bet · GC01BoU2 · 1988-12-31 00:00:00 — Den allt längre del av vår tid som vitillbringar inomhus ökar risken för att brister i inomhusmiljön skall ge upphovtill ohälsa eller andra besvär. Ett grundläggande krav måste därför vara attalla skall tillförsäkras en bra inomhusmiljö såväl i bostaden som i övrigabyggnader. Generellt sett har vi också ett bra byggnadsbestånd som uppfyllerdetta krav. tvingas utskottet konstatera att det blivit alltförvanligt med hälsoproblem som har sitt direkta ursprung i vissa byggnader. De byggnadsrelaterade hälsoproblemen började uppmärksammasi större utsträckning . Uppmärksamheten har sedan ökat, och pågår ett intensivt arbete på många håll för att komma till rätta medproblemen. Utmärkande är att hälsoproblemen företrädesvis uppträder i ny- ellerombyggda hus. Problemen kan visa sig , men det är vanligt att deuppmärksammas först efter det att byggnaden har tagits i bruk. Somframgår ovan har byggnader som ger upphov till hälsoproblem givits benämningen"sjuka hus". Även om riktigheten i detta begrepp ibland satts i frågahar utskottet valt att fortsättningsvis använda begreppet som en benämning påbyggnader som ger upphov till byggnadsrelaterade hälsoproblem. De hälsoproblem som orsakas av sjuka hus ger typiskasymtom i form av ögon-, näs- och halsirritation, torrhetskänsla i slemhinnor och hud, hudut- 10 slag iansiktet och på överkroppen, psykisk trötthet,.huvudvärk eller "tung- 1988/89:BoU2 hetskänsla" i huvudet. försvinner symtomen relativtsnart sedan man lämnat byggnaden. För hudsymtom tar det dock i allmänhet längretid. Dét relativa antalet personer som har symtom har ansettsvara ett mått på hur "sjuk" en byggnad är. Ett vanligtvariationsområde ligger . I en majoritet av lokalbeståndet,bl.a. i kontors- och skollokaler, får enligt allergiutredningen någon ellernågra de ovan relaterade besvären. I var tredje byggnad får så mänga personerbesvär (20 ) att byggnaden klassas som "sjuk". I tre motioner tas från ett mera övergripande perspektivupp frågan om bostädernas och övriga byggnaders inomhusmiljö bl.a. mot bakgrundav problemen med s.k. sjuka hus. I motion 1987/88:Bo243 (c) yrkande I begärs ett riksdagenstillkännagivande om nödvändigheten av ökad uppmärksamhet på inomhusmiljön ibostäderna. Enligt motionärerna kommer larmrapporterna om dåliga bostäder allttätare. Som exempel härpå nämns att radonproblemet växer, att antalet fukt- ochmögelskadade hus ökar samt att felaktig isolering och bristfällig ventilationförsämrar inomhusklimatet och gör allt fler bostäder osunda. Det är enligtmotionärernas mening mot bakgrund härav därför hög tid att gå på offensiven förett ökat kvalitetsbyggande och för en bättre boendemiljö. Enligt motion l987/88:Bo5l9 (fp) blir den s.k.sjuka-hus-sjukan ett allt större problem. konstateras att denna"sjukdom" har en så komplex bakgrund att enkla åtgärder knappast iett slag kan resultera i sunda hus. Enligt motionären torde dock snabbastesättet att förbättra förhållandena vara att analysera typiska bygg- ochförvaltningsprocesser, som resulterat i sjuka hus, i avsikt att undersöka varoch när adekvat information saknats och hur alla inblandade parter kan nås avsådan information och hur de kan motiveras att använda kunskapen. Medhänvisning härtill hemställs om att en tvärvetenskaplig analys skall göras avkunskapsbehov och informationsvägar till bygg- och förvaltningsprocessen isyfte att bana väg för ett sunt bostadsbestånd. I motion 1987/88;Bo54l (s) förs fram förslag som syftartill att säkra en bättre bostadskvalitet. Enligt motionären åsidosätts medvetet och omedvetet belagda och kändakvalitetskrav och konsumentönskemål i fråga om bostadsutformningen. Det gällerenligt motionären elementära kunskaper om samspelet mellan människan ochbostaden. Tekniskt sett har också ofta oprövade nya material och teknikerintroducerats. Vidare framhålls betydelsen av samspelet mellan kraven påventilation och energisparande. Enligt motionären ligger bl.a. dessa faktorerbakom