bet · GC01AU6 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 AU6 Ibetänkandet behandlas vissa motionsförslag från föregående tilländringar i den nya lag om styrelserepresentafion för de privatanställda sombörjade gälla . Det gäller bl.a. de anställdas representationi styrelserna och frågor som hänger samman med arbetet i styrelsen samt fråganom skadestånd. Samtliga motioner avstyrks. Tio reservationer har fogats tillbetänkandet; 1987/88:A731av m.fl. (m) vari yrkas 18. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående lagen om styrelserepresentation för de privatanställda, 19. attriksdagen beslutar att upphäva 13 § första stycket lagen om styrelserepresentation för de privatanställda, beträffande deltagande i beredningsorgan, 20. att beslutar ändra 6 § första stycket i lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda så att beslut om inrättande avstyrelserepresentation för de anställda endast kan fattas av lokalarbetstagarorganisation eller lokala arbetstagarorganisationer som företräderminst hälften av de anställda samt att motsvarande ändring införs i andrastycket, 21. att beslutar att ändra 9 § första stycket lagen omstyrelserepresentafion för de privatanställda så att arbetstagarrepresentanternaskall utses bland de anställda vid företaget eller, i fråga om moderföretag,inom koncernen, 22. att beslutar att 14 § andra stycket lagen om styrelserepresentationför de privatanställda skall ha följande lydelse; "Om ett företagsverksamhet är av sådan natur eller har sådant ändamål som avses i 2 § lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, får arbetstagarrepresentanternainte delta i behandlingen av en fråga som gäller verksamhetens mål ochinriktning. 23. att beslutar att upphäva 15 § i lagen om styrelserepresentationför de privatanställda, med hänvisning till vad i motionen anförs. 1987/88;A741av m.fl. (fp) vari yrkas 1.att beslutar att 6 § första och andra styckena lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda skall få följande lydelse: [ 1988/89. "Beslutom inrättande av styrelserepresentation för de anställda fattas av 1988/89:AU6lokal arbetstagarorganisation, som är bunden av kollektivavtal i förhållande'till företaget och företräder minst hälften av de anställda vid företaget ellerav flera sådana arbetstagarorganisationer som tillsammans har denna omfattning.Rör beslutet moderföretag, fattas det av lokal arbetstagarorganisafion som ärbunden av kollektivavtal i förhållande till företag inom koncernen ochföreträder mer än hälften av koncernens anställda, eller av flera sådanaorganisationer som tillsammans har denna omfattning. 2. att beslutar att 9 §första stycket lagen om styrelserepresentation för de privatanställda skall fåföljande lydelse: "Arbetstagarrepresentanterna skall utses bland deanställda vid företaget eller, i fråga om moderföretag, inom koncernen. 3. att beslutar att 14 §andra stycket lagen om styrelserepresentation för de privatanställda skall fåföljande, lydelse: "Är ett företags verksamhet av sådan natur eller harsådant ändamål som avses i 2 § lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet, får arbetstagarrepresentanterna inte delta i behandling av frågasom rör verksamhetens mål och inriktning. 4. att beslutar att 8 §andra stycket sista meningen lagen om styrelserepresentation för de privatanställdaskall få följande lydelse: "Om andra sådana organisationer företräder merän en tjugondel av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna, får dock de somföreträder det största antalet arbetstagare av dessa organisafioner utsevardera en suppleant. 5. att beslutar att följandemening skall läggas i 8 § tredje stycket lagen omstyrelserepresentafion för de privatanställda: "Om andra sådanaorganisationer företräder mer än en tjugondel av de kollekfivavtals-bundnaarbetstagarna, får dock de som företräder det största antalet arbetstagare avdessa organisationer utse vardera en suppleant. 