bet · GC01BoU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslås undernästa budgetår få fatta beslut om bidraget inom en ram av 200 milj. kr. Iyrkandet 4 föreslås slutligen 100 milj. kr. avsättas till ett nytt anslag föratt finansiera stimulansbidraget. Även i motion Bo216 (c) föreslås ett stimulansbidrag förVA-nätets förnyelse införas. En beslutsram på 200 milj. kr. kommunisterna föreslår i sin partimotionBo243, med motivtexten i motion Jo521, att hos regeringen skallbegära förslag om ett ROT-program för kommunernas åtgärder på VA-sidan.Villkoren för lån och bidrag för ett sådant VA-ROT-program föreslås utformas påett sätt liknande vad som gäller för bostadsförbättringsprogrammet. Upprustningsinsatserna avseende VA-nätet m.m. bör enligtmotion Bo238 (s) i första hand ske vid konjunkturavmattningar närnyanläggningsbehovet är mindre. Detta anses emellertid förutsätta attkommunerna med högkonjunktur fonderar medel. I motionen föreslåsdärför att särskilda kommunala investeringsfonder med speciellt utformadeavkastningsvillkor utvecklas. har vid flera tillfällenbehandlat motionsyrkanden om olika former av statliga insatser för att stödjakommunernas underhåll av VA-näten. har utskottetframhållit att det växande behovet av underhåll, reinvesteringar och förnyelsei det kommunala anläggningsbeståndet inger anledning till oro. Föregående år(BoU 1987/88:10 s. 48) anförde utskottet vidare; delar således uppfattningen i de ovanrefererade motionerna att ökade insatser på detta område är nödvändiga. Sådanainsatser är emellertid enligt utskottets uppfattning väl kommunalekonomisktmotiverade och bör komma till stånd både för att undvika kapitalförstöring ochför att uppnå lägre driftkostnader. Något omfattande statligt stöd tillförnyelsen av kommunernas anläggningstillgångar enligt bostadsförbättringsprogrammetsmodell bör därför inte införas. Statens insatser på detta område bör somhittills i huvudsak inriktas på att stödja forsknings- och utvecklingsarbetesamt att genom bl.a. olika myndigheter delta i rådgivningen till kommunerna. , som vidhåller denna uppfattning, kansåledes inte instäm ma i förslagen i motionerna Bo216 (c) och Bo274 (c) om att ett statligt program för kommunernas förnyelseåtgärder på VA-sidan bör utformas. Problemen med eftersatt underhåll av anläggningsbeståndet har olika karaktär och omfattning i skilda delar av landet. Även förslaget i vänsterpar tiet kommunisternas partimotion Bo243 om införandet av ett statligt stöd enligt bostadsförbättringsprogrammets modell avstyrks med hänvisning till den ansvarsfördelning mellan staten och kommunerna som bör gälla 56 avseende upprustningen avVA-näten. En sådan stödform skulle alltså 1988/89:BoU7 innebära en förskjutningav ansvarsgränsen mellan stat och kommun beträffande det kommunalaanläggningsbeståndet. i bl.a. sysselsättningsutjämnandesyfte som föreslås i motion Bo238 (s) kan sannolikt vara en bralösning i många kommuner. fondering för framtidainvesteringar och andra finansieringsmetoder bör dock ske inom resp.kommun. Med hänvisning till vad utskottet ovan anfört omunderhållet av kommunernas VA-nät avstyrks sålunda motionerna Bo216 (c), Bo238(s), kommunisternas partimotion Bo243 samt motion Bo274 (c)yrkandena 1, 3 och 4. Räntebidragenligt nybyggnadslåne- eller ombyggnadslåneförordningarna lämnas med belopp sommotsvarar skillnaden mellan verklig räntekostnad för bottenlån och bostadslåninom låneunderlaget för bostäder och en garanterad ränta för dessa lan. Vid ombyggnadav hyres- och bostadsrättshus kan räntebidrag lämnas för markkostnader, även omde inte ingår i låneunderlaget. Den garanterade räntesatsen för det första åretav lånetiden varierar, beroende på låntagarkategori, mellan 2,45 och förnybyggnadslån och tills vidare mellan 2,35 och för ombyggnadslån. Dengaranterade räntan höjs på visst sätt genom s.k. upptrappning-ar. Dessautgör för egnahemsägare och för övrigalåntagarkategorier. har dessutom extra upptrappningar av dengaranterade räntan skett för vissa