problemet med s.k. sjuka hus. Med hänvisning härtill förordar motionärendels att åtgärder vidtas för att informera om god bostadskvalitet (yrkande 1),dels att sjuka hus åtgärdas genom.utnyttjande av beprövade byggnadsmaterialoch genom teknikutveckling (yrkande 2). Imotion 1987/88 :Bo528 (c) tas specifikt upp frågan omåtgärder mot fukt och mögel i byggnader m.m. Ett gissel som drabbat och fortsätter att drabba tusentalspersoner är enligt motionen förekomsten av mögel i bl.a. bostäder, daghem, fritidsloka- 11 Enligt motionärerna är dock kunskaperna om dehumanme- 1988/89 :BoU2dicinska effekterna av allvarliga mögelexponeringar och vilka medicinskaåtgärder som krävs för att kurera de drabbade dåliga. För att komma till rättamed detta förordas att en särskild expertgrupp tillsätts bl.a. för att utredahälsoeffekterna av mögelexpönering, göra en uppföljning av resultaten avsanering och ombyggnadsåtgärder med avseende pä förekomsten av mögel samtutarbeta rutiner och undersökningsteknik för spårning och registrering avmögelföroreningar i inomhusmiljö (yrkande 1). Enligt förslaget skall gruppensarbete finansieras från den statliga fonden för fukt-och mögelskador (yrkande2). Bl.a. mot bakgrund av problemen med sjuka hus tas i tvåmotioner upp frågor som knyter an till varudeklaration eller typgodkännande avbyggmaterial m.m. Mot bakgrund bl.a. av det arbete för att komma till rättamed problemen med "sjuka hus" som gjorts i kommuns fastigheterhävdas i motion 1987/88:Bo520 (fp) att det finns tillräcklig kunskapoch insikt om hur vi skall bygga "friska hus". Trots detta fortsätterbyggbranschen, enligt motionärerna, att bygga hus med samma fel som tidigare.Samtidigt framhålls att kommuner, landsting, stat och privata upphandlare intei tillräcklig omfattning påverkar byggbranschen att använda sig av rättbyggnadsmaterial, ventilation och inredningsmaterial m.m. Med hänvisninghärtill hemställs att byggnads- och inredningsmaterial skall VDN-märkas ochatt en central erfarenhetsbank upprättas. Även i motion 1987/88;Bo538 (s) berörs frågan om effekternaav olika byggnadsmaterial. Enligt motionärerna har uppmärksammatsatt vissa'byggnadsmaterial får icke acceptabla konsekvenser för de boende. Ensträvan måste enligt deras mening därför vara att de material som orsakarohälsa m.m. inte skall förekomma på marknaden. Det finns enligt motionärernadärför anledning att skärpa den typgodkännandeverksamhet som finns och attklarlägga ansvarsfrågorna i byggprocessen. Ventilationen och dess betydelse för inomhusmiljön m.m.tas upp i tvä motioner. Enligt motion 1987/88:Bo533 (m) har svenska bostäderaldrig varit så dåligt ventilerade som . Orsaken härtill är dels attnormerna för luftomsättning är låga, dels att bostäderna har tätats ibesparingssyfte utan att kraven på ventilation har beaktats. Ytterligare enorsak anges vara att ventilationssystemen i många fall inte fungerar. Medhänvisning härtill förordar motionären att skärpta krav skall införas i frågaom luftomsättning och ventilationens konstruktion. Vidare förordas om en regelbundenkontroll av ventilationen. I sammanhanget förs också fram krav på attventilationen skall vara lätt avstängbar detta för att underlätta enavstängning vid t.ex. gaslarm. I moderatasamlingspartiets partimotiön 1987/88;Bo515 begärs ett tillkännagivande om attenergisparandet i bostäderna bör utvecklas på ett sätt som inte utsätter människor för nya risker. I sinmotivering som återfinns i motion Jo751 pekar motionärerna på riskerna meden ökad tätning av . husen och en minskad ventilation bl.a. med avseende påradonhalten i inomhusluften.