bet · GC01FiU29 · 1988-12-31 00:00:00 — Imotion Fi64 (mp) slår man vakt om den offentliga sektorn. En väl fungerandeoffentlig sektor är en av den svenska demokratins grundpelare, sägs det imotionen. Det är ett gemensamt ansvar att se till att den ges förutsättningaratt fungera. Det är enligt motionärerna en viktig solidaritetsfråga.Verksamheten inom sjukvård, äldre- och handikappomsorg bör underlättas genomatt sänka arbetsgivaravgiftsuttaget . Motionärernaframför inte några formella yrkanden beträffande inriktningen av den kommunalaekonomin. Utskottetvill med anledning härav anföra följande. I den långtidsbudget som redovisas ikompletteringspropositionen görs ett beräkningsantagande att den kommunalakonsumtionen kommer att växa realt underlångtidsbudgetperioden /901993/94. Det är en något lägre ökningstakt ängenomsnittet för åren . Med detta antagande försämrasemellertid den kommunala sektorns finansiella sparande kraftigt mot slutet avperioden, i synnerhet i det alternativ som benämns högalternativet. Dettaalternativ bygger på att lönerna ökar och att priserna stigermed mellan 5,5 och . Slutsatsen av beräkningsresultaten ilångtidsbudgeten är att den kommunala konsumtionen inte kan öka så mycket som2 % i fasta priser. Kommunerna får inte planera för underskott i denlöpande verksamheten. Finansutskottetvill för sin del dra den slutsatsen att den kommunala konsumtionen i likhet medvad som sägs i propositionen och vad tidigare uttalat inte bör ökamed mer än I % . Det finns risk för att en alltförhög konsumtionstillväxt skulle leda till skattehöjningar. En sådan utvecklingbör enligt utskottet undvikas. Vänsterpartietkommunisterna föreslår i motion Fi63 att betydande belopp, mer än 10 miljarderkronor, skall överföras från företagen till kommunsektorn för satsning påsjukvård, barnomsorg, äldreomsorg och kultur. Som*utskottet framhåller i sittbetänkande 1988/89: EiU30 tenderar tillväxten i den inhemska efterfrågan attbli alltför hög och leda till växande bytesbalansunderskott. Åtgärder måstedärför vidtas för att dels dämpa efterfrågan, dels stimulera arbetskraftsutbudoch höja produktionskapaciteten. Genomatt överföra medel från den konkurrensutsatta sektorn till den icke konkurrensutsatta sektorn riskerar produktionskapaciteten att be gränsas ytterligare med försämringar i bytesbalansen som följd. utveckling skulleofrånkomligen leda till att den svenska ekonomin åter- 1988/89: FiU29 igenbeträder vägen mot de stora obalanser som var rådande under senare delen av1970-talet och . Utskottet avstyrker därförmotionerna Ei63 yrkande 3 i berörd del och Fi224 yrkande 4 i berörd del. Utskottetkan inte heller ställa sig bakom kravet i motion Ei311 (m) om en nolltillväxt iden kommunala sektorn. Enbart befolkningsförändringar och redan fattade beslutleder vid oförändrad servicenivå i övrigt till en real ökning. Motionärernapåstår att produktivitetsutvecklingen i den kommunala sektorn varit negativ ochutgår från att den generella neddragning av de finansiella resurserna som manföreslår skall leda till en pqgitiv produktivitetsutveckling.Utskottet vill för sin del inte utesluta att produktivitetsvinster är möjligaatt göra på vissa områden men en så kraftig och omedelbar neddragning avresurserna som förordas i motion Ei311 (m) leder med stor sannolikhet till attresurserna kommer att utnyttjas sämre. Följden blir kapitalförstöring ochoacceptabla konsekvenser för kommuninvånarna. Motion Ei31l (m) yrkande 1avstyrks därför av utskottet. Detförslag till inriktning av den kommunala ekonomin som förordas i motion Ei86(fp) överensstämmer i stora delar med vad som anförs i propositionen.Utskottet anser därför att ett tillkännagivande med denna innebörd tillregeringen inte är behövligt. Motion Ei86 (fp) yrkande 1 avstyrks därför. Imotionerna Fi84 (m), Fi307 (m) och Fi311 (m) anförs att den statliga styrningenav kommuner och landsting måste avvecklas. Många specialdestineradestatsbidrag har en snedvridande effekt och motverkar effekten