årgångar. Räntebidraglämnas även för bostadshus som har uppförts eller byggtsom med stöd av lån enligt bostadsfinansieringsförordningen samt för flerbostadshussom uppförts eller byggts om med stöd av lån enligtbostadslånekungörelsen eller motsvarande äldre bestämmelser. Är husetfärdigställt lämnas vanligen i stället räntelån. Den som erhållerräntelån får en subvention genom att den del av räntelånet som avser ränta påbostadslån och underliggande kredit efterges. Räntebidragför vissa underhålls-, reparations- och energisparåtgärder lämnas för hus medhyres- eller bostadsrättslägenheter. Bidraget, som beräknas med utgångspunkt ien schablonmässigt bestämd kostnad, grundas för schablonbeskattadefastighetsägare på hälften av en räntesats som är högre änstatslåneräntan. Övriga fastighetsägare får ett något lägre räntebidrag. Räntebidragför underhållslån i vissa fall lämnas till allmännyttiga bostadsföretag ochstudentbostadsföretag, som för beviljades lån på den allmännalånemarknaden till underhåll av bostadshus. Räntebidraglämnas också för vissa äldre statliga reparations- och energi-sparlån samt ivissa fall till egnahemsägare för lån avseende gatukostnadser- sättning:Slutligen bör nämnas att räntebidrag för lån för vissa förvärv kan 1988/89:BoU7 lämnas till förvärvsstöd vid kommunalt förköp av bostadshus i vissa . kustkommuner.Räntebidrag kan också lämnas till barnfamiljer för förvärv av egnahem. Riksdagenhar för innevarande budgetår anslagit 15 800 milj. kr. För /90 beräknas-i budgetpropositionen anslaget till 17 700milj. 5.5.2 Vissa förslag om räntebidragssystemets uppbyggnad I sex motioner behandlas räntebidragssystemets framtidauppbyggnad och '' '' ' ' bostadssubventionernas roll delvis från enprincipiell utgångspunkt. Det gäller partimotion Bo205 yrkande7, moderata samlingspar- ' ' tiets partimotion Bo405 yrkande 9,partimotion Bo409 yrkandena 23, 24 och 25 samt motionerna Bo215(s), Bo247 (c) yrkande 5 och Bo249 (s) yrkande 1. I partimotion samt delvis också i motionBo247 (c) anförs att '''' bostadsstödet bör reformerasoch att systemet bör göras effektivare. En väg ' . att nå detta vore enligt motionärerna att förenkla systemet. Bl.a.bör i detta syfte generella räntebidrag utgå endast till normalkostnaden för enbra bostad. Den kostnad utifrån vilken räntebidragen bör bestämmas bör våralika för hela landet. Räntebidraget bör utgå under en övre gräns bestämd iförhållande till kvalitet och funktion. I moderata samlingspartiets partimotiön föreslås att ettnytt bostadsfinan sieringssystem införs byggt på s.k. enhetslån. Räntebidragens omfattning och utformning i ett sådant system bör enligt motionärerna utredas. Systemet bör utformas så att räntebidragsberättigade bostadslån utgår per m~, neutralt ,;,; mellanbyggherrar och upplåtelseformer. Beräkningen bör göras från en lägenhet med given storlek, exempelvis 75 m. För mindre lägenheter reduceras lånet och för större ökas det upp till en viss största lägenhetsyta. Om lägenheten är större eller kostar mera än vad som täcks av enhetslånet får denna kostnad täckas med tilläggslån till marknadsränta. I motionen föreslås att enhetslånesystemet införs . ivr- Förslagen i partimotion innebär följande. Motionärerna ,, , föreslår(yrkande 23) att som sin mening ger regeringen till känna .. att enöversyn av bostadsfinansieringssystemet och bostadsbeskattningen . ;, .. görs med sikte på minskade bostadssubventioner i samband med en ,skattereform och sänkta marginalskatter. Vidare föreslås (yrkande 24) ett ,tillkännagivande om att det skall skapas möjligheter för kredit- ; , marknaden att erbjuda lån där kostnaderna fördelas över tiden. Slutligenförs i motionen fram ett förslag (yrkande 25) såvitt rör räntebidragen m.m. av, . innebörden att lika villkor skall gälla för alla upplåtelseformeroch kategorier av fastighetsägare i vad avser utbetalning av räntebidrag. Också i de båda s-motionerna förs fram förslag om vissaförändringar i räntebidragssystemet. I motion Bo215 anförs att det bör utredashur