bet · GC01SfU11 · 1988-12-31 00:00:00 — Det faktum att psykiska arbetsskador inte anmäls, elleranmäls i maskerad form, visar hur nödvändigt det är att försöka belysa ochförstå faktorerna bakom dessa skador. För att man skall få en rättvisarebedömning av arbetsskador av psykisk art och för att uppnå en anmälningsfrekvenssom står i proportion till antalet skadade bör man arbeta för lösningar somunderlättar för personer från denna grupp att genomföra en anmälan. Psykiskt påfrestande arbetsförhållanden förekommer ofta iSACO/SR-gruppernas arbetsmiljöer. Det finns t.ex. socialsekreterare som ofta ärutsatta för hot och våld vilket leder till stress. Vi har väl allaföljt debatten om lärarnas arbetsmiljö i massmedia. Vi har i debatten erfaritatt lärarna känner sig otillräckliga. Förutom i psykiskt påfrestande arbetsmiljöer finns våragrupper i stort sett överallt i samhället. Jag vill som exempel nämnaTandläkarförbundets medlemmar, vilka har traditionella arbetsskador av typenbelastningsskador samt vibrationsskador och eksem. Jag vill nämna att det här finns representanter från och . Om arbetsskadeförsäkringen skall fungera för alla som blirsjuka på grund av arbetsrelaterade problem är det helt klart ätt detta kommeratt leda till ytterligare belastning på ett redan överbelastat system, varfören översyn behövs. Vi konstaterar dessutom, trots förhoppiningar iarbetsskadeutredningens betänkande, att försäkringen saknar direktkoppling till arbetsmiljöförbättrande åtgärder, vilket är helt förödande. Enmöjlighet att uppnå detta kan vara att i någon form skapa en starkareorganisatorisk koppling mellan och yrkesinspektionen, kanskei en sådan form som man från TCO förordade. Företagshälsovården är en resurs som mer borde involverasi utredningen om arbetsskador för att man t.ex. skall få fram upplysningar omhur arbetsplatsens miljö ser ut. /SR har inte någon samlad bild av /SR-medlemmarnasarbetsskador, eftersom ISA-systemet är för grovt indelat. Detta är en nackdel,då en väl fungerande arbetsskadestatistik är något mycket angeläget för detförebyggande arbetet med arbetsmiljön. Till problemen hör också att de personersom nu genomlider en arbetsskadeutredning hårt drabbas av självautredningsförfarandet, trots att arbetsskadeförsäkringen skall vara utformadsom en trygghet för den enskilde vid skador i arbetslivet. Skador och sjukdomar som beror på den psykosociala miljönär ofta mycket svåra att utreda. Som situationen nu är, föreslår /SR en utredning som förutsättningslöst skall se över arbetsskadeförsäkringens innehåll. Utredningen bör ifrågasätta om de skillnader som finns mellan arbetsskadeförsäkringen och den allmäriria försäkringen vad gäller förmåner är rimliga. Är det fortfarande självklart atf vissa sjukdömsyttringar, kring vilka man kan påvisa samband mellan sjukdom och vissa specifika mätbara faktorer i arbetsmiljön, skall ge en högre ekonomisk kompensation än i 73 Den eventuella ekonomiska vinst som kan tänkas göras medett annat 1988/89:SfUll system bör kunna användas till en ökad satsning påt.ex. Bilaga Dessutom är forskning omarbetsrelaterade sjukdomar ett riiycket angeläget område som också kräver resurser. Det får slutligen inte ifrågasättasatt det skapas garantier för ett bibehållande av ett fungerande system förarbetsskadestatistik. Detta är mycket angeläget, eftersom statistiken ären av grundstenarna i det förebyggande arbetet när det gäller arbetsmiljön. : Lantbrukets arbetsmiljö bjuder på mångahälsorisker. Det finns arbetsmiljöfaktorer såsom avancerade maskiner,byggnader, djurhantering, skogsavverkning, kemikalier m.m. som orsakarolycksfall och skador. av dödsfallen på arbetsplatser drabbarlantbruket där av de yrkesverksamma arbetar. Trots rriöjlighetertill ersättning enligt arbetsskadeförsäkringen förekommer en betydandeunderrapportering av arbetsskadorna i lantbruket. I den officiella statistikenfrån var antalet arbetsolycksfall i lantbruket ca 6 000. En aktuellstudie utförd av Lantbrukshälsan, baserad på en omfattande enkät