bet · GC01UU18 · 1988-12-31 00:00:00 — Det ankommer på regeringen att ta ställning tillsjälva projektet. Utskottet utgår från att projektavtal ingås endast underförutsättning att projektets miljökonsekvenser är godtagbara. Även projektetsräntabilitet bör noggrant granskas enligt utskottets uppfattning. Med det ovan anförda avstyrks yrkande 5 i motion U219 (mp)och yrkandena 14 och 15 i motion U229 (vpk). Utskottet föreslår att riksdagenbemyndigar regeringen att överskrida planeringsramen för med högst 400milj .kr. om beslut fattas att ge svenskt stöd till vattenkraftprojektet . föreslår att landramen för skall kvarståoförändrad på 70 milj.kr. i stället för att ökas med 15 milj. kr. som föreslåsav regeringen. Orsaken härtill är enligt (fp) att det inte kunnat förmärkasnågon påfallande effekt av det svenska biståndet eller några stora framsteg vadgäller demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet delar inte de slutsatser som (fp) dragit vadgäller effekten av det svenska biståndet i . Enligt vad utskottet kunnaterfara har respekten för de mänskliga rättigheterna förbättrats efter hand. Detär sant att biståndssamarbetet tidigare haft stora problem. Den förändradeekonomiska politiken innebär dock att biståndet får bättre effekt. Projekteninriktas nu på uppbyggande av kunskaper genom utbildning, förvaltningsstöd m.m. Ett ökat bistånd till är också enligt utskottetsuppfattning viktigt eftersom landets möjligheter till oberoende förstärks. Ettökat bistånd är också viktigt av miljöskäl. Mot denna bakgrund avstyrks yrkande 37 i motion U202 (fp). Yrkanden från och moderata samlingspartietkräver att biståndet till skall avvecklas. I motion U218 (m) förslås att avvecklingen sker med detsamma, dvs. att ingen ny landram sätts upp för /90.1 samma motion krävs också att en vitbok om de svenska biståndsprojekten i utarbetas. I motion U202 (fp) föreslås att landramen för nästa budgetår sänks med 100 milj.kr. jämfört med regeringens förslag och att därefter en plan utarbetas för ett avvecklande av biståndet fram till är 1990. o 1 motion U229 (vpk) föreslås däremot att landramen förVietnam höjs med 1988/89;UU18 100 milj.kr. Yrkandena avseende utvecklingssamarbetet med ärdesamma som behandlats under en följd av år (senast i föregåendebiståndsbetänkande UU 1987/88:20). Utskottet upprepade då den ståndpunkt somtidigare framförts av , nämligen att den långvariga vietnamesiskaockupationen av inte kunde undgå att påverka det svenska biståndssamarbetetmed . Utskottet konstaterade vidare att villkor hade uppställts för detfortsatta samarbetet så till vida att ett samarbete efter 1990 förutsatte attVietnam dragit tillbaka sina trupper från senast detta år. Denvietnamesiska regeringen utfäste sig att göra detta. harVietnam upprepat sin utfästelse om ett tillbakadragande av trupperna frånKampuchea. Framsteg har också gjorts mot en politisk lösning avKampucheafrågan. Enligt utskottets uppfattning är det i detta läge intemotiverat att avbryta eller minska biståndet till . Landet försöker nuockså att genomföra en genomgripande reformering och liberalisering av sinekonomi. Tecken tyder på, vilket noteras i propositionen, att strävarmot en öppnare samhällsform. Enligt vad utskottet erfar fungerarbiståndssamarbetet med bra. Utskottet anser det motiverat med enlandram av föreslagen storlek även för /90. Härmed avstyrks yrkande 36 i motion U202 (fp) samt yrkande23 i motion U218 (m). Som utskottet redan påpekat har satt villkor förett samarbete med efter 1990. Några bindande åtaganden om bistånd tillVietnam efter utgången av /90 har därför inte gjorts i avvaktanpå ett tillbakadragande av de vietnamesiska trupperna från . Enavvecklingsplan för biståndet enligt vad som föreslås i motion U202 (fp) ärenligt utskottets uppfattning inte nödvändig. Yrkande 17 i motion U202 (fp) avstyrks därför. Enligt utskottets uppfattning vore det å andra sidan inteheller riktigt att öka biståndet fill , vilket