bet · GC01BoU2 · 1988-12-31 00:00:00 — I enlighet med sitt tidigare ställningstagande anserbostadsutskottet sålunda att bättre förutsättningar än tidigare nu har skapatsför att få till stånd ett byggande som inte leder till oförutsedda och onödigtdyrbara underhållskostnader. I sammanhanget vill utskottet också peka på vadsom ovan (avsnitt 4.1) anförts om behovet av ökade kunskaper och åtgärder föratt åstadkomma en bättre inomhusmiljö. Motion 1987/88:Bo5l2 (s) avstyrks medhänvisning till det nu anförda. 1. beträffandebyggnaders inomhusmiljö attriksdagénmed anledning av motionerna l987/88:Bo243 yrkande I, 1987/88:Bo5l5,1987/88:Bo5l9, 1987/88:Bo520, 1987/88;Bo528, 1987/88:Bo533, 1987/88;Bo538 samt1987/88;Bo54l och méd anledning av vad utskottet i övrigt förordat som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandeåtgärder mot radon i bostäder attriksdagen avslår motionerna l987/88:Bo309 yrkande 2 och 1987/ 88:Jo25 yrkande20, 3. beträffandeåtgärdsgränsen för radon attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo25 yrkande 21, 4. beträffande extraordinära underhållsåtgärder att avslår motion 1987/88:Bo5l2. Närvarande; (), (), MagnusPersson (s), (), (), Eriing (), HansGöran (), (), (), (),(), (), (vpk), (),(), () och (). Åtgärdsgränsen för radon (mom. 3) (), (), Eriing (),(), (), () och () anser t/e/j-attden del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Som redovi- 1988/89 :BoU2 sats" och slutar med "yrkande 21" bort ha följandelydelse: Det gränsvärde för radondotterhalten i befintligbebyggelse om / m'som fastställt ligger vid en jämförelsemed de rekommenderade värden som finns i mänga andra länder pä en hög nivå. Detfinns enligt utskottets mening mot bakgrund härav anledning att på siktöverväga en sänkning av detta gränsvärde till /m' i enlighet med vad somförordas i moderata samlingspartiets partimotion 1987/88 ;Jo25. Vad utskottet nu med anledning av moderatasamlingspartiets partimotion 1987/88:Jo25 yrkande 21 anfört om gränsvärdet förradon bör riksda- gen som sin mening ge regeringentill känna. dels att moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffande åtgärdsgränsen för radonatt med anledning av motion 1987/88:Jo25 yrkande 21 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. (vpk) och () anför: Vi delar de synpunkter som framförs i betänkandet för attöka kunskapen om och komma till rätta med problemen kring sjuka hus. Enligt vårmening kunde utskottet dock redan nu ha gått längre i en konkretisering avförslag till åtgärder som t.ex. en obligatorisk ventilationsbesiktning och enny bo-miljölag. Vi avser därför att återkomma med förslag i frågan . Åtgärder mot radon i bostäder , och (alla m)anför: Radonet i våra bostäder utgör en osynlig fara med långsiktigaoch allvarliga konsekvenser. Det är därför viktigt att sätta upp adekvatagränsvärden för vilka radondotterhalter som kan accepteras i våra bostäder. Detär också mot bakgrund härav som vi förordar en sänkning av det nugällande gränsvärdet. är det naturligtvis så att dessa gränsvärdenblir innehållslösa och utan verkan om inte åtgärder vidtas så att de verkligenefterföljs. Som framgår av redovisningen ovan finns det i Sverigeomkring 40 000 bostäder som har en radondotterhalt som ligger över dagensprovisoriska gränsvärde för sanitär olägenhet, dvs. över /m'. Av dessabostäder beräknas endast omkring 1 800 ha åtgärdats detta trots att risknivånligger långt över de risknivåer som har uppmätts i samband med det radioaktivanedfallet från Tjernobylkatastrofen. Beroende på vilka riskbedömningar somanvänds kan risken för cancer till följd av radonexponering beräknasvara 50300 gånger större än den risk som är en följd av det 1988/89:BoU2radioaktiva nedfallet från Tjernobyl. För att motverka effekterna av det radioaktiva nedfallet iSverige till följd av katastrofen i Tjernobyl har staten satsat betydande såvälekonomiska som andra resurser. När det däremot gäller att spåra och åtgärdaradon i våra bostäder har de hittillsvarande statliga