avskatteutjämningsbidragen. bör flertalet specialdestineradebidrag till kommuner och landsting omvandlas till ett allmänt kommunalt bidrag.Samtidigt bör bestämmelser och detaljregleringar kopplade till statsbidragenavvecklas. Neddragningar av det statliga stödet till kommuner och landstingkan sedan ske över detta allmänna bidrag. bör en neddragning ske med8,. En minskning av statsbidrag går, genom att den statligastyrningen skall minska, väl att förena med en bättre verksamhet ikommunerna. Den verksamhet som får bidrag förutsätts även ifortsättningen bli utförd i den omfattning som varje kommun finner bästmotsvara invånarnas önskemål och förväntningar. Imotion Fi86 (fp) konstateras att över en fjärdedel av kommunsektorns inkomster består av statsbidrag. Merparten av dessa är specialdestinerade för särskilda ändamål och förknippade med villkor av skilda slag. Enligt motionäremas mening är det angeläget att statsbidragssystemet förändras från stark specialdestinering till mer generell utformning och minskad de taljreglering. Ett sådant system ger kommunerna större möjlighet att själva utforma servicen till medborgarna på det sätt de finner bäst. För de berät tigade krav på likformighet som i vissa fall kan ställas är det tillräckligt 13 med den lagstiftning somfinns. Undantagsvis kan det finnas skäl att ut- 1988/89: FiU29 formastatsbidrag så att viss verksamhet uppmuntras. Detta bör i så fall ske som etttemporärt bidrag till investeringar i stället för ett permanent bidrag tilldriften. En sådan generell utformning av statsbidragen står bättre iöverensstämmelse med den viktiga principen om självstyrelse ochkommunal demokrati. Äveni motioner från förordas en omläggning av det statligabidragssystemet så att de specialdestinerade bidragen förs över till denkommunala skatteutjämningen. 1motion Fi63 (vpk) anförs att en förstärkning av statsbidragen till kommunsektornär nödvändig. Den avveckling av de specialdestinerade bidragen som aviseras ipropositionen kan inte godtas av motionärerna. De specialdestinerade bidragsom finns kvar behövs för att garantera en jämn utveckling i kommunerna. Utskottetkonstaterar att det finns samstämmighet i propositionen och i motionema från deborgerliga partierna i synen på de specialdestinerade bidragen. De omfattanderegleringar och bestämmelser som de ofta är förknippade med kan leda till attmöjligheterna att på lämpligaste sätt uppnå det önskade resultatet begränsas.Inriktningen bör därför vara att för kommuner och landsting minska inslaget avspecialdestinerade statsbidrag med omfattande bestämmelser och regleringar.Något tillkännagivande till regeringen med anledning av motion Ei86 (fp) tordeemellertid inte vara erforderligt. Motion Ei86 yrkande 2 avstyrks därför. anfört innebär att utskottet avstyrker motion Ei63 (vpk) yrkande 3som förordar att de specialdestinerade bidragen bibehålls i sin nuvarandeutformning. Ensammanslagning och neddragning av statsbidragen i den omfattning som föreslås imotion Ei311 (m) bör emellertid inte komma i fråga. En fömtsättning föromstrukturering av statsbidragen till kommunsektorn måste vara att de inte isig leder till att kommunema tvingas höja utdebiteringen. Ett skattestopp sommotionärerna också föreslår är som utskottet ser det inte en framkomlig väg.Det leder utskottet till slutsatsen att några generella neddragningar istatsbidragen i den omfattning som föreslås i motion Ei311 (m) inte bör görasför . Utskottet avstyrker därför motion Ei311 (m) yrkande 7. Våren1988 beslutade (1987/88: FiU 19, rskr. 244) att införa ett nytt skatteutjämningssystem. Det nya systemet innebar en kraftig omför delning inom en i stort sett oförändrad medelsram. Bidragen höjdes i den norra delen av och sänktes i den södra delen. justerades den lägsta garanterade gmndgarantinivån från till av medel skattekraften. Vidare infördes en ny teknik för beräkning av skillnader i kostnader för åldersstmktur och socialstmktur. Tekniken bygger i huvud sak på förslag som