Även problemen med värmeåtervinning genom att återcir- 12 Med anledning av vad som i de nu'behandlade motionerna förordatsvill 1988/89:BoU2 bostadsutskottet anföra följande. Utskottet delar motionärernas oro över bristerna i vissabyggnaders inomhusmiljö och de hithörande problemen med sjuka hus. Det ärnaturligtvis inte försvarligt att det i betydande delar av det ny- och ombyggdabyggnadsbeståndet finns så allvarliga brister att byggnaderna i sig ger upphovtill hälsoproblem och andra besvär hos dem som vistas i byggnaderna. mening talar sålunda starka skäl för att kraftfulla och effektiva åtgärdermåste vidtas för att komma till rätta med problemen. tvingasutskottet konstatera att problemen synes vara av en så komplex natur och såsvåra att härleda till någon eller några enskilda faktorer att det torde varamycket svårt att på grundval av vunna kunskaper och erfarenheterförorda enkla och allmängiltiga åtgärder som löser de uppkomna problemen. De undersökningar m.m. som gjorts av sjuka hus visar attorsakerna står att finna i en rad förhållanden. Med utgångspunkt i vad som är känt kan sålunda inte någon eller några enskilda faktorer lika litet somnågon eller några av parterna i bygg- och förvaltningsprocessen generellt settgöras ensam ansvarig för de uppkomna problemen. Detta utesluter naturligtvisinte att problemen i ett enskilt fall kan härledas till en enskild faktor elleren enskild aktör. Det normala torde dock vara att orsaken är multifaktoriell,dvs. avhängig flera samverkande faktorer. Som framgår av redovisningen ovan (avsnitt 3.1.2) är devanligaste tekniska orsakerna till att den s.k. sjuka-hus-sjukan uppkommerbl.a. bristande ventilation, bristande renhållning av lokaler ochventilationssystem, för varmt eller för kallt inomhusklimat, avgasning avföroreningar från byggnads- och inredningsmaterial och kemikalier förrengöring (t.ex. av heltäckningsmattor). Dessa tekniska brister kan i sin turha sitt ursprung bl.a. i fel i projekteringen, konstruktionsfel, byggfel ellerbyggfusk eller i brister i material eller anläggningar. Problemen kannaturligtvis ha sin grund också i felaktiga eller otillräckliga normer eller ibrister i förvaltningen eller i bruket av byggnaden. Vad bostadsutskottet nu anfört leder utskottet tilluppfattningen att problemen med sjuka hus och brister i inomhusmiljön inte kanlösas med hjälp av några enkla för alla byggnader tillämpliga åtgärder. Denslutsats utskottet i sin tur drar av detta är dels att kunskaperna omhithörande problem måste öka, dels att den omfattande kunskap som trots alltfinns måste tas till vara, systematiseras och föras ut till berördaparter. Utskottet har ovan (avsnitt 3.1.6) redovisat fierautredningar m.m. som ur en rad olika aspekter berör frågan om byggnadersinomhusmiljö och problemen med sjuka hus. Mot bakgrund av vad som ovan anförtsom behovet av ytterligare kunskap på området är det av stort värde att dettautredningsarbete genomförs snabbt. Utan att ta ställning till inriktningen ochomfattningen i övrigt av pågående utredningsinsatser vill dockbostadsutskottet for sin del särskilt föra fram några av de frågor som motbakgrund av dagens kunskapsläge enligt utskottets mening måste belysassärskilt. En för det fortsatta arbetet grundläggande uppgift börenligt utskottets mening vara att dels definiera de begrepp som inte fått en mera 13 allmängiltigdefinition, dels göra en kartläggning av problemets hittillsva- Denna kartläggning bör omfatta förekomsten dels av 1988/89:BoU2 sjuka hus, dels av andra brister som t.ex. problem med fukt ochmögel m.m. Det av utskottet förordade kunskapsinhämtandet bördessutom belysa vilka åtgärder m.m. som kan behöva vidtas för att undvika deproblem som kan uppkomma vid en bristande samordning mellan byggprocessensolika skeden, dvs. i samordningen mellan programskede, projekteringsskede,byggandeskede och förvaltningsskede. I förvaltningsskedet bör denna samordningomfatta såväl fastighetsförvaltare som brukare. En förutsättning för att den nu förordade samordningenmellan byggprocessens olika skeden skall få avsedd effekt är naturligtvis attgenomförandet av varje enskilt skede sker på ett riktigt sätt. mening bör därför övervägas behovet av ytterligare åtgärder för attbl.a. i möjligaste mån undvika olämplig lokalisering, fel vid projekteringen,brister i upphandlingen, byggfel och byggfusk eller ett felaktigt handhavandeav den färdiga byggnaden. När det gäller den senare frågan bör i övervägandenaingå behovet av information m.m. till fastighetsförvaltare och brukare omskötseln av byggnaden och häri ingående installationer m.m. Enligt bostadsutskottets mening bör dessutom frågor kringanvändningen av olika byggmaterial m.m. belysas ytterligare. Det gäller bl.a.