6. att beslutar att 15 §lagen om styrelserepresentation för de privatanställda skall få följandelydelse: "En arbetsgivare eller en arbetstagarorganisation som bryter motdenna lag, genom att förhindra de anställda sin rätt tillstyrelserepresentation, skall betala ersättning för den skada som uppkommer.Skadeståndet kan avse både ersättning för den förlust som uppkommer och ersättningför den kränkning som lagbrottet innebär. Om det är skäligt kan skadeståndetsättas ned eller bortfalla helt. En arbetstagarorganisation kan dock inte medstöd av denna lag kräva skadestånd av annan arbetstagarorganisation." 1987/88:A745 av . (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om deanställdas rättigheter vid företagsnedläggning. beslutade om en ny lag omstyrelserepresentafion för privatanställda (prop. 1987/88:10, AUlO, rskr. 103).Den nya lagen-som innebär att tidigaregällande bestämmelser om styrelserepresentation för de 1988/89: AU6anställda i dels aktiebolag och ekonomiska föreningar, dels i bankinstitut ochförsäkringsbolag fördes samman i en lag - trädde i kraft . Moderatasamlingspartiet - som yrkade avslag på lagförslaget - tar imotion 1987/88:A731 upp lagens allmänna inriktning m.m.. I motionen anförsbl.a. att den socialdemokratiska politiken innebär ständigt utvidgaderätfigheter för de anställdas organisationer, vilka är starkt centraliserade.Dessa har därmed fått möjligheter att sammanställa information som ger dem enunik position i fråga om kännedom om samtliga företags interna angelägenheter.Lagarna ger de fackliga organisationerna en möjlighet att insamla ochsammanställa information av en omfattning som inte ens statsmakterna hartillgång till. Vidareframhålls att det inte går att bortse från det motsatsförhållande som rådermellan å ena sidan de fackliga organisationernas strävan att medverka ibeslutsfattande på alla nivåer och i alla sammanhang inom företagen och å andrasidan nödvändigheten av att organisationerna agerar som representanter för deanställda, även i situafioner då de anställdas intressen kan vara i konfliktmed ägar- och företagsledningsrollen. Den arbetsmarknadsrättsligalagstiftningen bör mot den angivna bakgrunden bli föreniål för en genomgripandeutvärdering. Utskottetdelar inte den negativa syn på den aktuella lagstiftningen som motionärerna geruttryck för. Som utskottet framhöll i samband med den nya lagens tillkomstansågs den tidigare lagstiftningen av såväl de fackliga organisafionerna som arbetsgivarnafungera i huvudsak väl. Avsikten med fillkomsten av den nya lagen var dels attsammanföra befintliga lagar om styrelserepresentation för de privatanställda ien lag, dels att rätta till de brister som fanns i den tidigare lagstiftningen.Motionen avstyrks i aktuell del med det anförda. De anställdas representation i Styrelser Utskottettar först upp frågan om styrelserepresentationslagens representativitetsregel. Rättentill styrelserepresentation för de anställda var före den nya lagens tillkomstknuten till den fackhga organisationens representativitet på arbetsplatsen.Beslut om att inrätta styrelserepresentation för de anställda fattades såledesav en lokal facklig organisafion som var bunden av kollektivavtal i förhållandetill företaget och som företrädde mer än hälften av de anställda vid företaget. Dennaregel om facklig representafivitet som förutsättning för rätt tillstyrelserepresentation för de anställda slopades när den nya lagen antogs.Däremot behölls ordningen att en facklig organisation, som är bunden avkollekfivavtal i förhållande till företaget, skall fatta beslutet om attinrätta styrelserepresentation. Imotionerna 1987/88: A731 av m.fl. (m) och 1987/88: A741 av m.fl. (fp).föreslås att den tidigare gällande ordningen skall ersätta nuvarande regler. Liknande yrkandenbehandlades av utskottet i samband med attden nya lagen antogs. Utskottet anslöt sig till propositionens förslag 1988/89:AU6 bl.a. med hänvisning till att arbetstagarrepresentation är tillgagn för