ett bibehållet stöd till bostadsbyggandet skall kunna kombineras med enbättre, . effektivitet i räntebidragssystemel. Bl.a. anges attstörre räntebidrag skulle kunna utgå för hyreslägenheter, egnahem ochbostadsrätter, som är prisre- . Ett annat sätt vore, enligtmotionärerna, att räntebidragen villkora- des så attden som säljer en statligt belånad lägenhet eller ett småhus blir 1988/89:BoU7 . återbetalningsskyldig om priset är för högt. Förslaget i motion Bo249. yrkande 1går ut på att räntebidraget bör justeras så att stödet blir effektivt de:första åren då nyproduktionskostnaderna är mest kännbara. Som framgått ovan har regeringen tillkallat enutredningsman, som bl.a. fått i uppgift att överväga de fördelningspolitiskaeffekterna av dagens bostadsfinansieringssystem, neutraliteten mellan olikaupplåtelseformer samt fördelningen mellan de generella stödformerna som skatte-och räntesubventioner och bostadsbidrag. I utredningen skall också belysas huren skattereform påverkar förutsättningarna för att uppnå de bostadspolitiska,målen. Utskottet gör den bedömningen att vad som aktualiseratsgenom de nii behandlade motionsyrkandena ligger inom ramen förutredningsmannens direktiv. Även om i motionerna tagits upp frågor som i ochför sig skulle kunna utvecklas i nu föreliggande betänkande finner utskottetdet rimligt att översynen görs förutsättningslöst. Med hänvisning till vad nu anförts avstyrker utskottetbifall till partimotion Bo205 yrkande 7, moderatasamlingspartiets partimotion Bo405 yrkande 9, partimotion Bo409yrkandena 23, 24 och 25 samt till motionerna Bo215 (s), Bo247 (c) yrkande 5 ochBo249 (s) yrkande 1. 5.5.3 Den garanterade räntan vid ombyggnad m.m. beslöt (1988/89;FiU10) att dengaranterade räntan för vissa ombyggnader som genomfördes med statligabostadslån skulle höjas från till vid ombyggnad av bostadsrättshusoch allmännyttigt ägda hyreshus och från till för enskilt ägdahyreshus. För egnahem höjdes den garanterade räntan från till . Vad rör frågan om höjning av den garanterade raman förvissa ombyggnader föreslås i motion Bo247 (c) yrkande 7 såvitt nu är i frågaoch i motion Bo278 (m) yrkande 3 att upphäver sitt"decemberbeslut". 1 båda motionerna föreslås att den nu gällande ochi vissa fall högre garanterade räntan vid ombyggnader skall sänkas till dennivå som gällde tidigare. I den sistnämnda motionen anförs att skilda nivåer påde garanterade räntorna i ny- resp. ombyggnadsfallen kan medföra en nyrivningsvåg. som så sent som i december 1988tillstyrkte ett regeringsförslag om höjning av den garanterade räntan förvissa ombyggnader som utförs med statliga lån är inte berett att mindre än fyramånader efter beslut föreslå att det rivs upp. De motiv som dåvägledde utskottets beslut, och som bl.a. innebar att nybyggandet av bostäderåtminstone.temporärt borde ges en relativt större omfattning, står kvar. MotionBo247 (c) yrkande 7 detta yrkande såvitt nu är i fråga och motion Bo278 (m)yrkande 3 avstyrks sålunda. I kommunisternas partimotion Bo228 yrkande6 föreslås hos regeringen begära förslag till ändring i nybyggnadslåneförordningenså att nybyggnad efter rivning, om inte särskilda skäl föreligger, / räntehänseendeskall jämställas med ombyggnad. Motionärerna befarar att' 1988/89:BoU7"decemberbeslutet" kan innebära att vissa fastighetsägare bygger nytti stället för att underhålla och förbättra befintliga moderna bostäder. Det kan, enligt utskottets mening, finnas fog föruppfattningen att beslut om skilda nivåer i vissa fall på dengaranterade räntan när det gäller ny- resp. ombyggnader kan få den avmotionärerna påtalade effekten. Utskottet, som delar motionärernas uppfattningatt det kan visa sig nödvändigt att vidta åtgärder i avsikt att undanröja attså blir fallet, förutsätter emellertid att regeringen följer frågan meduppmärksamhet. Ett förslag i enlighet med vad i motionen föreslagits bör därförnu kunna undvaras. I motion Bo265 (s) föreslås som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om räntevillkoren för