ochintervjuer, kommer att publiceras, och den visar på en faktiskolycksfallsfrekvens som är ungefär dubbelt så stor. Arbetsskadeförsäkringen ärsåledes inte fillräckligt effektiv när det gäller att påvisa frekvensen ayarbetsolyckor i lantbruket. Det finns även andra arbetsmiljöfaktorer: damm,arbetsställningar, vibrationer, djurkontakt och en mångfald av allergen ochkemikalier som kan orsaka arbetssjukdomar. Arbetssjukdomarnas epidemiologi ilantbruket har varit litet känd. års studier har emellertid visat attlungproblem på grund av danimexponering är mycket utbredda. När det gällerlungbesvär hos yrkesverksamma lantbrukare har yrkesrelaterade besvärfrån lungorna. Det är en mycket hög siffra i en population därcigarrettrökningen uppgår till mindre än hälften av riksgenomsnittets. Vi har bland lantbrukare på funnit att ärallergiker, varav är allergiska mot förrådskvalster, vilka är specifikaför lantbruksmiljön. Också detta är höga siffror jämfört med vad man förväntatsig. När det gäller förekomsten av höftledsartros hoslantbrukare finner vi att förslitna höftleder är åtta gånger vanligare hoslantbrukare jämfört med vad vi vet från kända siffror över befolkningen iMalmöregionen. Det rör sig här om ett klart yrkesrelaterat samband.Traktorkörning, vibrationer, tungt arbete m.m. har visat sigkorrelera med fyndet. Det pågår forskning i detta avseende. Det borde således finnas förutsättning för attarbetsskadeförsäkringen i hög grad skall vara tillämpbar i lantbruket. Hur fungerar då detta i praktiken? När en bonde får en arbetsskada visar sig tillämpningen av . arbetsskadeförsäkringen föga anpassad till de rådande förhållandena. Detta gäller framför allt vid arbetssjukdomar. Skadan föranleder sjukskrivning men arbetet på gården måste fortsätta. Arbetet får då utföras av ersättare, t.ex. avbytare eller andra medlemmar av familjen. Kostnaden för avbytare eller annan anställd ersättare täcks inte på långt när av den ofta låga sjukpenning som bonden har, och det tillkommer extra kostnader på grund av minskad produktion. Den långa handläggningstiden hos först försäkrings- 74 kassan ochden där efter följande handläggningen i AMF, som kanske 1988/89:SfLn 1 kan uppgå , gör att den arbetsskadade måsteligga ute med Bilaga stora summor innan ersättning kan erhållas.Alternativt drabbar det extra arbetet familjemedlemmar, släkt och vänner. Denreella kostnad som arbetsskadan föranlett blir då aldrig uppenbar. Vid en mindre uttalad, men dock klar arbetsskada, väljerkanske lantbrukaren att inte sjukskriva sig, utan fortsätter arbetet medreducerad kapacitet. Även i detta fall finns i regel extra kostnader för attupprätthålla produktionen. På grund av avsaknaden av sjukskrivning och enbibehållen inkomstnivå är det svårt att få en prövning av ärendet. När det slutligen gäller bedömningen av livränta baserasdenna på taxerad inkomst och försämring av inkomsten. Bondens taxerade inkomstoch sjukpenning är ofta låg medan stora summor kan finnas i avskrivningar,lagerhållning och andra fasta kostnader. Vid en eventuell avveckling av t.ex.mjölkproduktionen kan hela underlaget för den sjukpenninggrundande inkomstenförsvinna, som en stor del av de fasta kostnaderna finns kvar. Man kan sammanfattningsvis säga att arbetsskadesituationeninom lantbruket är allvarlig och att den troligen ligger i topp inom helanäringslivet. De lantbruksverksamma utgörs till av egna företagare,familjejordbrukare. Tillämpningen av arbetsskadelagen är, som vi ser det,komplicerad och upplevs inte sällan av de berörda som orättvis. : och egenföretagare. Det är viktigt att veta att av företagen är småföretag. De stora företagen utgör således färre än 0,5 %av samtliga företag. Företag med färre än 20 anställda utgör av företagen.I av företagen saknas anställda. Småföretagen svarar för av sysselsättningen inom detprivata näringslivet, exkl. jordbruket. En tredjedel av antalet sysselsattainom näringslivet finns i företag med färre än 20 anställda, av desysselsatta finns i företag utan anställda. Nästan