alla . anställda i ett företag liksom förarbetsgivaren och verksamheten som sådan. Utskottet har samma inställning , varför de här aktuella motionerna avstyrks i tillämpliga delar. När det gäller utseende av arbetstagarrepresentant gällersom huvudregel att arbetstagarrepresentanterna skall utses bland de anställdavid företaget eller inom koncernen. Regeln är dock inte ovillkorlig utan ävenannan person skall kunna anlitas. I mofionerna 1987/88: A731 av m.fl. (m) och1987/88: A741 av m.fl. (fp) anförs attarbetstagarrepresentanterna utan undantag skall utses bland de anställda. Utskottet vidhåller sin inställning från isamband med behandlingen av det nya lagförslaget. Utskottet framhöll då bl.a.att det bör finnas en möjlighet att i undantagsfall tillfälligt anlita en annanperson, t.ex. en lokal ombudsman, för uppgiften att representera de anställda iföretagets styrelse. Motionerna avstyrks följaktligen i här aktuella delar. Vad vidare beträffar arbetstagarrepresentanternasfördelning på organisa tioner gäller att en lokal arbetstagarorganisation får utse samtliga arbetsta- garrepresentanter om den organiserar mer än fyra femtedelar av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna vid företaget eller koncernen.. Om en annan organisation företräder minst en tjugondel avde kollekfivavtalsbund- na arbetstagarna, får dock den organisationen utse en av suppleanterna (8 § andra stycket). ' Denna ordning beträffande minoritetsrepresentationenkrifiseras i motion 1987/88:A741 av m.fl. (fp). Motionärernaframhåller att många mindre organisationer därmed kan komma att stå utanstyrelserepresentation, vilket motionärerna anser vara olyckligt då även dessaorganisationer kan företräda ett betydande antal arbetstagare inom företaget.Platser i styrelsen bör därför förbehållas just dessa, vilket föranlederändringar i 8 § andra och tredje styckena. Om det finns mer än en organisationsom företräder minst en tjugondel av de kollektivavtalsbundna bör de största avdessa organisationer utse vardera en suppleant. Utskottet avvisade liknande yrkanden sedan.Några ytterligare skäl för en ändring om gällande regler har inte tillkommitvarför motionen avstyrks i aktuell del. Utskottet tar i detta avsnitt först upp frågan om rfefl«5tö//rfö5Tepe5enraf/on/ beredningsorgan. Enligtlagen har en av arbetstagarrepresentanterna.i styrelsen rätt att ' närvaraoch delta i beredningsorgan bestående av styrelseledamöter ellerbefattningshavare i företaget, om det gäller ett ärende som senare skallavgöras av styrelsen. I motion 1987/88:A731 av m.fl. (m) anförsatt de anställdas representanter inte bör ha en ovillkorlig rätt till sådanmedverkan med hänsyn till sekretesskraven. Utskottet vill först erinra om att den här aktuellaordningen hade gällt i 1988/89:AU6 banker och försäkringsbolag före den nyalagens fillkomst och där fungerat väl. Som utskottet framhöll sedanborde möjligheten för de anställda att vara företrädda i beredningsorgan ökaförutsättningarna för att ärendena redan från början blir allsidigt belysta. Enbättre effektivitet bör vidare uppnås i det egentliga styrelsearbetet, framhöllutskottet (AU 1987/88:10, s. 13). Utskottet står fast i denna uppfattningvarför motionen avstyrks i denna del. En annan fråga som också behandlades i samband med lagenstillkomst var styrelserepresentationslagens förhållande till 2 § MBL. Enligt 2 § MBL har från den lagens tillämpningsområdeundantagits vissa verksamheter som får sin inriktning och sina mål bestämda ivissa särskilda demokratiska former eller är av opinionsbildande eller ideellnatur. Exempel på sådana verksamheter är fackliga, politiska och religiösaorganisationer liksom företag inom press, radio och TV. I företag ochsammanslutningar av dessa slag har arbetstagarinflytandet inte ansetts böra fåsträcka sig till verksamhetens mål och inriktning. Lagstiftaren har menat attarbetstagarnas intresse av inflytande bör stå fillbaka för de andra intressensom gör sig