bostadslånvid ombyggnad tid gruppbostäder för utvecklingsstörda. I "decemberbeslutet" gjorde vissaundantag när det gällde höjning av den garanterade räntan i ombyggnadsfall.Beslutet innebär bl.a. att den lägre garanterade räntan skulle gälla vid ombyggnadav ålderdomshem. Utskottet är inte berett att nu föreslå ytterligare undantag.Motion Bo265 (s) avstyrks. I motion Bo218 (s) föreslås att den lägre garanteraderäntan skall gälla vid ombyggnader som avser tiUgänglighetsskapande åtgärder ibostäder. Den lägre garanterade räntan tillämpas för ombyggnadslånsom avser installation av hiss eller annan lyftanordning eller för sådanstandardhöjande anpassningsåtgärd för vilken statskommunaltbostadsanpassningsbidrag har beviljats. Det finns alltså goda möjligheter att erhålla "dengamla" garanterade räntan när tillgänglighetsskapande åtgärder vidtas isamband med ombyggnad. Det kan naturhgtvis hävdas att ytterligare åtgärderskall ingå bland dem som ges denna garanterade ränta. Utskottet är emellertid inteheller beträffande tillgänglighetsskapande åtgärder berett att nu förorda attundantaget vidgas. Motion Bo218 (s) avstyrks. I motion Bo261 (mp) yrkandena 2, 3 och 4 tas upp frågor omden garanterade räntan vid ombyggnad som görs för att införa s.k. ekologisktanpassad teknik. Enligt motionärerna sänks genom sådana ombyggnaderförbrukningen av ändliga resurser. För sådana ombyggnader bör bl.a. därför,enligt deras mening, den lägre räntenivån gälla för den garanterade räntan. Utskottet, som finner det väsentligt att olika åtgärdervidtas i avsikt att uppnå bättre miljöanpassning av bostadsbyggandet genom enekologiskt genomtänkt byggnation, är inte berett att nu föreslå ytterligareundantag från "decemberbeslutet". Utskottet förutsätter att regeringennoga följer utvecklingen även av den fråga som motionärerna tagit upp och, omså befinns erforderligt, förelägger förslag i frågan. I detta avsnitt om den garanterade räntan vid ombyggnadbehandlar utskottet slutligen förslaget i proposition 1988/89:89.1 propositionen föreslås att de garanterade räntorna för sådana nya lån för ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus som enligt "decemberbeslutet" alltjämt skall lämnasenligt äldre räntebidragsvillkor skall höjas . godkännandeav förslaget innebär att garantiräntorna för dessa lån kommer 1988/89:BoU7 attbli desamma som de som fr.o.m. gäller i fråga om nybyggnad,dvs. 2,45 resp. av lånetiden. De nu förordadegaranterade räntorna föreslås tillämpas i ärenden i vilka preliminärt beslutom lån meddelas efter . I propositionen anförs också att vissaomotiverade skillnader i de nu gällande garantiräntorna kommer att utjämnas,något som anses rimligt mot bakgrund av andra förslag i propositionen. I motion Bo3 (vpk) yrkas avslag på propositionen i dennadel. Motionärerna anför att beslut om att inte ändra dengaranterade räntan för ' vissa nya ombyggnadslån tillkom i avsikt att stimulerasådana ombyggnader som är angelägna med hänsyn till bl.a. bostadsförsörjningoch social omsorg. Vid en avvägning mellan de motiv som förs fram ipropositionen och i motionen har utskottet stannat för uppfattningen att de ipropositionen förordade motiven väger över. Det får anses rimligt att degällande garantiräntorna för de ombyggnadslån varom nu är fråga blir desammasom beträffande nybyggnad. Ett genomförande av regeringsförslaget bedöms inteinnebära att angelägna ombyggnader inte kommer till stånd. Med det anfördatillstyrker utskottet proposition 1988/89:89 yrkande 3 och avstyrker motion Bo3(vpk). "Decemberbeslutet" innebar också atträntesubventionerna i form av räntebidrag och räntelån för hyres- ochbostadsrättshus skulle minskas med 300 milj. kr. för tiden från den 1 juli1989. Motivet att höja de garanterade räntorna är att värdet av avdragen bl.a.på räntor på bostadslån och underliggande krediter för egnahem minskade genomden marginalskattesänkning som beslöt . Det fanns därför,enligt regeringen, skäl att minska de sammanlagda subventionerna för hyres- ochbostadsrättshus