insatserna varitotillräckliga. Den huvudsakliga förklaringen till att endast en mindre andel avde bostäder som har för höga radondotterhalter har spårats upp och att ännufärre har åtgärdats är enligt vår uppfattning statens brist på engagemang. Ävenom kommunerna naturligtvis har ett stort ansvar för detta arbete kan inte helaansvaret lastas över på dem på det sätt som staten gjort. För attarbetet med att spåra och åtgärda bostäder med för höga radondotterhalter skallkunna effektiviseras och intensifieras fordras ett ökat statligt ansvarstagande.I den mån detta inte kommer till stånd bl.a. som en följd av de åtgärder föratt komma till rätta med bostädernas inomhusmiljö som utskottet nu förordat,avser vi att till återkomma i denna fråga. Åtgärder mot radon i bostäder och (båda fp) anför; När hade ansvaret för bostadspolitiken underden borgerliga regeringsperioden presenterades en statlig utredning.Preliminärt förslag till åtgärder mot strålrisker i byggnader. Utredningensmålsättning var att bostäder med höga radonhalter skulle saneras inom högst femår. har det gått åtskilliga år och detta har ännu inte genomförts. förde så sent som under vårsessionen 1988 framkrav på en sänkning av dagens provisoriska gränsvärde för radondotterhalten ivåra bostäder. Denna vår uppfattning står naturligtvis fast, vilket ocksåframgår ovan. Radon utgör en så allvarlig hälsorisk att det nuvarandegränsvärdet kan accepteras. () har sedan mitten av1970-talet varnat för cancerriskerna med radonhus. På SSI ser man allvarligt påradonproblematiken. Enligt beräkningar riskerar I 100 personer per är attdrabbas av lungcancer i som en följd av radonet. Att vi i har kunnat uppmäta höga radonhalter ibostäder har flera orsaker. Höga halter markradon beror på att avEuropas urantillgångar finns i våra marker. Två andra orsaker är att det efterandra världskriget har byggts ca 300 000 bostäder i blå lättbetong och att viunder gått in för att bygga bostäder direkt på gjutna golv påmarken. Även energisparåtgärder i kombination med minskad ventilation har påverkat.Beträffande markradonet har dock bostadshus byggda med källarplan eller pås.k. torpargrund med god ventilation oftast ett bra skydd mot radon. För att den av oss förordade sänkningen av gränsvärdetskall ges en reell innebörd fordras dock att insatserna för att spåra och åtgärda bostäder med för höga radondotterhalter intensifieras. Även om detta arbete primärt åvi lar kommunerna måste även staten genom adekvata insatser bidra till att 20 I vårt framförda förslagom sänkt 1988/89:BoU2gränsvärde för radondotterhalten ingick också att staten skulle ställa ytterligaremedel till förfogande för denna verksamhet. Det är vår avsikt att återkommatill med förslag i denna fråga. Åtgärder mot radon i bostäder och (båda c) anför: Under vårsessionen 1987/88 avslog en motion fråncenterpartiet med krav på ett heltäckande program för sanering av radon ibostäder. I det förordade åtgärdsprogrammet ingick såväl en kartläggning avradonförekomsten som en sänkning av gränsvärdet för radondotterhalten från 400Bq/m' till /m'. Arbetet med att spåra upp bostäder med för högaradondotterhalter, som primärt är en uppgift, kräver ekonomiskainsatser från staten för att bli effektivt. föreslog därför att20 milj. kr. skulle anslås för att finansiera genomförandet av programmet. Détär sålunda vår mening att ett allmänt krav pä ett ökat statligt ansvar integer någon effekt om inte ökade resurser ställs till förfogande. Vihar mot bakgrund härav därför valt att inte nu stödja de allmänt formuleradekraven på ett ökat statligt engagemang. Dét är dock vår avsikt att återkomma ifrågan med ett samlat förslag till åtgärder som också innefattar finansieringenav åtgärderna. Hearingom sjuka hus 1988/89:BoU2 Om så erfordras fort- . sätterhearingen efter lunch , längst till 15.00. Lokal: Förstakammarsalen, I Allmänt, problemets omfattning , miljömedicinska enheten. , , avd. förhusbyggnadsteknik. Brister i bygg- och förvaltningsprocessen III Synpunkter från