gällande i dessa fall. Enligt styrelserepresentationslagen gäller attarbetstagarrepresentanterna i styrelsen för sådana företag som avses i 2 § MBLinte får delta i styrelsens beslut i en fråga som rör verksamhetens mål ochinriktning men väl dess behandling av frågan. Mot denna ordning vänder sig m.fl. (m) imotion 1987/88; A731 och Chariotte m.fl. (fp) i motion 1987/88: A741.De anser att arbetstagarrepresentanterna inte bör ha rätt att delta ibehandlingen av frågor som gäller mål och inriktning i dessa fall. 1 motionA741 anförs bl.a. att möjligheten att delta i behandlingen kan ses som ettkringgående av de regler som i övrigt gäller på def arbetsrättsliga området. Det kan först erinras om att de nu gällande reglerna intebegränsar de berörda företagens möjligheter att fritt besluta i frågor som rörverksamhetens mål och inriktning. Utskottet vidhåller härutöver sininställning från att det enbart bör vara fill gagn för företaget, omman på ett tidigt stadium får del även av arbetstagarnas synpunkter. De häraktuella motionsyrkandena avstyrks med hänvisning härtill. Enligt lagens bestämmelser om skadestånd (15 §) kan enarbetsgivare eller en arbetstagarorganisation som bryter mot lagen åläggas attbetala ekonomiskt och allmänt skadestånd. I motion 1987/88:A731 av m.fl. (m) anförsatt dessa nya skadeståndsregler är olyckliga med hänsyn till behovet av enallmän översyn av de ideella skadestånden i den arbetsrättsliga lagstiftningen,en fråga som mofionärerna i annat sammanhang fört fram. I motion 1987/88:A741 av Chariotte m.fl. (fp)anförs att den vittgående skadeståndsskyldigheten kan leda för långt. Även småmisstag kan leda till ansenliga skadestånd vilket kan innebära stora problemför de Endast i de fall ett företag vägrar de anställda styrelsere- 1988/89:AU6 presentationbör därför skadeståndsskyldighet gälla: I dessa fall skall det då varasjälvklart att skadestånd skall utkrävas. Styrelserepresentationslagens bestämmelser om skadeståndhar utformats efter mönster av skadeståndsbestämmelserna i annan arbetsrättsUglagstiftning. Detta innebär att en arbetsgivare eller arbetstagarorganisafionsom bryter mot lagen kan åläggas att betala skadestånd. Skadeståndet kan avsebåde ersättning för den förlust som uppkommer (ekonomiskt skadestånd) ochersättning för den kränkning som lagbrottet innebär (allmänt skadestånd). Omdet är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. Utskottet kan för sin del inte finna någon anledning attändra på denna ordning, varför de här aktuella motionsyrkandena avstyrks. Utskottet behandlar slutligen i detta betänkande motion1987/88;A745 av (), en motion som kan sägas beröra även annanarbetsrättslig lagstiftning än styrelserepresentationslagen. Det gäller fråganom de anställdas inflytande vid nedläggning av företag m.m. Motionären anföratt det alltför ofta inträffar att företag läggs ner eller flyttar sinverksamhet utan att erforderlig hänsyn tas till de anställdas situation. Dethänder t.o.m. att de anställdas intressen direkt motarbetas, t.ex. när de harintresse av att ta över och fortsätta verksamheten. De anställdas ställningmåste därför stärkas på så sätt att de ges förhandsrätt till arbetsplatsen ochverksamheten. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärenbeträffande behovet av hänsynstagande till de anställdas situation vidnedläggning av företag eller flyttning av verksamheter. Den arbetsrättsliga lagstiftningens tillkomst ochutveckling har också haft till syfte bl.a. att stärka de anställdas inflytandei dessa och liknande situationer. Utskottet är inte berett förorda någon åtgärdmed anledning av motionen, men utgår från att man inom regeringens kansliföljer utvecklingen i här aktuellt avseende. Motionen avstyrks sålunda. 