bet · GC01FiU10 · 1988-12-31 00:00:00 — På kort sikt och iden situation som ekonomin befinner sig går det emellertid inteatt bortse ifrån att risker finns att detta bidrag försvårar rekrytering avarbetskraft till viktiga områden inom den svenska ekonomin. Därigenom skulleinflationstrycket ytterligare öka. Mot bakgrund av det anförda avstyrker finansutskottetmotion Fi5 yrkande 2. anser i motsats till vad somanförs i motion Fi21 (mp) att inte bör avstå från att sakpröva deolika delförslagen i propositionen inom arbetsmarknadsutskottets område. saknas det i motionen underlag för att i princip avslåvad som anförs i propositionen på det arbetsmarknadspolitiska området.Motionens avslagsyrkande avvisas därför av arbetsmarknadsutskottet. Motionärer na ställer upp en lång rad önskemål, vissa delvis oförenliga, men det framgår inte på vilket sätt de skall uppnås. Förslagen att höja och differentiera ett 39 antalindirekta skatter får påtagliga effekter på pris- och kostnadsutveckling- en.Effekterna härav på produkfion och sysselsättning berörs inte i motio- 1988/89:FiU10 nen. Utskottet delar därför arbetsmarknadsutskottets uppfattning att underlagsaknas i motionen för att avslå propositionens förslag i här aktuellt avseende.Utskottet avstyrker därför motion Fi21 yrkande 1 i här berörd del. Rörlig förmedlingsstyrka vid mottagningsförläggningarna Det anförs i propositionen att situationen för utländskamedborgare på arbetsmarknaden är väsentligt sämre än för svenska medborgare.Arbetslösheten uppgick enligt arbetskraftsundersökningarna till4,för utländska medborgare mot för svenska. För att förbättra invandrarnas inträde på den svenskaarbetsmarknaden föreslås i propositionen att arbetsförmedlingen tillförsytterligare resurser som skall användas för att förkorta väntetiden mellanbeslutet om uppehålls-och arbetstillstånd å ena sidan och kommunplacering ocharbete å den andra. Tillskottet skall avse en rörlig förmedlingsstyrka, riktadmot dem som vistas vid de olika mottagningsförläggningarna. Kostnader för lönerm.m. under andra hälften av budgetåret beräknas till . har för sin del ingen erinran motförslaget. tillstyrker därmed att ett ramanslag på 3 125 000kr. till förvaltningskostnader anvisas på tilläggsbudgetI för detta ändamål. I propositionen anförs att det är viktigt att understödjade arbetslösa att flytta för att ta arbete på annan ort. Det är därför tid attinföra ett merkostnadsbidrag som skall ge viss ersättning för de merkostnadersom kan väntas uppstå vid etablering på den nya orten. I propositionen föreslåsatt bidraget skall uppgå till . och kunna utgå till en arbetslös sominte har kunnat anvisas arbete på hemorten. Merkostnadsbidrag skall då utgå vidanvisning till arbete på annan ort, dock inte i samt i ochGöteborgs kommuner. Bidrag bör inte heller få lämnas vid tillträde av denförsta anställningen efter avslutad utbildning om inte utbildningen är enfullföljd arbetsmarknadsutbildning. Vidare förutsätts att den nya anställningenberäknas vara . I propositionen görs bedömningen att ca 10 000bidrag kan komma att beviljas under andra hälften av innevarande budgetår,vilket motsvarar 50 milj. kr. I motion Fiö (m) framhålls att merkostnadsbidraget är ettnytt namn för starthjälpen, en bidragsform som tidigare avskaffats.Starthjälpen/merkostnadsbidraget kan liksom tidigare bidra till att göra denlåsta arbetsmarknaden i något mer flexibel. Bidraget bör emellertidutgå oavsett var i landet en person får arbete. I motion Fill (fp) uttrycks tillfredsställelse över attflyttningsbidrag/ merkostnadsbidrag återinförs. De regler som föreslås förmerkostnadsbidragen lämnar dock utrymme för godtycke och tolkningssvårigheter,t.ex. vad gäller definition av "första anställning". regeringenbegär en senare redovisning av hur reglerna tillämpats i prak- 40 I motion Fi27 (c) yrkas avslag på regeringens förslag ommerkostnads- 1988/89:FiU10 bidrag. Motionärerna vänder sig bl.a. mot att detenligt regeringen skall kunna utgå för flyttning även till expansiva kommunersom , , och . Detta