representanter för byggbranschen, brukarna m.fl. Frågor/diskussion 1988/89:BoU2 IV Rekommendationer och förslag. Inlägg från föredragandena. Representanter för följande myndigheter, organisationero.d. inbjuds som observatörer till hearingen. I förstakammarsalen har platsreserverats för två personer från varje myndighet o.d. Arkitekturlinjenvid tekniska högskolan i (4 pers) Bostadsdepartementetsarbetsgrupp om sjuka hus Byggmaterialindustrin(10 pers) FöreningenVentilation, Klimat, Miljö Statensråd för byggnadsforskning (3 pers) Offentiig utfrågning om sjuka hus. Under utfrågningenrefererade vissa av de inbjudna talarna till medhavda bilder, som visades isalen. Hänsyftningar på information från dessa bilder har så långt som varitmöjligt inarbetats i utskriften. ():}ag hälsar er alla välkomna tillbostadsutskottets första offentliga hearing. Den skall handla om sjuka hus. har att behandla en rad motioner som harväckts under vårriksdagen. Dessa motioner har'anknytning till dagens ämne ochinnehåller förslag till åtgärder för bättre byggkvalitet, inomhusmiljö osv. Viskall forma ett betänkande som skall läggas fram för beslut i kammaren den 1december. Denna hearing är ett led i vårt arbete i utskottet att skaffa ossmera fördjupade kunskaper, men också att få en bredare information om ett av deaktuella problem som diskuteras inom bostadssektorn . kommerutskottet också att besöka för att närmare på plats studera en delav dessa problem. Vi har kallat hit en rad experter som vi skall fäföredragningar av. Jag ber att få hälsa dem särskilt välkomna. Vi har också enrad observatörer här. Ni är också välkomna, liksom pressen och allmänheten. Vi har delat in programmet i fyra huvudpunkter. Först gårvi in på en allmän orientering om problemets omfattning. Punkt två handlar omorsakssamband. Punkt tre skall ta upp synpunkter från representanter förbyggbranschen å ena sidan och brukarna å den andra, och punkt fyra skallinnehålla rekommendationer och förslag och en sammanfattning av de övrigapunkterna. Problemet och dess omfattning : Mina damer och herrar! Jag skallförsöka ge teknikerns bild av problemets omfattning. Jag sysslar själv medskadeutredningar i hus som är drabbade av fukt och mögel. Statensprovningsanstalt arbetar också med ventilationsproblem, undersökningar avradon, akustiska problem och problem i samband med kemisk avgivning från material. Vad menar man med sjuka hus? Vanliga bekymmer i sådana husär ohäl-. sa och lukt. Skälen till klagomålen kan vara många. Fördet första kan huset vara dåligt, dvs. material ochkonstruktioner avger föroreningar som ventilationen inte förmår föra bort. För det andra kan innemiljön vara dålig. Förutom detidigare nämnda 1988/89 :BoU2 orsakerna kan också inredningen avgeföroreningar och verksamheten i Bilaga 2 lokalerna kan, i ett för övrigtsunt hus, vara förorenande. Dessutom kan uteluften bidra till koncentrationenav föroreningar inomhus. För det tredje kan man med ett sjukt hus mena ett hus därfolk mår dåligt. Utöver de tidigare nämnda orsakerna kan även andra faktorersom arbetssituation, personliga relationer på jobbet osv. I allmänt språkbruk menar man även att hus med problemorsakade av fukt, mögel, flytspackel och radon är sjuka hus. menar manmed sjuka hus en alldeles speciell form av hus, som senare kommeratt berätta om. Många faktorer spelar in i bedömningen av om ett hus skallanses vara sunt. Det skall ha god termisk komfort och god luftkvalitet, detskall inte förekomma störande buller och ljusförhållandena skall vara riktiga.Därutöver finns mera svårbestämbara faktorer. Ofta begränsar man diskussionentill att gälla endast en av dessa faktorer. Man talar antingen om halten avföroreningar som avges frän ett visst byggnadsmaterial eller om ventilationenseffektivitet eller om hiisets täthet. Bilden är komplex. Låt mig ta ettexempel. ställde man krav på formalinhalten ispånskivor för byggändamål. Skälet var att man ville minska koncentrationen avformaldehyd inomhus. De spånskivor som därefter