föreslås i motion U229(vpk), eftersom detta skulle ge fel uppfattning om den svenska inställningentill ockupationen av . Yrkande16 i motion U229 (vpk) avstyrks därför. Vad gällerutarbetandet av en vitbok om de svenska biståndsprojekten i somföreslås i motion U218 (m) får utskottet hänvisa till vad det tidigaresagt, nämligen att det är få programländer som 1988/89;UU18diskuterats och utretts så ingående som . En vitbok är därför inteheller nödvändig. Utskottet har tidigare då denna fråga diskuteradeskonstaterat, att det däremot kunde finnas behov för en lättillgängliginformafionsskrift om bistånd till . En skrift är, enligt vadutskottet erfar, under utarbetande. Skriften förväntas bli klar . Yrkande 24 i motion U218 behöver således inte föranledanågon särskild åtgärd från sida och avstyrks därmed. I mofion U218 (m) föreslås att landramen för Nicaraguasätts fill 150 milj .kr., dvs. en minskning med 80 milj.kr. jämfört medregeringens förslag. Motion U229 (vpk) vill i stället öka landramen med 30milj.kr. utöver regeringens förslag till 260 milj .kr. I motion U230 (c)föreslås att landramen minskas med 20 milj.kr. och att samma belopp i ställettas ifrån katastrofanslaget. Skälet är att biståndet går till att återställalandet efter orkankatastrofen 1988. har ett stort biståndsbehov till följd av sinekonomiska kris, som främst beror på väpnad aggression, ekonomiska sanktioneroch en alltför svag ekonomisk politik. Biståndet bör enligt utskottetsuppfattning även i fortsättningen innehålla ett stort varubistånd. /88 erhöll katastrofbistånd uppgående till 23,4milj.kr. I propositionen framförs att beredskap även i fortsättningen börfinnas för akuta behov genom katastrofhjälp eftersom följderna efter orkanenJoan är mycket betungande. Utskottet delar denna uppfattning. Något behov attminska landramen för att därifrån ta medel till katastrofhjälp behövs därför inte.Utskottet anser det i stället, med tanke på prekära situation,motiverat med en landram av den omfattning regeringen föreslår. Därmed avstyrks yrkande 27 i motion U218 (m), yrkande 20 imotion U229 (vpk) och yrkande 28 i motion U230 (c). Regionalt och humanitärt bistånd i , ochLatinamerika Enligt vad som framgår av propositionen går huvuddelen avmedlen från anslagsposten till regionala projekt i södra genomsamarbetsorganisationen (SADCC). Posten används även för stöd till Östafrikanska () och fill Intergovernmental Authority on Drought and Development (IGADD).Nuvarande avtal med EADB har förlängts till 1988/89. På grundval av en positivutvärderingsrapport och stort behov av en kapitalpåfyllnad 1988/89:UU18 bereds ett nytt avtal med en årlig utbetalning om 20 milj.kr. för länderna på , IGADD, beräknas detårliga stödet fill 4,5 milj.kr. Den femåriga planeringsramen har givit ett ökatmedelsutrymme som kan fyllas med nya åtaganden, vilket kommer att minskareservationen. Regeringen föreslår att anslagsposten Regionala insatser iAfrika uppförs med 235 milj.kr. Härav avser 210 milj.kr. stöd till regionalainsatser inom SADCC, varav 30 milj.kr. för det nordiska initiativet. Humanitärt bbtånd i södra Förtrycket mot befolkningsmajoriteten i ökar.Genom anslagsposten Humanitärt bistånd i södra får rörelser ochmänniskor som är motståndare till, eller offer för, apartheidsystemetekonomiskt, moraliskt och politiskt stöd från . Utformningen av dethumanitära biståndet syftar vidare till att stödja uppbyggnaden av demokrafiskaoch icke rasistiska samhällen i och . Biståndet omfattar stöd till försörjning av flyktingar,rättshjälp, uppbyggnad av demokratiska organisationer, studiestöd, fackHgutbildning, bidrag till försörjning av politiska fångar och deras familjer samtinformation och forskning om apartheidsystemet och dess följder. En stor del av biståndet föreslås i proposifionen även ifortsättningen ges i form av stöd till humanitär verksamhet inombefrielserörelserna'(ANC) och (). Särskild hänsyn skall därvid tas till behovet avstöd till