åtgärder som syftar till att förhindra användningen av ur olika aspekterolämpliga byggmaterial. Exempel på möjliga sådana åtgärder är enligtbostadsutskottets mening varudeklaration eller obligatoriskt typgodkännande avsådana material. En fråga som enligt utskottets mening också bör övervägas idetta sammanhang är behovet av ytterligare gränsvärden för olika föroreningar iinomhusluften. Vidare bör övervägas möjligheterna att förstärkaerfaren-hetsåterföringen samt att utöka informationen om god bostadskvalitet,inte minst vad gäller val av byggmaterial. En för inomhusmiljön avgörande faktor är ventilationensutförande och funktion. Ytterligare åtgärder bör enligt utskottets meningövervägas i syfte att skapa förutsättningar för att byggnadernasventilationssystem får en fullgod funktion under byggnadens hela brukstid.Detta betyder bl.a. att olika systems egenskaper m.m. måste belysas ytterligareoch att frågan om införande av särskilda bestämmelser för skötsel och kontrollm.m. 1 sammanhanget bör också övervägas hurkravet på energihushållning i byggnader skall samordnas med kravet på enfullgod ventilation och en bra inomhusmiljö. Även om en rad mått och steg vidtas för att förhindra attbrister i inomhusmiljön eller andra olägenheter uppstår kan det naturiigtvisändå hända att sådana brister uppkommer. En viktig uppgift måste därför varaatt se över det nuvarande ansvarssystemet och dess ändamålsenlighet i dessa situationer.I anslutning härtill bör även en utvärdering av ändamålsenligheten i dagensstödsystem komma till stånd. Bl.a. gäller detta de hittillsvarandeerfarenheterna av tilläggslångivningen samt bidragsgivningen för avhjälpandeav fukt- och mögelskador. Avslutningsvis bör enligt utskottets mening ävenfrågan om behovet av ytteriigare garantier och försäkringar m.m. övervägas. Lika viktigt som att lösa problemen i nyproduktionen ärdet att komma till rätta med problemen i de byggnader som har brister i inom- 14 husmiljön.De nu förordade övervägandena beträffande befintliga byggna- der börenligt utskottets mening ges en sådan prioritet att erforderliga ätgär- 1988/89: BoU2 der kan vidtas skyndsamt. I sammanhanget vill utskottet också stryka under behovetav ytteriigare forskning kring problemen med sjuka hus. I den mån ytterligare frågor aktualiseras i anslutningtill de överväganden utskottet uttalat sig för bör naturligtvis även dessafrågor kunna ingå i övervägandena. Sammanfattningsvis finns det enligt utskottets meninganledning för att föreslå att ytterligare insatser görs för att ökakunskapen om vilka åtgärder som bör vidtas för att komma till rätta medproblemet med att inomhusmiljön i våra byggnader i många fall inte ärtillfredsställande. Utskottet har ovan pekat på olika faktorer som därvidspelar in såsom olika byggnadsmaterial, radon och ventilationsanläggningar menockså förhållanden som hänger samman med byggprocessen och.med byggnadsarbetetsom sådant. Av vikt är också hur förvaltningen och skötseln av våra byggnaderombesörjs. När de nu förordade utredningsinsatserna gjorts och närmyndigheter, organisationer och andra involverade i byggprocessen hafttillfälle att lämna synpunkter på utredningsarbetet bör det enligt utskottetsmening finnas ett underlag för beslut om vilka åtgärder som bör vidtas för attundvika att nya sjuka hus tillkommer samt för att åtgärda de byggnader som inte har en acceptabel inomhusmiljö. Utredningsarbetet skall omfattaförslag till ett konkret åtgärdsprogram innefattande bl.a. eventuellalagstiftningsåtgärder och ändring av byggnormerna. Det kan också finnasanledning att överväga olika möjligheter att få ett mera heltäckandeförsäkringsskydd för byggnader och ett större garantiåtagande från byggproducenterm.fl. Även de regler om lån och bidrag till sjuka hus som finns kanbehöva ses över. Det bör enligt bostadsutskottets mening ankomma päregeringen att vidta de åtgärder som erfordras för att få till stånd denytterligare kunskapsinhämtning och de åtgärder som utskottet nu förordat. Medavseende på de allvarliga effekterna av dagens brister får det förutsättas attdetta sker med största skyndsamhet och att de nyvunna kunskaperna ocherfarenheterna utan dröjsmål förs ut i en praktisk tillämpning. 