har byggts in i småhus harhaft låg avgivning av formaldehyd. Men man ställde inte samma krav för spånskivori möbler. Under ytterligare en tioårsperiod har vi fått formaldehyd i storamängder från bokhyllor, skåp och andra möbler vars spånskivor tillverkatsutomlands. Hade man tänkt litet längre när kraven ställdes på bygg-skivor hadedetta kunnat undvikas. De allra flesta problem med innemiljön orsakas av dåligventilation. Det kan bero på dåligt injusterade fiäktsystem, fläktsystem som äri obalans, mer eller mindre medveten återföring av frånluft, nedsmutsadetilluftskanaler eller överläckning i värmeväxlare. Detta är bara några exempelpä vanliga fel och brister. Om husen förses med den avsedda ventilationenminskas halten föroreningar och även [jroblemen. Det behöver inte alls bli frågaom onormalt hög ventilation. Har husen den avsedda ventilationsgraden klararsig de flesta. Men detta är inte skäl nog för att inte vidta andra åtgärder.Självfallet skall alla onödiga avgivningar till inneluften från material,konstruktioner, inredning och verksamhet stoppas eller förhindras. Varför har det blivit så här? Varför har vi så mångafuktskador, mögelhus, luktande och missfärgade flytspackelhus? Vems är felet?Är det byggarnas, materialindustrins eller byggnormens fel? Jag vill påstå attden främsta orsaken till de skador vi har är okunnighet. Till en litendel är orsaken slarv och fusk. Varför jag tycker sä framgår av följande exempelpå problem i sjuka hus: I en del gamla material, som vi trodde var säkra,har det uppstått nya problem. Trä och mögel är ett sådant exempel. Lukt frän mögeltillväxt på trä drabbar nästan bara nya hus. Men jag vill påstå att de hus som drabbas inte är särskilt mycket sämre än äldre hus. Tvärtom är de flesta nybyggda hus både torrare och bättre än äldre hus, men de luktar. kan vara men vi är inte säkra pä det ännu att träet är mera benäget att 1988/89:BoU2 lukta när det beväxes med mögel i nya konstruktioner än i äldresådana. Bilaga 2 Konstruktioner som ofta drabbas av problem är platta pämark med överliggande värmeisolering och kryprum. Man trodde länge att kryprumvar en säker konstruktion. Men när det gäller risken för mögelskador och luktär det inte alls så. Man trodde också att linoleum var ett bra material. Menmed nya rengöringsmedel som är kraftigt basiska kan ytskikten brytas ned ochillaluktande ämnen uppstå. Nya material som används i gamla konstruktioner kan gebekymmer. Golvlim som är vattenbaserade tål inte hög luftfuktighet, vilket degamla lösningsmedelsbaserade limmen gjorde. Problem med flytspackel kommer att behandlas mera senare.Det är ett exempel på nya material som har gett nya problem. Mjukgöraravgångfrån PVC är ett annat exempel. Vi har också ändrat utformning av konstruktioner utan atttänka på konsekvenserna. Om man i en platta på mark värmeisolerar undertill,får man en konstruktion som är bättre än när man görtvärtom. Men om manisolerar undertill och byter från mineralull till cellplast får man en annanuttorkningstid. Är man medveten om detta så skapar det inga problem, men är maninte det kan man gä från en konstruktion som fungerar till en som kan geskador. Ingjutna syllar är ett ur produktionssynpunkt lämpligtsätt att bygga snabbt. Men vi vet nu att även om syllarna är tryckimpregneradeså får man mögeltillväxt och lukt från dem. Det är därför ett mycket olämpligtsätt att bygga på. Ingjutna rör kan skapa problem, inte bara för att de kanläcka, utan också för att värmen från rören omfördelar fukt som kan orsaka skadorpå andra ställen. Stora byggnader kan inte utan vidare byggas med kunskap ocherfarenheter från små byggnader. Stora byggnader får speciella problem. Vi har också fått ny kunskap om gamla material. Asbest-och radonproblemen diskuterades inte alls för ett antal är sedan. Ändradebrukarvanor har också förändrat förutsättningarna för husen. Även om byggbranschen har gjort ett och annat fel, anserjag inte att branschen är skyldig till alla dessa. Vad skall man göra? I de fall då