utarbetats av den parlamentariskt sammansatta skat- teutjämningskommittén. I motioner från moderata samlingspartiet och centem som väckts anförs attgmndgarantinivån bör justeras så att lägsta nivån återigen blir 1988/89: FiU29102 %. I motionerna Fi307 och Fi311 (m) föreslås att man även i övrigt återgårtill de gmndgarantinivåer som gällde . Bidraget bör dessutom beräknasutifrån en fast skattesats, lika för alla kommuner resp. landsting på 16kr./skr. och /skr. Vidare föreslås att beräkningen av kostnadsfaktornför barnomsorg ändras så att hänsyn tas till antal barn i stället för faktiskutbyggnad av barnomsorgen. Centemredovisar i motion Fi226 ett förslag till gmndgarantinivåer för allakommuner. Det innebär en förstärkning av bidragen för flertalet kommuner. Manföreslår också att den s. k. åldersfaktorn räknas upp och att en utredningtillsätts för att se över det framtida skatteutjämningssystemet. Imotion Fi306 av och (båda c) begärs också attåldersfaktorn i systemet omarbetas. Imotion Fi313 av samma motionärer begärs en förstärkning av det kommunalaskatteutjämningssystemet för att rättvisare skatter skall kunna tas ut i Kalmarlän. Äveni motioner Fi64, Fi309 och Fi3I4 föreslås att den kommunalaskatteutjämningen utreds för att systemet bättre skall ta hänsyn tillskillnader i skattekraft, åldersfördelning och geografisk situation. Imotion Fi308 av och (båda mp) påpekas att systemetmed skatteutjämningsbidrag som i allt större utsträckning finansieras medskatteutjämningsavgift leder till en mndpumpning av medel från kommun tillkommun. borde man därför skapa ett inter-kommunaltskatteutjämningssystem där kommunerna själva svarar för omfördelningen.Fördelningen borde ske efter kommunernas skattekraft, åldersfördelning ochgeografiska förhållanden. Bidragen från staten borde kunna slopas omföretagsskatten och fastighetsskatten återgick till kommunerna. Motbakgmnd av att det nya skatteutjämningssystemet endast varit i kraft någramånader vill utskottet inte förorda att ytterligare förändringar genomförsredan nu eller att systemet skall utredas på nytt. Det är angeläget attstabilitet skapas i systemet. Det finns emellertid skäl att följa hurutdebiteringsskillnaderna utvecklas. Som utskottet framhållit tidigare bör skillnaderi utdebitering endast motsvaras av skillnader i ambitionsnivå. Utskottetavstyrker med det anförda följande motioner som föreslår förändringar iskatteutjämningssystemet: Fi64 yrkande 26 i berörd del, Ei306, Ei307 yrkande I,Fi308, Fi309, Fi3lO yrkandena 1 och 2, Ei3ll yrkande 4, Ei313 samt Fi314yrkande 1. Imotion Fi307 av m. fl. (m) framförs uppfattningen att skat teutjämningen skall vara en statlig angelägenhet och inte finansieras med hjälp av avgifter på det kommunala skatteunderiaget. Den skall ge möjlig het till god verksamhet över hela landet. Motionärerna kritise rar därför den inomregionala skatteutjämning inom som 15 Den minskar den dynamik som ligger i 1988/89: FiU29 denkommunala självstyrelsen och fria beskattningsrätten. Med sin nyckfullageografiska avgränsning får den direkt olämpliga regionalpolitiska effekter.Landstingets eget skatteutjämningssystem förstärker snarare än balanserarverkan av det statliga systemet, anför motionärerna, och bidrar därigenom tillatt konservera en felaktig samhällsstmktur. Utskottetvill med anledning härav anföra att skillnaderna i skattekraft inomStockholmsregionen är stora, från av medelskattekraften i till173 % i . Som helhet har regionen en medelskattekraft på avriksgenomsnittet. Det ter sig därför rimligt att de skillnader som finns inomStockholmsregionen i första hand utjämnas mellan kommunema i regionen och integenom överföring av medel från övriga riket. Utskottet anser därför inte attden lag som medger en inomregional skatteutjämning inom Stockholmsregionenskall upphöra att gälla såsom föreslås i motion Ei307 yrkande 3. Våren1985 beslutade införa en avgift på det kommunala skatteunderlagetför att finansiera de automatiska ökningarna i statsbudgeten