevinkast ochbevlådor skulle inte inträffa. Utskottetbehandlade i betänkandet TU 1973:2 (s. 4-5) en motion vari begärdes att postenskulle saluföra ett märke som hushållen skulle kunna använda för att slippa taemot oadresserad post. Motionen avslogs av på förslag av utskottet,som bl.a. framhöll att oadresserad post innefattade inte bara vamreklam o.d.utan även annan informadon, t.ex. från stat, kommun, polidska partier m.fl.. Medhänsyn till det anförda kan utskottet inte biträda motion T912 (mp). Uppgiftenatt tillverka frimärken, distribuera dem till postkontoren samt sälja frimärkenoch samlarprodukter ligger inom posten på enheten PFA Svenska Frimärken iStockholm (tidigare benämnd Postens Frimärksavdel-ning resp. PostensFilateliavdelning). PFA Svenska Frimärken (i dagligt tal kallad PFA), som är enav de åtta särskilda resultatenheterna inom posten, är sedan år 1986organiserad i två affärsområden. Produktion resp. Filateli. Härdll kommer vissastabsenheter samt Postmuseum i . PFA har ca 210anställda. Medanledning av uppdrag av regeringen att åstadkomma 100arbetstillfällen i malmfältskommunerna har posten bl.a. beslutat att (1) order-och leveranshantering samt produkdon och distribution av samlarprodukter, (2)del av frankostämplingskontoret samt (3) hanteringen av minnespoststämplar inomPFA, vilka enheter har ca 60 anställda, skall flyttas till . Imotion T927 (m) påpekas att det har funnits en tendens till attfrimärkssamlandet som hobby har förlorat i attraktionskraft. Motionären begärdärför att posten skall stödja frimärkssamlandet genom att på olika sätt bidratill en att en väl fungerande andrahandsmarknad finns (yrkande 1). Mofionären framhållerdärvid bl.a. betydelsen av att olika frimärksutgåvor /89:TU9 begränsas och att postenstöder frimärksutställningar, frimärksmässor, Motionären begär vidare att flyttningen av PFA:sovannämnda enheter dll skall ske på sådant sätt att postens service tillden frimärkssamlande allmänheten kan öka och att postens stöd till bl.a. envälfungerande andrahandsmarknad förbättras (yrkande 2). FrånPFA har inhämtats att omorganisationen i två affärsområden bl.a. syftade tillatt intensifiera försäljningen i en situation då intresset för frimärkssamlandevisade en vikande tendens - en tendens som vid jämförelse var starkare i andraländer. Marknaden har ettiellertid enligt PFA börjat svänga, och PFA:sförsäljning, sorn endast avser nya frimärken och tillbehör tillfrimärkssamlande, beräknas öka . PFA framhålleratt PFA på olika sätt stöder frimärkssamlande, bl.a. genom följande aktiviteterm.m. PFAstartade en brev- och frimärksklubb för barn och gick ut med informationom klubben till ca 96 000 barn . började PFA också ge uttidningen . Den jgavs ut i ca 500 000 exemplarför utdelning via postkontoren. Avsikten är att "Roligt medfrimärken" skall ges ut en gång . PFA ingår tillsammans medsamlarorganisationer i föi" stöd åt frimärkssamlande.