i motsvarande mån. I den då behandlade propositionen (prop.1988/89:47) anfördes att regeringen i annat sammanhang ämnade återkomma mednärmare förslag om hur minskningen skulle läggas ut på olika årgångar avbostäder. I propositionen angavs också att regeringens avsikt varatt kvarvarande räntesubventioner helt skulle dras in för hus som byggts ellerbyggts om i princip . I en presenterad proposition (prop.1988/89:79) redovisar regeringen sitt förslag till hur besparingen skall läggasut på olika årgångar av hyres- och bostadsrättshus. föreslås godkännavad i propositionen förordats i fråga om räntebidrag och räntelån till vissaäldre årgångar av bostadshus och om de garanterade räntorna för ombyggnadslån. Utskottet behandlar först frågan om höjning av dengaranterade räntanför vissa hyres- och bostadsrättshus. I den under allmänna motionstiden väckta motionen Bo247(c) yrkande 7 såvitt nu är i fråga yrkas att skall undanröja"decemberbeslutet" om minskning av räntebidraget för vissa hyres- och bostadsrättshus. I kommunisternas partimotion Bol yrkande 1 såvitt nu är i fråga och motion Bo2 (c) yrkas avslag på proposition 1988/89:79 i denna del. I yrkande 2 i partimotionen föreslås att, om motionens yrkande 1 inte vinner 61 riksdagensbifall, de hyreshus som ägs av allmännyttiga bostadsföretag skall 1988/89:BoU7 undantas från de föreslagna ändringarna i den garanterade räntan.I yrkande 3 i samma motion föreslås , som en följd av bifall tillyrkande 2, höja den garanterade räntan enligt ett i motionen redovisat förslag. Motivet att höja den garanterade räntan är, som framgåttovan, att därmed ' skulle åstadkommas en minskning av bostadssubventionernaav samma storleksordning för boende med hyresrätt eller bostadsrätt som den somkom att bli följden för egnahemsägarna av den marginalskattesänkning somriksdagen beslöt . LItskottet och , som då accepterade att dennakoppling mellan de olika boendeformerna föreligger, föreslår att nugodkänna det förslag till höjning av de garanterade räntorna som läggs fram avregeringen. Yrkandet 2 i propositionen tillstyrks. Vänsterpartietkommunisternas partimotion Bol yrkandena 1, detta yrkande såvitt nu är ifråga, 2 och 3 samt motionerna Bo2 (c) och Bo247 (c) yrkande 7, såvitt nu är ifråga, avstyrks följaktligen. Ytterligare tre motioner, i vilka aktualiseras olikaförslag om upptrappningar av den garanterade räntan m.m. bör behandlas i dettaavsnitt. Det gäller motionerna Bo223 (fp) yrkandena 5 och 6, partimotionBo269 yrkande 2 samt kommunisternas partimotion Bo275 yrkandena1 och 2. Samtliga dessa yrkanden, utom , har utskottet behandlattidigare. I kommunisternas partimotion yrkande 1föreslås ett tillkännagivande om att upptrappningen av dengaranterade räntan för de allmännyttiga bostadsföretagen skall upphöra tillsvidare. I yrkande 2 i motionen föreslås att räntan för nyproducerade lägenheterägda av allmännyttiga bostadsföretag sänks för husfärdigställda . Ifp-motionen föreslås i yrkande 6 att beslutar om extra ' upptrappningav de garanterade räntorna från . Den extra upptrappningen, somföreslås omfatta både flerfamiljshus och egnahem, skall utformas så att enbesparing om 350 milj. kr. Den extra upptrappningen har av motionärernaberäknats öka den genomsnittliga bostadskostnaden med . per månad.I yrkande 5 i motionen föreslås att räntebidraget till underhåll bör minska med100 milj. kr. I motion Bo269 (mp) yrkande 2 föreslås atträntesubventionerna minskas med per helår räknat fr.o.m. år1990. Som motiv för förslaget anförs att i sin skattemotionföreslagit en marginalskattesänkning på och att det därförär rimligt att räntesubventionerna minskar så att kostnadsneutralitetenbibehålls. Med anledning av de nu redovisade motionerna villutskottet anföra följande. Motionsyrkanden (vpk) om förändringar av den garanteraderäntan för allmännyttiga bostadsföretag har utskottet, som framgått ovan, behandlat ; bl.a. (BoU 1986/87:10 s. 41-42). Utskottet anförde då att det var mindre lämpligt att vidta sådana förändringar