innebär enligt motionärerna attregionalt utsatta kommuner får än svårare att skapa förutsättningar för envaraktig sysselsättning. I mofionen föreslås i stället ett inflyttningsbidrag,som skulle gälla stödområdena, bergslagskommunerna och sydöstra medundantag av de mest expansiva kommunerna inom dessa områden. Bidraget kan dåfördubblas till . per person och den arbetssökande få en mer rimligtäckning av sina flyttkostnader. I motion Fi22 av () anförs att behovet avvårdpersonal i är mycket stort. Därför börmerkostnadsbidrag få lämnas vid flyttning till arbeten även i länom dessa avser hälso- och sjukvårdssektorn. instämmer i vad som anförs ipropositionen om vikten av att de arbetslösa inte hindras av ekonomiska orsakerfrån att ta arbete på annan ort. Det är dock motiverat att undanta de trestorstadsregionerna, även om det gäller vårdpersonal, anförarbetsmarknadsutskottet. förslag att bidrag endast skall gällade utsatta regionerna -med undantag av expansiva kommuner inom dessa - innebärenligt arbetsmarknadsutskottets mening en alltför snäv avgränsning med hänsyntill de arbetslösas intressen. utgår från att merkostnadsbidragetliksom andra nya stödformer utvärderas och att detta skerutan att gör något särskilt uttalande i frågan. anser det angeläget att stimulerarörligheten på den svenska arbetsmarknaden. Mot bakgrund av den överhettadearbetsmarknadssituation som råder i storstadsområdena finns det inte anledningatt särskilt gynna flyttning till dessa områden. Som utskottet anfört ibetänkandet finns det snarare anledning att vidta åtgärder för att dämpaefterfrågan på arbetskraft i dessa områden. Utskottet ställer sig därför bakomarbetsmarknadsutskottets förslag och tillstyrker vad som anförs ipropositionen om merkostnadsbidrag. Det innebär att de i sammanhangetbehandlade motionerna Fi6 yrkande 5, Fill yrkande 3, Fi22 samt Fi27 yrkandena2 och 3 avstyrks. tillstyrker förslaget om attpersoner från som söker arbete i under innevarande budgetårskall kunna få flyttningsbidrag i form av sökanderesa och traktamente enligtsamma regler som gäller för arbetssökande från . I propositionen antasatt 1 500 arbetssökande under andra hälften av innevarande budgetår kan kommaatt omfattas av förslaget. Kostnaden för detta uppskattas till . tillstyrker mot denna bakgrund förslagetom sökanderesor och föreslår att ett förslagsanslag på . tiWArbetsmarknadsservice anvisas på filläggsbudget I för merkostnadsbidrag ochsökanderesor. För att tillgodose den stora efterfrågan på arbetskraftinom främst tillverkningsindustrin och vårdsektorn bör enligt propositionenden s.k. flaskhalsutbildningen utökas inom ramen för utbildning i företag.Förutom att företagen får ökad kompetens uppstår också en företagsinternrörlighet, som kan leda till att nya personer, t.ex. arbetslösa, fåranställning. I nuvarande konjunkturläge bör enligt propositionen större kravpå motprestation i form av anställning av arbetslösa ställas på deindustriföretag som erhåller bidrag. I propositionen föreslås därför attytterligare 77 milj. kr. anvisas för utbildning i företag under innevarandebudgetår, vilket motsvarar utbildning för ytterligare ca 9 000 personer. Ifråga om vårdområdet skall motprestationen kunna fullgöras genom attarbetsgivaren omvandlar deltidstjänster till heltidstjänster. Kostnaderna förbidrag till lönekostnader i samband med företagsutbildningen föreslås belastaanslaget för kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag. Med hänsyn till företagsutbildningens betydelse såväl föratt kunna fylla vakanserna som för att möjliggöra en utveckling vad gäller deenskilda arbetstagarna - såväl kvinnor som män - ser arbetsmarknadsutskottetpositivt på att reglerna för utbildning i företag ändras på sätt som regeringenföreslagit. tillstyrker därför den begärda medelstilldelningenunder anslaget Arbetsmarknadsutbildning på tilläggsbudget I. Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag I propositionen föreslås medel för att bestrida delskostnader för bidrag till lönekostnader i samband med utbildning i företag - 38milj. -, dels kostnader för utbildningsbidrag i samband med åtgärder förflyktingar och invandrare inom arbetsmarknadsinstitutens ram - 3,5 milj. kr. I motion Fi6 (m) anförs att det är anmärkningsvärt attregeringen i dagens gynnsamma arbetsmarknadssituation inte förmår begränsakostnaderna ens för kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag. Även omutbildningsinsatserna ökar är 41,5 milj. kr. ett i sammanhanget så blygsamtbelopp, att det borde kunna inrymmas i nu gällande budget. Enligt arbetsmarknadsutskottets sätt att se måste ettgodkännande av den föreslagna volymökningen av företagsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering åtföljas av motsvarande medelstilldelning tillutbildningsbidrag. föreslår därför att finansutskottetavstyrker motion Fiö yrkande 7 och tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen. delar arbetsmarknadsutskottets uppfattningoch tillstyrker att ett förslagsanslag på . till Kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag anvisas på tilläggsbudget I. Insatser för flyktingar och invandrare I propositionen föreslås att 30 milj. kr. av medlen förberedskapsarbeten får utnyttjas av den ovan föreslagna rörligaförmedlingsstyrkan för insatser för flyktingar och invandrare. För att bättre utnyttja den arbetskraftsresurs somflyktingar och invandrare utgör föreslås i motion Fi5 (c) åtgärder avseendearbete åt unga flyktingar. Med hänsyntill den långvariga arbetslöshetens nedbrytande effekter och 1988/89:FiU10vissa reaktioner av misstänksamhet hos de infödda svenskarna föreslås en reformför de unga flyktingarna med innebörd att dessa skall beredas varvat arbete ochspråkundervisning. Även invandrare med akademikerbakgrund har enligtmotionärerna haft stora svårigheter på arbetsmarknaden. Till viss del berorsvårigheterna på otillräckliga resurser för att översätta utländska examinatill motsvarande svenska. För att minska denna misshushållning med resurserföreslår motionärerna att regeringen tar initiafiv till överläggningar medarbetsmarknadens parter om bättre arbetsmarknadsmöjligheter för invandrare medakademikerbakgrund. utgår från att behovet av åtgärderför unga -flyktingar resp. flyktingar med akademikerbakgrund är frågor somkommer att tas upp vid de överläggningar om arbetskraftsefterfrågan somregeringen aviserat. tillstyrker propositionen i dennadel och anser att mofion Fi5 yrkandena 7 och 8 inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. gör inte någon annan bedömning änarbetsmarknadsutskottet och avstyrker därför motion Fi5 yrkandena 7 och 8. Flexibelt utnyttjande av beredskapsmedel I propositionen föreslås vidare att av redan anvisademedel för beredskapsarbete högst 50 milj. kr. får utnyttjas flexibelt enligtde regler som gäller i bl.a. östra . I motion F/6 (m) riktas kritik mot att riksdagensinflytande begränsas genom att 50 milj. kr. av beredskapsmedlen skall fådisponeras i enlighet med de regler som gäller för östra . I motionenframhålls att det är nödvändigt att får möjlighet att ta ställningtill ramarna för stöd av denna typ, t.ex. vad gäller vilka geografiska områdensom kan komma i fråga. Regeringen bör återkomma med en mera specificeradanslagsframställning när det finns bättre underlag. Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning ligger enfriare användning av de arbetsmarknadspolitiska insatserna väl i linje med denallmänna strävan till decentralisering och avreglering som pågår i dag.