två tredjedelar av alla företag drivs i form avegenföretag, dvs. som enskild firma, handelsbolag eller jordbruk. Nuvarande sjukförsäkrings- och arbetsskadesystemmissgynnar småföretagen och egenföretagarna. Jag skall ge några exempel pådetta. Sjuktalen är betydligt lägre för företagare än föranställda. Sjukfrånvaron är betydligt lägre i små företag än i stora företag.Motsvarande tendenser finns även när det gäller arbetsskador, Däremot finnsinte någon motsvarande differentiering av avgiften. Det betyderatt de småföretagen relativt sett betalar för höga avgifter. Ersättningen - sjukpenningen- hgger för stora grupper företagare på en sådan nivå att de helt enkelt intehar råd att vara sjuka. Handläggarna på försäkringskassorna har inte alltidtillräcklig förståelse för egenföretagarnas förhållanden. Detta kan i vissa fall leda till en ren misstro. Det hävdas t.ex. att en företagare inte ens får skriva under en check på en sjukdag. Vi har märkt motsvarande misstro i en del socialförsäkrings nämnder. Det är därför viktigt att den vars ärende bedöms i socialförsäk- ~,c ringsnämndenhar en representant från sin grupp med i nämnden. Nämnder- 1988/89:SfUl 1na måste kompletteras med människor som har kunskap om småföretag i de Bilaga fall småföretagare bedöms. När en långvarig semesterlönegrundande frånvaro, vid t.ex.sjukdom eller arbetsskada, inträffar i företag med enstaka anställda medfördetta semesterlönekostnader som inte är rimliga i förhållande till företagetsstorlek. Slutsatsen blir att småföretagen och egenföretagarnamissgynnas med nuvarande system och att detta i huvudsak inte beror påarbetsskadeförsäkringen, utan det beror på hela socialförsäkringssystemet. Om arbetsskadeförsäkringen skulle vara idealt utformad,skulle den först och främst ge den enskilde - företagare eller arbetstagare -ett tillräckligt ekonomiskt skydd, vilket den i stor utsträckning gör. Vi hördefrån lantbrukssidan att det finns problem när det gäller lantbrukare, ochdetsamma gäller övriga egenföretagare. Försäkringen bör skapa ett incitament för att förebyggaskador, dvs. Det är uppenbart att försäkringen i siginte skapar ett sådant incitament . Försäkringen bör vara utformad så, att en återgång tillarbetslivet - en rehabilitering - underlättas. Inte heller detta uppfylls mednuvarande system. Slutligen bör försäkringen naturligtvis vara utformad påett sådant sätt att . den är administrativt enkel att hantera. Inte heller pådenna punkt uppfyller nuvarande arbetsskadeförsäkring kraven på ett brautformat system. Slutsatsen blir att det finns all anledning att pröva ensamordning av arbetsskadeförsäkringen med sjukförsäkringssystemet i övrigt. Ordföranden: har vi gått igenom talarlistan ochövergår nu till den planerade frågestunden. Jag förklarar således ordet fritt. (): I för finnsen artikel om en 25-årig kvinna, som är anställd på i Söderhamn.Enligt artikeln är hon långtidssjukskriven på grund av belastningsskadororsakade av jobbet, vilket beskrivs som monotont och med prestationslön.Artikeln är ganska upplysande och den beskriver bl.a. hur arbetet är upplagt. 1 slutet görs en kommentar av platschefen. Han medger attdet nog finns en hel del att göra åt det monotona arbetet. "Men", förtsätterhan, "prestationslönen tänker vi fortsätta med. Då får vi mest ut avarbetskraften." Jag vill då fråga kanske främst arbetsmarknadens parter,men även : I vilken mån bidrar själva ackordslönesystemet tillarbetsskador? Hur mycket vet vi om detta? Vad har resultatet blivit t.ex. närman gått över från ackordslön till tidlön? : Vi på arbetarskyddsstyrelsen anser attdet finns ett samband mellan löneformen och arbetsskadeutvecklingen. Vi anseratt det är dags att ta upp en diskussion om löneformen ur den synvinkeln, skall ta reda på i vilken utsträckning löneformen reser hinder för attförbättra arbetsmiljön. Vi menar att parterna måste komma till ettställningstagande i denfrågan, eftersom detta ju är en fråga som avgörs genom förhandlingar /89:SfUll och knappast låter sig regleras