av de kommunalaskatteutjämningsbidragen. utgjorde skatteutjämningsavgiften förkommuner och landsting, beräknad på det totala skatteunderlaget (inkl.tillskjuten skattekraftsgaranti) /skr. höjdesavgiften med /skr. höjdes dessutomskatteutjämningsavgiften med för kommunema för att ersätta en uteblivenbesparing på utbildningsbidragen. är avgiftsuttaget /skr. förkommunema och /skr. Ipropositionen föreslås att avgiften i fortsättningen skall beräknas på enbartdet egna skatteunderlaget. Förslaget gynnar kommuner med låg skattekraft. Sommest motsvarar detta /skr. För att ändringen i avgiftsunderlag inteskall leda till inkomstbortfall för staten föreslås i propositionen en höjningav avgiften med /skr. för kommuner och /skr. Föratt på statsbudgeten neutralisera effekterna av skatteutjämningsbi-dragetsautomatiska ökning till följd av tillväxt i skatteunderiaget föreslås ipropositionen en höjning med /skr. Ikompletteringspropositionen föreslås vidare en kraftig höjning av statsbidragettill barnomsorgen (se 1988/89: FiU30). För att delvis finansiera denna höjningföreslås en höjning av skatteutjämningsavgiften för kommunema med . Sammantagetskulle avgiften för uppgå till /skr. för kommunerna och 46öre/skr. Imotionerna Fi84 (m) och Fi311 (m) yrkas att skatteutjämningsavgiften skall avskaffas . Skatteunderlaget från fysiska personer skall utgöra underiaget för den skattefinansierade delen av kommunens verksamhet, anför motionärerna. Rundgång av bidrag och avgifter mellan stat och kommuner måste undvikas, anför man. Därför skall inte några 16 statliga avgifter påskatteunderiaget förekomma. Ett system där kommu- 1988/89: FiU29 nernabetalar in skattepengar till staten, som sedan i sin tur betalar tillbaka dem iform av riktade bidrag, är inte bara opraktiskt utan leder också till fördyringaroch urgröpning av den kommunala självstyrelsen, anför motionärerna.Skatteutjämningsavgiften bör därför avvecklas i sin helhet. Imotion Fi86 (fp) godtas den föreslagna ändringen av avgiftsunderlaget ochhöjningarna av avgifterna till följd av detta. Likaså accepteras ökningen med8 öre/skr. för att finansiera ökningen av skatteutjämningsbidragen. Däremotmotsätter man sig att avgiften höjs för att finansiera statsbidragshöjningentill den kommunala barnomsorgen. gör samma ställningstagande isin motion om den ekonomiska politiken väckt med anledning avkompletteringspropositionen. Utskottet vill medanledning härav anföra följande: Avlandets 284 kommuner ligger 45 kommuner, vilka innefattar över en tredjedel avlandets befolkning, utanför skatteutjämningssystemet. Av landstingen är detendast tre landsting som ligger utanför skatteutjämningssystemet, dvs. deövriga landstingen både betalar avgift och erhåller skatteutjämningsbidrag. Genomatt ett stort antal kommuner och tre landsting har en så hög egen skattekraftatt de inte får några skatteutjämningsbidrag deltar de inte i den utjämning avskattekraft som skatteutjämningssystemet syftar till. Genom att ta ut enproportionell avgift på skatteunderlaget som finansierar den automatiska ökningenav bidragen får emellertid även de ekonomiskt sett starkarekommunerna bidra till omfördelningen av skattekraft genom att avståfinansiella resurser till förmån för andra ekonomiskt svagare kommuner inomsystemet. Denna omfördelningseffekt förstärks genom den föreslagna ändringenav avgiftsunderlaget. Motdenna bakgmnd avstyrker utskottet motionerna Ei84 yrkande I och Ei311 yrkande 2om att avskaffa den allmänna skatteutjämningsavgiften. Utskottetanser, i likhet med vad som föreslås i propositionen och godtas i motion Ei86yrkande 6 och centems motion om den ekonomiska politiken, attavgiftsunderlaget bör utgå endast från den egna skattekraften och att avgiftenbör höjas för att neutralisera det statliga inkomstbortfallet till följd häravsamt att avgiften höjs med /skr. för att finansiera den automatiskabidragsökningen. 