problemen hos brukarnakan relateras till någon enskild punkt eller enskilt material som t.ex.flytspackel, fukt eller ventilation, åtgärdar man det. Men om problemen ärdiffusa blir situationen svårare. Då kan man eliminera en faktor i taget detär inte fråga om fukt, mögel, radon osv. Med en sådan metodik kan man få enbåde tidsödande och kostsam åtgärdsgång utan att för den skull lösaprobleriien. Här ser jag ett stort behov av ökad kunskap. Medicinare som sysslar med hälsoproblem i sjuka hus måsteförsöka relatera problemen till sådant som kan mätas och åtgärdas. Om brukarna kräver byte av mattor eller nytt fläktsystem eller andra tapeter för att detror att problemen sitter just där, måste man visa att det finns ett faktiskt sam band innan åtgärderna vidtas. Om mattan emitterar en mjukgörare som kan ge sjukdomssymtom och om samma mjukgörare också återfinns i inneluf- 26 ten verkaråtgärden riktig. Man byter dä matta, mäter luftkvalitet före och 1988/89:BoU2 efteråtgärd och finneratt halten av mjukgörare har sjunkit på ett avgörande Bilaga 2 sätt.Förhoppningsvis blir också människorna friska i samma takt. inte gjortklart för sig vad som orsakar problemen och utvärderar.effekten avåtgärden efteråt genom att endast mäta subjektiva värderingar, kan man Onödiga.åtgärder kan komma att utföras, utan att brukarnablir friska och nöjda. Om vi ser framåt i tiden, hur skall vi göra då? För detförsta: Använd säkra icke förorenande byggmaterial, antingen beprövade äldrematerial eller nya som utsatts för provning. Men om man ställer krav påmaterialdeklaration, t.ex. av en golvmatta, bör man vara medveten om att mattaA skall provas i kombination med lim B på underlag C och rengöras med medlet Dför att rätt avgång skall kunna dokumenteras. Fundera på hur mängakombinationer det kan bli fråga om när nya material skall introduceras! Somrepresentant för statens provningsanstalt ser jag goda framtidsutsikter. För det andra; Bygg torrt! Här finns det mycket att görasåväl i skyddet av hus och byggmaterial under byggskedet som i valet av bättrekonstruktioner, yi från statens provningsanstalt medverkar här i diskussionermed byggare och hustillverkare. För det tredje: Använd huset med förstånd, och ventilerahuset i lämplig grad I Hus skall nämligen ventileras, och de allra flesta huskan inte ventileras av sig själva. Undvik inredning och verksamhet som smutsarner luften. Gör man så får man ett sunt hus. En av föredragshållarna på konferensen ,som hölls i , karakteriserade ett sunt hus påföljande sätt; det luktar inte, det bullrar inte, det gör inte folk sjuka, ochdet omnämns inte i massmedia. : Mina damer och herrar! Jag arbetar påmiljömedicinska enheten på och också försocialstyrelsen, och jag har en bakgrund som hälsovårdsinspektör. Jag vill härvisa exempel pä vad sjuka hus kan åstadkomma i fråga om hälsoeffekter och litetgrand om orsak och strategier. Det kan till att börja med vara fråga om sjuka hus ividaste bemärkelse, dvs. med en byggnadsbetingad ohälsa. Vi kan sehälsoeffekter som förgiftning av kolmonoxid och lungcancer från radon. Ävenbakterier kan bidra. Legionärsjuka kan vara relaterad till byggnaden genomt.ex. luftkonditioneringen eller bubbelpooler.Det finns andra exempel somt.ex. astma, som kan vara orsakad av kväveoxider som i sin tur kan komma frångasspisar och bilavgaser. Buller är också ett viktigt problem som lätt blirförbisett. Buller kan, som ni vet, åstadkomma sömnproblem och irritation, ochdet kan maskera tal. Orsakerna kan ligga dels i trafiken utanför huset, dels iinstallationer inne i huset. Det hela har att göra med byggnadens utformningoch framför allt den fysiska planeringen. Astma och allergi är också viktigaproblem. En betydelsefull faktor som orsakar dessa problem är damm ochstädning. Det är alltså en fråga om brukarvanor. Det finnsdessutom en samling hälsoeffekter som kan ha olika orsaker. Jag harsammanfattat dem som lukt, slemhinneirritation, allergi och över- 1988/89:BoU2 känslighet.Foi"maldehyd kan vara en faktor