via föreskrifter. Såvitt jag kan erinra mig finns det förbud mot renackordslön i två fall: vid arbete på hög höjd och vid dykeriarbete. Det är intesärskilt lämpligt att lagstiftningsvägen reglera löneformerna för parterna påarbetsmarknaden, men vi anser att det i hög grad är en fråga för parterna attta upp till diskussion. Jag vet att frågan är aktualiserad iarbetsmiljökommissionen. Atf Eckerhalt: Det är svårt att svara på den här frågan,eftersom det inte finns några direkta mätningar. Jag vill ändå fästauppmärksamheten på ett par problem. När det gäller vissa arbeten är det kanske väldigt svårtatt hitta andra lönesystem. Sophämtning är ett sådant typiskt arbete, förvilket det är svårt att hitta ett annat lönesystem. Jag har inte någon idé omhur man skall göra . Däremot finns det många nya lönesystem, där man väger inmycket annat -inte enbart själva produktionen ur snäv synvinkel, utanmaterialförbrukning, returer och sådant. Man kan naturligtvis även väga insådant som vi diskuterar här. Självfallet finns det problem, men - som sagt -några tal har jag inte att redovisa. : Som det också sägs i frågeställningenmenar vi att belastningsskadorna och även olycksfallen helt klart följer isynnerhet de yrkesgrupper som har raka ackord. Särskilt inom de utsattaförbunden pågår det mycket livliga diskussioner om att försöka ändra påförhållandena. Jag kan nämna att har uppvaktatarbetsmiljökommissionen för att förmå kommissionen att ta upp denna fråga.Även inom Metall och Livs pågår diskussioner om hur man skall kunna ändralöneformen för att eliminera den mycket negativa faktorn, nämligen risken förarbetsskador. (): Av anföranden här framgår att detfinns ganska delade uppfattningar om arbetsskadeförsäkringens värde när detgäller rapporteringen av arbetsskador. Några har uttryckt att den bl.a. är etttrubbigt instrument som medför lång fördröjning. Jag skulle vilja fråga om man påarbetarskyddsstyrelsen ser någon annan väg att få fram ett bättre, snabbare ochfinmaskigare rapporteringssystem som via arbetsskadeförsäkringen skulle kunnaersätta det som finns. : På arbetarskyddsstyrelsen har viutarbetat ett diskussionsunderlag, som innebär att anmälningarna så att sägaskulle ta en annan väg, vilket också i sitt anförande antydde. Vikommer att lämna diskussionsunderlaget till utskottet för studier när vi gårhärifrån. Detta är alltså ett diskussionsunderlag, som innebär att man snabbareskulle få fram informationen kring detta. vill jag för att undanröja missförstånden omaktualiteten i själva ISA-systemet passa på att säga att denna är mycket hög. när systemet har körts in kommer man att ur detta kunna plocka fram uppgifter som är . Ur det här perspektivet är den officiella publicerade yrkesskadestatistiken, som SCB och arbetarskyddsstyrelsen 77 7 1988189.11 saml. gemensamttar fram, utomordentligt gammal. Men det som finns inlagt i 1988/89:SfUlldatasystemet är till stor del rykande färskt och kan alltså användas,vilket Bilaga också sker i det förebyggande arbetet ute i företagen ochgenom yrkesinspektionerna. Detta står i direkt motsats till vad som framförtsfrån annat håll här, men så är det faktiska förhållandet. (): Många har talat om att det ärnågot märkligt att ersättningen skall vara beroende av var man blir skadadeller sjuk. Många har också antytt att det kanske borde finnas endast ettsystem. sade, att om man tar bort arbetsskadeförsäkringen,måste man ha ett nytt system när det gäller rapporteringen av arbetsskador. Jagförstod inte riktigt varför. : Jag redovisade att det utan LAF:s inverkanfinns många motiv för att utreda skadorna och registrera dem. Genom LAFtillförs också en hel del motiv för att ett sådant arbete skall ske. Om manskulle ta bort arbetsskadeförsäkringen måste andra motiv tillföras somersättning, om man vill ha bibehållen nivå, omfattning och kvalitet påskadeanmälningarna. Bertd (): De psykosociala arbetsskadorna är juett ännu mer svårbedömt fält än dessa belastningsskador som vi har talat såmycket om. De psykosociala skadorna