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker därför motion Fi6 yrkande 6. har inte något att invända motarbetsmarknadsutskottets ställningstagande och tillstyrker propositionensförslag att 50 milj. kr. bör få utnyttjas flexibelt enligt de regler som gälleri bl.a. östra . Behovet av Insatser för särskilda grupper och regioner behandlar också i yttrandet fyrayrkanden som gäller behovet av insatser dels för handikappade ochlångtidsarbetslösa, dels i tekoregionerna. Enligt motion Fill (fp) bör regeringen komma med konkretaförslag till hur fler människor med handikapp skall kunna få jobb. Såväl moderata samlingspartiet (motion Fi6) som anser att lönebidragen bör bli flexibla och kunna variera över tiden med hänsyn till handikappets storlek för 43 attsfimulera arbetsgivare att anställa handikappade. Enligt moderata 1988/89:FiU10samlingspartiet bör denna typ av lönebidrag göra det möjligt att slussa utmånga av dem som arbetar inom till vanliga arbetsplatser. Vidareanser att medel skall föras över från socialförsäkringssektorn tillarbetsmarknadssektorn för att förbättra möjligheterna för arbetshandikappadeatt komma ut på arbetsmarknaden. I motion Fi5 (c) anförs att åtgärder bör sättas in för attbereda långtidsarbetslösa ökade möjligheter till inträde på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av proposifionens förslag om en avveckling avimportrestriktionerna för tekovaror framhåller och () i motion Fil8 behovet av en hög arbetsmarknadspolitisk beredskap i regionerdär tekoindustrin är strategiskt viktig. har tidigare vid flera tillfällenavstyrkt förslag angående mer flexibla lönebidrag och transfereringar mellansocialförsäkrings- och arbetsmarknadssektorn. Enligt utskottet finns det inteanledning att i detta sammanhang frångå tidigare ställningstaganden.Beträffande behoven av åtgärder för långtidsarbetslösa (motion Fi5) villutskottet erinra om att det föreligger ett flertal arbetsmarknadspolitiskaåtgärder vilka är speciellt riktade fill långtidsarbetslösa. Vad gäller behovenav en hög arbetsmarknadspolitisk beredskap i tekoregionerna (motion Fil8)förutsätter utskottet att arbetsmarknadsmyndigheterna följer utvecklingen ochtar erforderliga initiativ. anser med hänsyn härtillatt motionerna inte bör föranleda någon åtgärd. har inte anledning att göra någon annanbedömning och avstyrker därför motionerna Fi5 yrkande 6, Fi6 yrkande 2, Fillyrkande 2 och Fil8 yrkande 5. Indragning av medel från arbetsmarknadsdepartementetsanslag I motion Fi6 (m) anförs att regeringen visat att detföreligger ett budgetutrymme genom att ange att man senare skall dra in medelfrån anslagen för beredskapsarbete och inskolningsplatser i den mån förslagentill utgiftsökningar vinner gehör. Även om inte utgiftsökningarnagodkänns av bör regeringen enligt motionärerna dra in medel frånanslagen inom område. Vidare förutsätter motionärernaatt regeringen i budgetpropositionen gör justeringar så att arbetsmarknadsverketinom ramen för sina stora anslag också finansierar den nya organisationsformenmed ambulerande arbetsförmedling. Det finns enligt arbetsmarknadsutskottet anledning attutgå ifrån att man inom regeringens kansli aktivt följer utvecklingen påarbetsmarknaden och anpassar insatserna efter de befintliga behoven.Arbetsmarknadsutskottet ställer sig i sitt yttrande bakom att en omfördelninggörs av medlen mellan olika anslag. Motion Fi6 yrkande 8 avstyrks därför. har inledningsvis anfört attfinanspolitiken med nödvändighet måste vara stram . på arbetsmarknadsutskottets förslag ställt sig bakom propositionensförslag, förutsätter utskottet att den av arbetsmarknadsministern utlovadeomfördelningen kommer att äga rum. Förutsättningen för förslaget i mofion Fiö(m), nämligen att förslagenfill utgiftsökningar inte skulle vinna gehör, har därmed fallit. 1988/89:FiU10 anser därför att yrkande 8 i motion Fi6 (m) intebör föranleda någon åtgärd från sida. I propositionen föreslås att arbetsmarknadsinstituten,() förstärks under andra hälften av innevarande budgetår med 50 tjänster föratt underlätta för utomnordiska medborgare att få en bättre förankring påarbetsmarknaden. Ytterligare 1 000 sökande beräknas därigenom kunna skrivas invid . Kostnaderna för löner m.m. beräknas i proposifionen till 5,5 milj. kr. har för sin del intet att invändamot förslaget. tillstyrker därmed att det föreslagnareservationsanslaget på . anvisas på tilläggsbudget I tillYrkesinriktad rehabilitering. I propositionen anförs att nuvarande ordning inte börändras att asylsökande inte fillåts ta ett arbete innan ansökan om uppehålls-och arbetstillstånd