1. beträffandelagens allmänna inriktning m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88;A731 yrkande 18, 2. beträffandestyrelserepresentationslagens representativitetsregel attriksdagen avslår motionerna 1987/88; A731 yrkande 20 och 1987/ , , .88;A741 yrkande 1, 3. beträffandeutseende av arbetstagarrepresentant attriksdagen avslår motionerna 1987/88:A731 yrkande 21 och 1987/ 88;A741 yrkande2, 4. beträffande arbetstagarrepresentanternasfördelning på prganisa- tioner attriksdagen avslår motion 1987/88:A741 yrkandena 4 och 5, 5. beträffande de anställdas representation iberedningsorgan att avslår motion 1987/88:A731 yrkande 19, 6. beträffandestyrelserepresentationslagensförhållandetill2 § MBL 1988/89: AU6 att avslår mofionerna 1987/88:A731 yrkande 22 och 1987/ 88:A741 yrkande 3, 7. beträffandelagens bestämmelser om skadestånd att avslårmotionerna 1987/88:A731 yrkande 23 och 1987/ 88:A741 yrkande 6, 8. beträffandede anställdas inflytande vid nedläggning av företag m.m. att avslårmofion 1987/88:A745. Stockholmden På arbetsmarknadsutskottets vägnar Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (),(), (m) (), (), MonaSaint Cyr (), Chariotte (), () (vpk), (), (), () ochYngve (). I.Lagens allmänna inriktning m.m. (mom. 1) AndersG Högmark, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "det anförda" bort ha följande lydelse; Somframhålls i motion A731 (m) har den socialdemokratiska politiken inneburit attde anställdas organisationer har fått ständigt utvidgade rättigheter. Dessastarkt centraliserade organisationer har därmed kommit att erhålla möjlighetertill information av en omfattning som inte ens statsmakterna har tillgångtili. Detfinns vidare anledning att fästa uppmärksamheten på det motsatsförhållande sområder mellan å ena sidan de fackliga organisationernas strävan att medverka ibeslutsfattande på alla nivåer och i alla sammanhang inom företagen och å andrasidan nödvändigheten av att organisationerna agerar som representanter för deanställda även i situationer då de anställdas intressen kan vara i konflikt medägar- och företagsledningsrollen. Detsagda innebär att den aktuella lagstiftningen bör bli föremål för en genomgripandeutvärdering. Utgångspunkten för det arbetet bör vara att det skall råda enrimlig balans mellan parterna på arbetsmarknaden. med fillstyrkan av mofion A731 i aktuell del anfört bör gesregeringen fill känna. dels attutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse; . 1. beträffandelagens allmänna inriktning m.m. attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A731 yrkande 18 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Lagens allmänna inriktning m.m. (mom. 1,motiveringen) (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 3 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"det anförda" bort ha följande lydelse: De moderata motionärerna uttrycker oro över att defackliga organisationerna fått ett större inflytande på arbetsplatserna än vadsom fidigare var fallet. Utskottet kan för sin del i motsats till motionärernakonstatera att det stora problemet är att arbetsgivarna ensamma hardet avgörande inflytandet på arbetsplatserna. Det fortsatta översynsarbetet börföljaktligen inriktas på att ge de arbetandes fackliga organisationerdemokratiska rättigheter på arbetsplatsen, att deras styrelserepresentanter harställning som partsrepresentanter med vetorätt i avgörande frågor samt att deinte kan åläggas sekretessplikt. Med detanförda avstyrks motion A731 i denna del. Styrelserepresentationslagensrepresentativitetsregel (mom. 2) (), (m), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "Liknande yrkanden" och på s. 4 slutar med "tillämpligadelar" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i hkhet med vad som anförs i motionernaA731 (m) och A741 (fp) att som grundregel bör gälla att arbetstagarnasstyrelserepresen- . tanter skall vara representativa för de anställda, vidföretaget. I ett läge där endast en ringa del av de anställda vid ett företagär organiserade kan ett, slopande av de tidigare gällande reglerna innebära attstyrelserepresentanterna saknar förankring hos de anställda vid företaget. Utskottet tillstyrker