är svårbedömda, svårmätbara och svåra attisolera. Är detta ett fält där man inom har någraaktuella projekt på gång, som kan bli fill stöd för den fortsattahandläggningen? : På finns enpsykologienhet som bedriver ett flertal olika projekt. Det handlar bl.a. ommobbning i arbetslivet och dess konsekvenser och om psykologiska och socialakonsekvenser av bildskärmsarbete och kontorsrationalisering. Dessa projektinnehåller mycket viktiga aspekter när det gäller arbetsskador. har vi slutfört ett projekt som handlar omkontorsanställda inom statsförvahningen. Alla projekt har lett till viktigaslutsatser som kan användas i denna diskussion. De visar att de som har ettmonotont och repetitivt arbete av en mängd olika skäl har en ökad sjukfrånvaro.Det går inte att urskilja ett enda skäl, utan det rör sig om flera. (): Jag har två frågor som berör delsstatistiken, dels de psykologiska aspekterna. sade att vi kan vara stolta över vårarbetsskadestatistik, och från flera håll har det påpekats att denna statistikär mycket viktig. Men när jag tar del av tablån över vår arbetsskadestatistikjämfört med de övriga nordiska ländernas, och jämför denna medriksförsäkringsverkets statistik över ärendeutvecklingen ,måste jag säga att jag inte är stolt, utan alldeles förskräckt. Jag är sedangammalt sjuksköterska och har haft ett mycket tungt arbete.Därför vet jag ungefär vad detta handlar om. Har vi rent medicinskt blivit ett mycket vekare ochsjukare folk, eller vilka är orsakerna - jag förstår att det är det som niundersöker? var delvis inne på detta. Han sade att antaletensidiga arbetsmoment har ökat vilket kanske är en av orsakerna. Men det kanväl inte vara den enda? sådanaförhållanden som ni undersöker? Ser ni inom forskningen dessutom /89:SfUll på vår levnadssituation över huvud taget? Jag tror att det finnsaspekter Bilaga utanför arbetslivet som har lika stor inverkan, t.ex.stressen på morgnarna med att få i väg barn till dagis, att vi lever fel närdet gäller kost och motion osv. Sedan vill jag vända mig främst till ochanknyta till vad /SR:s representant och även var inne på,nämligen de psykosociala aspekterna. I mitt jobb har jag tyvärrtvingats till att förtidspensionera många människor. Jag vet att orsaken oftahar varit just psykisk, men det har man inte talat så mycket om. När jag serarbetsmiljökommissionens uppgifter, tycker jag att man tittar mer på hur tungtjobbet är och sådant. Finns även de psykiska effekterna med vid bedömningenframdeles, vilket jag tror är mycket viktigt? Den gamle slitne byggnadsarbetaren som inte orkar hängamed i ackordet känner att han därför näst intill blir mobbad. Över huvud tagetfinns det problem med mobbning på arbetsplatserna. Tänker ni föreslå åtgärderför utbildning av chefer, fackliga representanter och andra som gör dem mermedmänskliga i inställningen till arbetskamraterna? Detta är också en mycketviktig aspekt. : Att vi är stolta över vår statistikberor just på att vi genom den har fått klart för oss hur stort sambandetmellan sjukskrivning och arbetsförhållanden verkligen är. Det är alltså enstatistik som fångar upp problemen på ett mycket bättre sätt än man gör på deflesta andra håll i världen. Det är det som vi är stolta över. Vi är intestolta över att arbetsmiljön innebär skaderisker. Tvärtom, vi är besjälade avambitionen att medverka till att förbättra situationen. När det gäller levnadsförhållanden i övrigt och hur manväger in kost, motion och liknande, arbetar man också med detta. Jag villerinra om att inom finns Folkhälsogruppen, som just hartill uppgift att väga in också den typen av frågor. Där diskuteras folkhälsan idess helhet, medan vi på arbetarskyddsstyrelsen försöker att koncentrera såmycket som möjligt fill det som sammanhänger med arbetsmiljön. : 1 arbetsmiljökommissionens uppgiftingår att titta på kombinationerna av psykiska, fysiska och sociala faktorer.Det kommer vi att göra tillsammans med folkhälsokommittén enligt de direktiv vihar. Vi tror inte att man kan lokalisera en eller ett par saker