1 avvaktan påau ytterligare kunskaper vinns bör enligt bostadsutskottets mening de betydandekunskaper som trots allt finns tas till vara på ett bättre sätt änvad som skett. Åtgärder bör sålunda vidtas för att föra ut dessa kunskaperoch erfarenheter till de i byggprocessen verksamma. I takt med att utredningsarbetetfortskrider bör regeringen dels vidta erforderliga åtgärder, dels föreläggariksdagen de förslag i övrigt som påkallas av vad utskottet nu anfört.Regeringen bör även till lämna en redovisning för utredningsarbetetoch med anledning härav vidtagna åtgärder. Vad bostadsutskottet nu med anledning av motionernal987/88;Bo243 (c)yrkandel,1987/88:Bo515(m), 1987/88:Bo519(fp), 1987/88;Bo520(fp), 1987/88;Bo528 (c), 1987/88:Bo533 (m), 1987/88:Bo538 (s) samt 1987/ 88:Bo541 (s) och med anledning av vad utskottet i övrigt förordat anfört om byggnaders inomhusmiljö bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.2.2Åtgärder mot radon i bostäder 1988/89:BoU2 Frågan om radon i bostäder tas specifikt upp i tvåmotioner.. Med hänvisning till motion 1987/88:Jo834 (c) begärs imotion 1987/ 88:Bo309 yrkande 2 en fortlöpande redovisning av arbetet med radoni bostäder. Enligt motionärerna har tack vare () i stora insatser gjorts för att lokalisera och mäta radonhalten ibostäder. Det är enligt deras mening därför nödvändigt att institutet får deresurser som krävs för detta arbete. I sammanhanget framhålls också miljö- ochhälsoskyddsnämndernas ansvar för att spåra bostäder med för höga radonvärden iinomhusluften. I den med anledning av den miljöpolitiska propositionen(prop. 1987/ 88:85) väckta partimotionen l987/88;Jo25 från moderatasamlingspartiet hävdas att radonfrågan är en av de mest allvarliga hälso- ochmiljöfrågorna i . Insatserna för att spåra och ätgärdasamtliga debostäder som har en radondotterhalt överstigande /m' måste enligtmotionärernas mening därför intensifieras, och kostnaderna härför bör heltåvila staten (yrkande 20). förordar motionärerna dessutom att dennuvarande åtgärdsgränsen om /m' sänks till /m' detta för att fåen bättre överensstämmelse med andra länders gränsvärden (yrkande 21). Med anledning av vad som i de två nu behandlade motionernahar föreslagits beträffande åtgärder mot radon i bostädervill bostadsutskottetanföra följande. hade under föregående attbehandla ett flertal motioner som ur olika aspekter tog upp frågan om radon ibostäder (BoU 1987/88:2). Som redovisades i detta sammanhang har fråganaktualiserats i främst även om det finnsundersökningar som går så långt tillbaka i tiden som till början av 1950-talet.Sedan år 1980 har också flera undersökningar och rapporter gjorts om radon ibostäder. Liksom tidigare kan alltså utskottet konstatera att det redan nufinns gott underlag för statsmakterna att utöver redan vidtagna åtgärder inombl.a. byggnadslagstiftningens, hälsoskyddslagstiftningens och bostadsfinansieringensområde ytterligare besluta om olika åtgärder i avsikt att undanröjaproblemet med radon i bostäder. 