med hänvisning till det ovan anfördaförslaget i motionerna med innebörd att de tidigare gällande reglerna skallåterinföras enligt nedan angivet lagförslag. rfe/5 att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande slyrelserepresentationslågensrepresentativitetsregel att med bifall till motionerna 1987/88: A731 yrkande 20 och 1987/88;A741 yrkande 1 antar följande Förslagtill 1988/89: AU6 Lagomändringi lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda Härigenom föreskrivs att 6 § lagen(1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Beslut att inrätta styrelserepre- Beslut att inrätta styrelserepre- sentationför de anställda fattas av en sentation för de anställda fattas av en lokal arbetstagarorganisation, som lokal arbetstagarorganisation, som är bunden av kollektivavtal i förhål- är bunden av kollektivavtal i förhål lande till företaget. lande fill företaget och företräder minsthälften av de anställda vid företaget eller av flera sådana arbets tagarorganisationer som tillsammans har denna omfattning. Om beslutet rör moderföretag. Om beslutet rör moderföretag, fattasdet av en lokal arbetstagaror- fattas det av en lokal arbetstagaror ganisation som är bunden av kollek- ganisation som är bunden av kollek fivavtal i förhållande till ett företag tivavtal i förhållande till ett företag inom koncernen. inom koncernen och företräder mer än hälftenav koncernens anställda, eller av flera sådana organisationer som tillsammanshar denna omfattning. skall skriftligen underrättas ombeslut att inrätta styrelserepresentation för de anställda. 110 § andra stycketfinns bestämmelser om när arbetstagarledamöter eller suppleanter(arbetstagarrepresentan-ter) får tillträda sina uppdrag. Denna lag träder i kraft . Utseende av arbetstagarrepresentant (mom. 3) (), (m), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet vidhåller" och slutar med "aktuella delar"bort ha följande lydelse; Utskottet delar uppfattningen i motionerna A731 (m) och A741(fp) när det gäller den stora betydelsen av att den som företräder de anställdamåste ha en stark förankring i företaget och god kännedom om hur företagetfungerar. Detta är endast möjligt att uppnå som anställd i företaget. Dessutomblir information eller åsikter som skall spegla de anställdas uppfattningendast övertygande om motparten har förtroende för att detta är de anställdasuppfattning. Utskottet föreslår därför att arbetstagarrepresen-tantenovillkorligen måste vara anställd inom företaget. lagregelnbör - med tillstyrkan av motionerna A731 och A741 i tillämpliga 1988/89:AU6 delar - få en lydelse i enlighet härmed. dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande utseende avarbetstagarrepresentant att med bifall till motionerna 1987/88: A731yrkande 21 och 1987/88:A741 yrkande 2 antar följande Lagomändringi lagen (1987:1245) om styrelserepresentation Härigenom föreskrivs att 9 § lagen(1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Arbetstagarrepresentanterna bör Arbetstagarrepresentanterna utses bland de anställda vid företaget skall utses bland de anställda vid eller, i fråga om moderföretag, inom företaget eller, i fråga om moderfö- koneernen. retag, inom koncernen. Till arbetstagarrepresentant fårinte utan särskilt tillstånd av utsesden som är arbetstagarrepresentant i ett annat företags styrelse. Detta gällerinte, om företaget går med på något annat eller om de ingår i samma koncern. Denna lagträder i kraft . Arbetstagarrepresentanternas fördelning påorganisationer (mom. 4) (), () och KerstiJohansson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet avvisade" och slutar med "aktuell del" bortha följande lydelse; Som framhålls i motion A741 (fp) kan genom den nu gällandeordningen många mindre organisationer kornma att stå utan styrelserepresentafion. Enligt utskottets uppfattning är detta olyckligt då även dessa organisationer i många fall företräder ett betydande antal arbetstagare inom företaget.