som skullekunna sättas in i form av olika åtgärder, utan det rör sig om mycket komplexasammanhang. Om man skall våga sig på en gissning, kanske det inte baraär arbetsledare och personer i den övriga ledningen som behöver utbildas ochutvecklas för att få ett annat synsätt på detta. Det är kanske två saker somman behöver undersöka riktigt noga. För det första måste de som planerar jobben ha enutbildning som är mycket bredare när det gäller att se till de sammansattafaktorerna. För det andra mår människor i arbetslivet mycket bättre av att hamakt att själva kunna planera sitt arbete, vilket de i allt mindre grad har . IngemarLindberg: Många kan filosofera kring frågan om svenska folket har 1988/89:SfUll blivit friskare eller sjukare. Jag skall i stället ge mig in påfrågan om vi även Bilaga ser på andra faktorer än dem som finns iarbetslivet. Inom LO har vi startat ett femårigt hälsoprojekt, där vigår ut med hälsofrågorna i stort, både vår livsstil och förhållandena påarbetsplatserna samt kombinationen av de olika faktorerna. Avsikten medhälsoprojektet är att man lokalt ute på varje arbetsplats skall diskuterahälsofrågorna ufifrån ett mycket brett perspektiv, eftersom vi vet att det ärså många faktorer som inverkar. Man kan misstänka att det förhåller sig så -nämnde stressen för småbarnsföräldrar - när man ser påutvecklingen av sjuktalet: ökningen har varit större för kvinnor än för män. När det gäller män har det praktiskt tagetinte skett någon ökning av den korta och medellånga sjukfrånvaron, vilketmotsäger tankarna om att det skulle vara någon skillnad i arbetsmoral jämförtmed . Däremot har antalet sjukskrivna kvinnor, i synnerhet i åldrarna 30-39år, ökat kraftigt. De stora skillnaderna som finns mellan olika yrkesgrupperi fråga om lång sjukfrånvaro, arbetsskador, antalet förtidspensioneringar -skador i rygg, skuldror osv. är fyra gånger så vanligt inom arbetarklassen somi socialgrupp ett - kan emellertid inte förklaras med individuella faktorer.Jag tycker att det är väldigt svårt att få genomslag för detta synsätt. Dettalas mycket mer om de individuella faktorerna än om de förhållanden som råderför olika grupper. Därför är det viktigt att vi håller fast vid attskillnaderna är mycket stora mellan olika yrkesgrupper. : Betydelsen av individuella faktorer ochfritidsvanor är dåligt belyst i forskningen. Av de forskningsprojekt som vinyligen har genomfört och som har genomförts i kan man inte utläsanågra starka indikationer på att t.ex. muskelstyrka eller fritidsvanor vadgäller motion har någon betydelse när det gäller att få besvär från skuldroroch nacke, utan där dominerar arbetsmiljöfaktorerna rejält. Jag vill emellertidsäga att om man ser på konditionsläget över huvud taget hos den svenskabefolkningen, finns det inte heller några siffror som tyder på attkonditionsläget i genomsnitt har försämrats. Vad som antagligen har hänt är attspridningen är betydligt större . Vi har yrkesgrupper som ärfysiskt mycket inaktiva. Jag tror att detta är ett skepp som kommer seglandeoch som framför allt för äldre och kvinnor kommer att ge utfall i form av flerfrakturer , om vi inte motar detta på något sätt. : Jag vill tillägga en sak som inte harkommit fram . Vi talar mycket om sjuktalet och dess utveckling.Förvisso ökar detta, men 1987 låg det faktiskt på samma nivå som det gjorde1978. Alla jämförelser som görs, görs med 1983 då sjuktalet gick i botten,vilket jag tror är ganska angeläget att framhålla. Om man sedan skulle standardisera värdena gentemot defaktorer som har skymtat fram här - bl.a. fler kvinnor i arbete - har man egentligen ännu inte nått upp till nivå, även om det verkar vara någonting som är att vänta. Det är alltså ingenting våldsamt som inträffar och som plötsligt kommer som en blixt från en klar himmel. Ordföranden:Just nu under denna högkonjunktur jobbar man för högtryck 1988/89:SfUll där detfinns monotona arbeten. De som skadas får gå och man tar in nya Bilaga Jag undrar hur man inom företagshälsovården aktiverar sig för