som framkallar dessa effekter. Mögel kanvara en annan och tobaksrök kan vara en tredje. Man kan här se ettsamspel av olika orsaker . var inne på det. kan varabyggmaterial, fukt eller ventilation. När det gäller tobaksröken vill jagsärskilt visa på förutom rökarna själva, naturligtvis, systemen med åter- Meddessa system kan man överföra rökig luft från rökrum till andra Det som egentligen menas med sjuka hus i begränsad mening,till skillnad från det vidare begrepp som nämnde, är dens.k. sjuka hus-sjukan, kontorssjukan eller SBS, Syndrom. Dennasjuka karakteriseras av en serie symtom. Det kan vara fråga om ögon-, näs-ochhalsirritationer, torrhetskänsla i slemhinnorna, hudutslag i ansiktet och torrhud, och psykisk trötthet man känner sig tung i huvudet. kan detuppstå huvudvärk, luftvägsinfektioner, hosta, heshet, andfåddhet, kläda,överkänslighetsreaktioner, illamående och yrsel. Det besvärliga med sjuka hus-sjukan i den här bemärkelsenär att dessa symtom är vanligare här än normalt. Dessa symtom finns alltid i engiven frekvens bland en samling människor. I sjuka hus ökar frekvensen. Dessutomkan det finnas flera orsaker till denna höga frekvens. Det kan vara för högtemperatur, bristfällig städning, flytspackel eller dålig ventilation som göratt man får problem med sjuka hus. Det finns en utmärkt skrift som heterKlimatproblem i byggnader. I denna skrift ges förslag till en utredningsgångför sjuka hus. Min tidigare redovisning av hälsoeffekter och orsaker harvarit förenklad och mycket ofullständig. När det gäller problemets omfattning istort vill jag bara peka på fyra punkter. Den första punkten är radonet, som att tala mer om . Jag vill bara påtala två delproblem, dels ettkollektiv-dosproblem eller medeldosen som rör hela bostadsbeståndet, dels ettproblem med höga individdoser i enstaka hus med oacceptabla halter. När detgäller halter över gränsvärdet rör det sig om minst 40 000 bostäder. Den andra punkten gäller mögel, som finns i större ellermindre utsträckning i alla hus. Mögel skapar lukt och andra hälsoproblem, ochdet rör sig om minst 10 000 bostäder. Men vi vet inte säkert. Den tredje punkten gäller trafikbuller och avgaser, som ärnågra av de vanligaste anledningarna till klagomål i tätorter. Det visar ävenden senaste diskussionen här i . Den fjärde punkten gäller sjuka hus i begränsadbemärkelse, SBS eller sjuka hus-sjukan. Vi vet inte hur stor omfattning den hari den är okänd. 1 anges omfattningen till i nyaoch ombyggda hus. Exakt hur det ligger till vet vi inte säkert. För egen del hävdar jag att problemets omfattning ärdåligt kartlagd i . Det gäller dock inte beträffande radon, som ärförhållandevis väl undersökt, och buller från trafiken, som också är välkartlagt i förhållande till andra problem. Jag skallsäga några ord om de strategier som jag kan tänka mig för att komma åtdessa problem. De går mycket i linje med vad 1988/89:BoU2 son har sagt kanske uttryckt på annat sätt. Bygg inte nya sjuka hus! Det finns alltså kunskaper. Jaghänvisar till den skrift som byggforskningsrädet har tagit fram efter ett seminariumom Det sunda huset. Skriften innehåller en rad rekommendationer, som vi ocksåhoppas skall komma från den internationella konferensen somhölls i . Man bör följa upp nybyggandet bättre. Det är ettmyndighetsansvar för byggnadsnämnder, miljö- och hälsoskyddsnämnder ochcentrala myndigheter. Det är också ett ansvar för forskningen. Jag skullegärna se ett slumpurval av bostäder, som man följde från både teknisk synpunktoch hälsosynpunkt. Problemet med flytspackel och till viss del formaldehydvisar att det är nödvändigt med produktkontroll för byggnadsmaterial. Att ställa krav på ventilationen är också en viktig punkt.Nu är det en kompromiss mellan energisparande och hygien, och i vissa fall hardet vägt över så att man har fått problem med hygienen. Detta kommer attbelysas ytterligare . Till strategin hör också att spåra upp sjuka hus. Dettagäller särskilt ra-donhusen, där de boende inte är varnade genom sina sinnen.