i räntebidragssys temet som fördes fram i den då behandlade vpk-motionen. Ett tillmötesgående av motionärernas förslag 1988/89:BoU7 skulledessutom rubba den neutralitet som utskottet enligt vad som framgår ovan anserbör gälla. kommunisternas partimotion Bo275 yrkandena 1 och 2avstyrks. Utskottet kan inte heller tillstyrka förslaget i motionBo223 (fp) yrkande 6 om extra upptrappningar. Förslaget är alltför oprecist föratt kunna grunda en begäran till regeringen. Denna omständighetförutan finner utskottet det i nuvarande läge, med den pågående översynen ombostadsfinansieringssystemets framtida utformning, inte lämpligt att föreslåförändringar i räntebidragssystemet med den inriktning som motionärerna förordar. Förslaget i partimotion Bo269 yrkande 2,också detta om extra upptrappningar, bygger enligt motionärerna på att ettmotionsförslag från samma parti om ändrade marginalskatter genomförs. Förslagetom marginalskattesänkningar har avstyrkts av skatteutskottet. Ett riksdagensbifall till skatteutskottets förslag innebär sålunda att den av motionärernauppställda förutsättningen inte längre föreligger. Redan på denna grundavstyrker bostadsutskottet bifall till motionsyrkandet. Utskottet avstyrker även bifall till yrkande 5 i motionBo223 (fp) om att räntebidragen tdl vissa underhållslån skall minska. Det ärenligt utskottets mening viktigt att räntestöd till underhåll kan utgå i denomfattning som avsetts. Det beslut som fattadesförra året om minskade räntesubventioner till ombyggnader av bostäder i vissafall har gjort det än mera ängeläget att inte ytterligare minska räntestödettill underhåll, eftersom detta stöd i många fall kan vara ett alternativ tilldet stöd som utgår i samband med ombyggnadslångivningen. Inte heller är utskottet berett tillmötesgå förslaget imotion Bo271 (m) yrkande 6 om ett slopande av räntebidraget till äldrereparations- och energisparlån m.m. Även denna fråga bör ses i ett störresammanhang och då lämpligen inom ramen för den nu pågående översynen ombostadssubventionernas fördelningspolitiska roll m.m. 5.5.4 Slopande av vissa räntesubventioner m.m. I den ovan nämnda propositionen 1988/89:79 föreslåsriksdagen godkänna vad där föreslagits om slopande av vissa räntesubventionerden för lån enligt räntelånekungörelsen samt för bostadshus som harbyggts eller byggts om med stöd av bostadslånekungörelse ellermotsvarande äldre författningar. Att regeringens avsikt var att dra inräntesubventionerna för bostadshus som färdigställts klargjordes iden proposition (prop. 1988/89:47) som förelades . Utskottet som då i princip anslöt sig till detta förslagtillstyrker den nu aktuella propositionen - proposition 1988/89:79 yrkande 1 -om att slopa räntesubventionerna för hus färdigställda och avstyrkervänsterpartiet kommunisternas partimotion Bol yrkande 1 och motion Bo247 (c)yrkande 7, båda yrkandena såvitt nu är i fråga. I motion Bo271 (m) yrkande 1 och i moderatasamlingspartiets partimotion Bo405 yrkande 11 föreslås ett slopande avräntebidrag för hus byggda 1975 frånoch med . Helårseffekten vid ett genomförande 1988/89:BoU7 avförslaget har av motionärerna beräknats till 600 milj. kr. Utskottet finner inte tillräckliga skäl föreligga att stödjaförslaget i motionerna. Ett genomförande av motionärernas förslag skullenegativt påverka den kostnadsneutralitet i boendet som de tidigare uttalat sigför. 5.5.5 Gränsdragningen bostäder/lokaler som förutsättningför räntebidrag I fyra motioner tas upp frågan om gränsdragningen mellanbostäder och lokaler i bostadsfinansieringssammanhang. Denna gränsdragning ärbetydelsefull eftersom räntebidrag utgår för bostäder och för sådana lokalersom jämställs med bostäder. För vissa övriga lokaler kan bostadslån utgå. I korthet gäller följande. Med bostäder jämställs, ibostadsfinansieringssammanhang, lämpligt dimensionerade och mångsidigtanvändbara närlokaler för samvaro, måltider, möten, hobby och motion för engrupp bostäder, ca 100 hushåll. I glesbygd kan dock antalet hushåll vara någotstörre.