avgjorts. Huvudmålet för regeringens insatser är attdrastiskt nedbringa väntetiderna. Det arbete som inletts för att minskaväntetiderna förväntas ge resultat . I motion Fi6 (m) påtalas att väntetiderna fortfarande ärmycket långa, vilket har stora negativa effekter. Motionärerna begär därför attasylsökande skall ges möjlighet att erhålla temporärt arbetstillstånd. I motion Fill (fp) begärs förslag som gör det möjligt förasylsökande att få beredskapsarbete. hänvisar i ett yttrande tillfinansutskottet (1988/ 89:SfU3y, bilaga 1 i detta betänkande) till riksdagenstidigare ställningstagande i denna fråga. framhöllatt man i första hand måste komma till rätta med de problem som uppkom underväntetiden genom att hålla nere handläggningstiderna. I första hand börarbetsmarknadsresurser satsas på flyktingar som fått uppehållstillstånd,anförde utskottet. Arbetstillstånd borde beviljas först då uppehållstillståndges. delarpropositionens och socialförsäkringsutskottets uppfattning och avstyrkerdärför mofionerna Fi6 (m) yrkande 3 och Fill (fp) yrkande 1. Byggbranschen kännetecknas av ett mycket högt efterfrågetryck,fullt kapacitetsutnyttjande och en uttalad brist på produktionsresurser.Överhettningen var tidigare koncentrerad till storstadsområdena men har nuspridit sig till så gott som hela landet. I propositionen varnar finansministern för att en fortsattöverhettning på byggmarknaden kan få allvarliga samhällsekonomiskakonsekvenser. Regeringen har vidtagit åtgärder för attdämpa överhett- 1988/89:FiU10 ningen och vidga utrymmet för produktion avnya bostäder. Åtgärderna har i första hand varit inriktade påstorstadsområdena. Enligt regeringen bör de befintliga åtgärderna nukompletteras med ytterligare insatser. De förslag som läggs fram är avsedda attdels begränsa annat byggande än bostäder, dels minska ombyggnaden av bostäder.I detta syfte vill regeringen genomföra följande åtgärder. - I Stockholms-och Göteborgsområdena bör regleringen av oprioriterad byggverksamhet förlängastill att gälla även 1990. De båda delegationer som bildats för att ökabostadsbyggandet i dessa områden bör dessutom ges ett större inflytande övervilka byggprojekt som skall genomföras. - 1 övriga delarav landet bör på motsvarande sätt annat byggande än bostäder under nästa årbegränsas till av volym. - Vidare börombyggnaden av bostäder begränsas i hela landet dels genom att subventionernatill nya ombyggnadsprojekt i princip halveras, dels genom att snäva ramar sättsupp för statliga ombyggnadslån , inte bara som tidigare istorstadsområdena utan nu även i övriga landet. - De minskadesubventionerna till ombyggnadsarbeten kan leda till att socialt mycketangelägna upprustningsprojekt inom det s.k. miljonprogrammets bostadsområdenskjuts upp. Därför bör möjligheterna att bevilja ränte- och amorteringsfriatilläggslån fill sådana bostadshus vidgas. Regeringen föreslår att ramen förbeslut om tilläggslån till bostadshus som är ökas med 50 milj.kr. till 165 milj. kr. under innevarande budgetår. I proposifionen tas i bilaga 4 ytterligare två frågor uppinom ansvarsområde. Ändringen av den statliga inkomstbeskattningen för 1989innebär bl.a. att värdet av avdrag för räntor på bostadslån och underliggandekrediter minskar för egnahemsägare. Med hänsyn härtill föreslårbostadsministern att räntesubventionerna för hyres- och bostadsrättshus i detbefintliga beståndet minskas i motsvarande mån, eller med 300 milj. kr. Avsamma skäl förordar han också en viss minskning av subventionerna till nybyggdahyres- och bostadsrättshus som beviljas lån efter utgången av 1988. Slutligen föreslås i propositionen att StatensBostadsfinansieringsaktiebolag () skall ges i uppdrag att utveckla ettADB-system för låne- och bidragshantering m.m. inom plan- och bostadsverketsamt länsbostadsnämnderna. Kostnaderna för detta projekt uppgår till 31,2milj. och bör enligt bostadsministern bestridas genom ett överskridande avanslaget fill Länsbostadsnämnderna. Regeringens förslag rörande byggverksamheten harkommenterats i ett stort antal