1finansutskottets betänkande 1988/89: EiU30 tillstyrker utskottet attstatsbidragen till barnomsorgen höjs kraftigt. För att till viss del minskaeffekterna härav på statsbudgeten bör kommunema själva medverka tillfinansieringen genom att skatteutjämningsavgiften höjs med förkommunerna. Utskottet tillstyrker således propositionens förslag och avstyrkermotion Fi86 yrkande 6. 1 propositionenanförs att avsikten med skatteutjämningssystemet är att utjämna de ekonomiska fömtsättningarna för kommunema och därmed också utjämna skattesatserna. Om de kommuner som har en hög skattekraft inte kanpåverkas genom bidragssystemet kommer skillnaderna 17 2 1988/89. i skattesats att bestå.Dessa skillnader är betydande. Av 1988/89: FiU29 detta skäl tassedan år 1986 en avgift ut av kommuner med mycket hög skattekraft, över 125 %av medelskattekraften. I propositionen föreslås att avgiften i fortsättningenskall tas ut av alla kommuner med högre skattekraft än genomsnittet, ,dock inte för den del av skatteunderiaget som understiger det för kommunengaranterade skatteunderlaget. Som motiv härför anförs följande. Inomskatteutjämningssystemet sker en utjämning mellan kommunema för skillnader iålderssammansättning. Kommuner med ofördelaktig ålderssammansättning fårförstärkta bidrag av de kommuner som har en fördelaktig sammansättning. Meneftersom de kommuner som har en fördelaktig sammansättning ofta inte ingår isystemet på gmnd av sin goda skattekraft, bidrar de inte heller till dennaomfördelning. Dessa reduktioner för ålderssammansättning skulle uppgå till sammantaget500 milj. kr. Genom att ta en särskild skatteutjämningsavgift skulle även dessakommuner komma att bidra med en del av tilläggen till kommuner med ofördelaktigålderssammansättning. En följd av förslaget är att antalet berörda kommunerökar från 6 till 38. Iflera motioner från företrädare för moderata samlingspartiet och folkpartietriktas häftig kritik mot utvidgningen av den särskilda skatteutjämningsavgiften.Man yrkar därför att den skall avskaffas helt. I motion Fi64 (mp) motsätter mansig den föreslagna utvidgningen av avgiften. Centem accepterar i sin motionFi62 en viss skärpning av avgiften. Den bör enligt motionärerna utgå förkommuner med skattekraft högre än . 1motionerna Fi73 av () och Fi84 av m. fl. (m)påtalas att lagen (1987:561) om särskild skatteutjämningsavgift inte varitföremål för lagrådets granskning. Lagentillkom på finansutskottets initiativ . Motsvarande bestämmelseringick i ett förslag till lag om skatteutjämning som framlagts av regeringen iproposition 1986/87:100. Detta förslag hade inte lagrådsgranskats eftersomlagen inte faller inom det område som enligt RF 8:18 regeringen ellerriksdagsutskott bör låta lagrådsgranska. Vid riksdagsbehandlingen framfördesinte heller något krav på lagrådsgranskning. Utskottet anser att man äveninför den föreslagna utvidgningen av avgiftsuttaget kan avstå från enlagrådsgranskning. Utskottetanser att regeringen även i sak givit goda motiv för att införa en utvidgadavgiftsskyldighet. Den bärande principen i skatteutjämningssystemet, attutjämna för skillnader i faktorer som kommunema själva inte kan påverka, kaninte uppfyllas om vissa kommuner står utanför systemet. De kommuner med godskattekraft och fördelaktig ålderssammansättning som till följd härav inteomfattas av bidragssystemet bör därför på annat sätt medverka till att utjämnaskillnadema. Om man, som föreslås i motion Fi62 (c), begränsar avgiften tillatt gälla för kommuner med en skattekraft blir det endastytterligare tre kommuner som kommer att beröras av avgiften. Propositionensförslag till utvidgning av avgiftsplikten som skulle omfatta ett trettiotalkommuner förefaller därför vara välmotiverat. Utskottet tillstyrkerdärför propositionens förslag och avstyrker motio- 18 nema Ei62 yrkande 8, Fi64yrkande 26 i berörd del, Ei73, Ei84 yrkande 2 1988/89: FiU29 och Fi86yrkande 7. Utskottet avstyrker också motionema Ei307 yrkande 2 och Ei3llyrkande 3. Kompensation för slopad företagsbeskattning 1propositionen föreslås att drygt 879 milj. kr. anslås för bidrag