1 anslutning härtill vill också utskottet pekapå det bidrag för att sanera bostäder frän radon som, efter beslut(prop. 1987/88:100 bil. 13, BoU 10 s. 62), kan utgå sedan den . Med anslutning till tidigare ställningstaganden villutskottet ånyo slå fast att ansvaret främst åvilar kommunerna för att såvälnyproducerade som ombyggda och befintliga bostäder inte skall uppvisaoacceptabla nivåer av radioaktiv strålning. De gränsvärden som gäller och somredovisats ovan (avsnitt 3.1.5.1) tillkommer det kommunerna och då i förstahand och miljö- och hälsoskyddsnämnden att beakta vid bl.a.bygglovsprövningen. Det är sålunda primärt ett kommunalt ansvar att vid planläggningoch byggande hävda dessa regler. Även ansvaret för att spåra befintligabostäder med för höga radondotterhalter faller primärt pä kommunerna.Utskottet vill i detta sammanhang också framhålla det ansvar som naturligenockså måste läggas på den enskilde fastighetsägaren att initieraundersökningar m.m. t.ex. i de fall byggnaden uppförts i ett område 1988/89 :BoU2 där det är känt att höga radondotterhalter är vanliga. Utskottet har ovan betonat kommunernas ansvar för attspåra bostäder med för höga radondotterhalter m.m. Till stöd för kommunernasarbete med dessa frågor har också information till fastighetsägare m.fl. gåttut från bl.a. och dess föregångare och planverket.Informationen har bl.a. avsett det nya bidraget för radonsanering. Med hänvisning till vad som anförts bl.a. om kommunernasansvar för att spåra befintliga bostäder med för höga radondotterhalter kanutskottet inte ställa sig bakom förslagen i motion l987/88;Bo309 (c) yrkande 2och i moderata samlingspartiets partimotion 1987/88:Jo25 yrkande 20 om attdetta ansvar i betydande utsträckning skulle fiyttas över på staten. När det gäller den i moderata samlingspartiets partimotion1987/88:Jo25 yrkande 21 behandlade frågan om åtgärdsgränsen för radon villutskottet anföra följande. Som redovisats ovan (avsnitt 3.1.5.1) är gränsvärdet förradondotterhalten /m' vid nybyggnad och gränsen för sanitär olägenhet gårvid /m'. Dessa gränsvärden ha r, liksom andra liknande gränsvärden, grundatspå en bedömning av vad som är en acceptabel hälso- och hygienkvalitet. Dennabedömning är dock behäftad med en betydande osäkerhet. Det är enligtbostadsutskottets mening därför naturligt att de aktuella värdena omprövas medavseende på bl.a. nya rön om hälsorisker m.m. För att få en bättreriskuppskattning avseende radon i bostäder pågår också i enepidemiologisk studie med detta syfte. Enligt vad utskottet erfarit pågår ocksåinom diskussioner om en sänkning av nu gällande . gränsvärdeför vad som är att betrakta som sanitär olägenhet. Resultatet av pågående studierm.m. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill moderatasamlingspartiets partimotion 1987/88:Jo25 yrkande 21. En angelägen uppgift för en ansvarskännandefastighetsförvaltare är enligt motion 1987/88:Bo512 (s) att förutse och planeraunderhällsinsatser, ekonomiskt och personellt. Enligt motionärerna har dockdenna planering försvårats av att vissa komponenter eller hela system har enbetydligt kortare livslängd än vad som kunnat förutses. Detta förhällande kan isin tur ge upphov till extraordinära underhållsåtgärder ocli därtill knutnaextra kostnader kostnader som drabbar de boende. Det är enligt motionärernadärför angeläget att hitta lösningar som förhindrar dessa extraordinära utgifterför oförutsett underhåll och för byggskador. En sådan lösning kan enligtmotionärerna vara det fondsystem som finns i . Med härivisning härtillförordas att regeringen på lämpligt sätt ser över problemen med oförutsettunderhåll och byggskador. Vid sitt ställningstagande till ett motsvarandemotionsyrkande under fö regående (BoU 1987/88:2 s. 15) redovisade utskottet de krav som genom PBL ställs på att byggnader skall ges en sådan utformning att de får en betryggande beständighet. Bestämmelserna i denna del innebär bl.a. att byggnader skall utformas på ett sådant sätt så att de krav som ställs på dem 17 2 1988/89. viduppförandet också kan uppfyllas med skäliga underhållsinsatser under1988/89:BoU2 den avsedda brukstiden. Dessa bestämmelser har tillkommit bl.a.mot bakgrund av de risker som visat sig vara förknippade med användningen avvissa oprövade tekniska lösningar och material. Bestämmelserna är sålunda ettuttryck för en strävan att minska reparations- och underhällskostnaderna underbyggnadens brukstid.