motionsyrkanden. Motionärerna vänder sig främst mot föreslaget att begränsa subventionerna vid ombyggnation och begär att undantag från de tilltänkta reglerna skall göras för en rad ändamål. , som yttrat sig i ärendet, har till viss del tagit fasta på dessa synpunkter ochföreslår att vissa typer av ombyggnadsprojekt inte skall omfattas av de nya reglerna. föreslår också delvis annorlunda övergångsbestämmelser för långivningen till ombyggnadsverksamhet. Övriga förslag som tas upp i 46 bilaga 4i propositionen biträds i allt väsentligt av bostadsutskottets /89:FiU10 majoritet. yttrande (1988/89:BoUly) har fogats sombilaga 5 fill detta betänkande. I yttrandet lämnas en utförlig redogörelse förde motionsyrkanden som bostadsutskottet behandlat. Två motionsyrkanden medbostadspolitisk anknytning har dock inte tagits upp av bostadsutskottet. Detgäller dels moderata samlingspartiets förslag att lagen (1971:1204) ombyggnadstillstånd m.m. skall avskaffas (mofion Fi4 yrkande 6), dels folkpartietskrav på ändrad realisationsvinstbeskattning vid byte av bostad (mofion Fillyrkande 6). Moderata samlingspartiets företrädare i bostadsutskottethar avgivit en avvikande mening som omfattar hela yttrandet. Övrigaoppositionspartier har - i de flesta fall var för sig - haft avvikande meningarpå sammanlagt 14 punkter. Totalt finns 25 avvikande meningar fogade fillyttrandet. Åtgärder för att öka tillgången på byggresurser förnyproduktion av bostäder m.m. inleder sitt yttrande med att underrubriken behandla vissa motionsyrkanden med dennainnebörd. Frågor som knyter an till regeringens förslag att begränsaombyggnadsstödet tas i yttrandet upp i tre avsnitt under rubrikerna Höjning avden garanterade räntan vid ombyggnad av bostäder. Den närmare utformningen avräntebidragsvillkoren vid ombyggnad av bostäder och Utformningen av övergångsbestämmelserna. Regeringens förslag att öka ramen för tilläggslån samthithörande motionsyrkanden behandlar bostadsutskottet i ett avsnitt medrubriken av ramen för tilläggslångivningen. I ett annat avsnitt kallat Inriktningen av statens subventionerenligt förordningen (1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring avbostadshus tar bostadsutskottet upp vissa motionsyrkanden rörande det s.k.RBF-stödet, vanligen kallat ROT-lån. Samtliga här angivna ämnesområden har det gemensamt att deknyter an fill regeringens åtgärdspaket för att öka tillgången på byggresurserför nyproduktion av bostäder. har därför valt att behandladessa frågor i ett sammanhang. Som en bakgrund till utskottets ställningstagandeåterges först i sammandrag bostadsutskottets yttrande i de aktuella delarna. Det finns enligt bostadsutskottets mening anledning attvidta byggreglerande åtgärder för att få till stånd ett ökat nybyggande avbostäder. Sådana åtgärder är motiverade inte minst i storstadsregionerna. Med hänsyn härtill avstyrker bostadsutskottet motion Fill(fp) yrkande 4 som inrymmer krav på att byggregleringarna skall avvecklas.Bostadsutskottet avstyrker i detta sammmanhang också motion Fi26 (c) yrkande 4om inriktningen av det oprioriterade byggandet. Såsom tidigare nämnts kommenterar bostadsutskottet intedet i motion Fi4 (m) yrkande 6 framförda kravet på att lagen (1971:1204) ombyggnadstill- stånd m.m.skall avskaffas, närmast beroende på att denna lag inte faller 1988/89:FiU10 inom bostadsutskottets beredningsområde. Ändrade bidragsvillkor för ombyggnadslån Enligt vad bostadsutskottet framhåller finns det skäl attminska överefterfrågan inom byggsektorn och frigöra resurser för nyproduktionav bostäder. Bostadsmarknaden har kommit i obalans, inte minst istorstadsområdena, och det är därför som bostadsutskottet ser det motiverat attomfördela resurser från ombyggnad till nybyggnad. Med hänsyn härtill tillstyrker bostadsutskottet förslageti propositionen om en generell höjning av den garanterade räntan för nyaombyggnadsprojekt. Förslaget innebär i princip att subventionerna i form avräntebidrag halveras, sett över hela bidragstiden, för alla nyfillkomnabidragsobjekt.