till kommunemamed anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen. Imotionerna Fi84 (m), Fi86 (fp), Fi226 (c) och Fi311 (m) yrkas att bidraget inteskall utgå. Imotion FiSl av m. fl. (s) tas storstädemas speciella problem upp.Som exempel nämns att har totala merkostnader för dess socialastruktur och för dess regionala funktion som bedöms uppgå till I 000 milj.kr,/år. Dessa motsvarar en utdebitering på i storleksordningen 3:50kr. Därtill kommer, anför motionärerna, att förslagen ikompletteringspropositionen för innebär ökade utgifter med250 milj. kr. , vilket motsvarar en utdebitering på ca 0:80 kr.Borttagandet av den kommunala beskattningsrätten för juridiska personerpåskyndade dessutom koncentrationen av företag och industrier tillstorstadsregionerna, eftersom kranskommunerna inte på samma sätt som tidigarefick direkta skattefördelar av en etablering. För storstäderna har dettamedfört stora negativa effekter på trafiksituationen och miljön. Denkompensation som ges för bortfallet av skatt från juridiska personer är enligtmotionärerna klart otillräcklig för de merkostnader som uppstår i storstäderna. Utskottetdelar uppfattningen i motion Ei81 att storstäderna har stora kostnader fört.ex. trafik och miljöpåverkan. Väl fungerande storstäder och med god miljö ärav stor betydelse för hela landet eftersom detta påverkar de internationellastorföretagens etableringar. God livsmiljö för såväl människor som företag äravgörande konkurrensfaktorer. Kompensationenför skatt för juridiska personer är av särskilt stor betydelse förstorstäderna. Av det totalt föreslagna beloppet om 880 milj. kr. avser hälftenStockholms, och kommuner. Utskottet anser därför inte att dennakompensation skall avskaffas som föreslås i motionema Ei84 yrkande 3, Ei86 yrkande3, Ei311 yrkande 5 och Fi226 yrkande 10 i berörd del. Regeringenhar tillkallat en kommitt för att ta fram ett samlat underlag för begränsningav trafikens hälso- och miljöeffekter i storstadsområdena (dir. 1988:20). Detkan förutsättas att flera av de problem motionärerna nämner i Ei81 kommer atttas upp i detta sammanhang. Vadgäller miljösituationen i har regeringen bemyndigat chefen för miljö-och att tillkalla en delegation med uppgift att initieraoch samordna åtgärder för att göra väsentligt renare inom entioårsperiod (dir. 1987: 59). Utskottetanser mot denna bakgrund att kompensationen för den slop ade kommunala företagsbeskattningen bör utbetalas i enlighet med propo sitionens förslag. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi8l. Kompensationför slopad garantibeskattning 1988/89:FiU29 Riksdagenbeslöt (SkU 1985/86:50, rskr. 360) att slopa garantibeskattningenav fysiska personers fastigheter liksom det extra avdraget från inkomst avschablontaxerad fastighet. Detta beslut påverkar den kommunala sektornsinkomster först fr.o.m. . Nettobortfallet i inkomster för kommunemaberäknas till ca 900 milj. kr. I propositionen föreslås att kommunemakompenseras för detta bortfall. Riksdagenbeslöt vid samma tillfälle att slopa beskattningen i utbokom-mun. 1propositionen föreslås att kommuner som på gmnd av detta beslut får ettpåtagligt skattebortfall även i detta fall bör kompenseras. Nettobortfalletberäknas uppgå till ca 20 milj. kr. 1motionerna Fi84 (m), Fi86 (fp) och Fi3ll (m) yrkas att den i detta sammanhangföreslagna kompensationen till kommunema inte skall utgå. Imotion Fi3I2 av och (båda m) yrkas med hänvisning tillmotivering i motion Sk449 att kommunerna skall kompenseras för bortfallet avfastighetsskatten på fritidsbostäder. Genom att kommunerna inte längretillförs fastighetsskatten på fritidshus finns det inte något intresse förkommunema att få fritidshus inom sina gränser. Det medför numera endastkostnader för kommunen om antalet fritidshus ökar. Motionärerna anser därföratt kommunema måste kompenseras för bortfallet av fastighetsskatt påfritidshus. Äveni motion Fi302 av m. fl. (s) tas frågan om den slopade kommunalagarantibeskattningen av fastigheter upp.