utbildning och planering inför framtida majoritetsstyre i ochSydafrika. Regeringen finner att situationen i södra ger anledning ökning av medelsramen för det humanitära biståndet med 10 milj.kr. Från anslagsposten utgår stöd till Mekongkommitténsarbete. Ett gradvis ökande samarbete kan enligt proposifionen förutses medinriktning på regionala miljövårdsproblem. Om Kampucheafrågan löses kankommittén komma att få ytterligare uppgifter. Hantverksfiske i Bengaliska vikenstöds genom FAO under ett avtal som utlöper . Regeringen föreslår attanslagsposten Regionala insatser i ökas med 9 milj. kr. till 15 milj.kr. bidrag till regionala insatser i Centralamerikasyftar till att främja fredssträvandena i regionen och ansträngningarna att öka samarbetet mellan länderna. Verksamheten bör enligt proposifionen i första hand främja personkontakter och kunskapsutveckling inom skilda områden såsom hälso vård, miljövård och utbildning. I valet av insatser bör särskilt beaktas möjligheterna att främja och befästa en demokratisk utveckling och att bidra till ökad respekt för mänskliga rättigheter. Regeringen anser det mofiverat med en ökning av anslagsposten med 10 milj.kr. till 55 milj.kr. Humanitärt bbtånd iLatinamerika 1988/89:UU18 Dethumanitära biståndet i utgörs enligt proposifionen till stor delav stöd till insatser för att främja mänskliga rättigheter och bistå pohtisktförföljda. Särskilt utvecklingen i har ställt krav på omfattandenödhjälpsinsatser för ett ökande antal flykfingar och hemlösa. Efter antagandetav den centralamerikanska fredsplanen har nya behov av insatser föråterflyttning av flykfingar från och till hemländerna i ElSalvador och uppstått. Ett fortsatt behov av stöd till förtrycketsoffer i de två återstående diktaturerna och är enligtpropositionen att förutse. Resultatet av folkomröstningen i inger hopp omen utveckling i riktning mot demokrati, vilket kan motivera särskildabiståndsinsatser. I finns behov av fortsatt stöd för att främjademokratisträvanden och bistå ekonomiskt och socialt eftersatta grupper, somofta saknar förutsättningar att delta i den pohfiska processen. kvinnor och barn. Stöd bör också kunna ges för återuppbyggnad ochförstärkning av demokratifrämjande institutioner. Biståndetutgår huvudsakligen som bidrag till enskilda svenska och internafionellaorganisationer som , Rädda barnen. Kyrkornas Världsråd ochWorld och till enskilda grupper och organisationer imottagarländerna. Regeringenfinner att situationen i motiverar fortsatta betydande humanitärabiståndsinsatser. föreslås oförändrad fill 190 milj.kr., då vissdel av de tidigare delvis humanitära insatserna i numera stödsgenom anslagsposten Regionala insatser. 4.2 Regionalt och humanitärt bistånd i Imotion U202 (fp) föreslås en höjning av anslaget till de humanitära insatserna i södra 25 milj.kr. jämfört med regeringens förslag på grund bl.a. av denhårdnande repressionen inne i . vill höja biståndet fillde regionala insatserna genom SADCC med 10 milj.kr. jämfört med regeringensförslag. I motion U218 (m) framförs att biståndet till södra måste fåen sådan inriktning att det innebär ett stöd för Vadgäller stödet till bör det enligt (m) utformas så att det stödjer enutveckling mot demokrati. bör även särskilt beaktas,anser (m). motion U229 och mofionU214 ökade resurser fill mödravård i kombinafion , 1 ställetför bidrag till IMFs strukturanpassningsprogram som, enligt (vpk), främstdrabbar de fattigaste kvinnorna och barnen föreslås projektbidrag tillfamiljeförsörjande kvinnohushåll på landsbygden i södra Imotion U231 (s) krävs att skall öka det. ekonomiska samarbetet ochhandeln med frontstaterna i enlighet med det s.k. nordiska initiativet. Denordiska länderna bör enligt motionärerna upprätta en importgaranti som medgerlångsiktigt handelsutbyte till fastställda priser och villkor. Dessutom börnordiska investeringar till regionen uppmuntras. Utskottetsöverväganden /89: UU 18 Utskottet stöder regeringens uppfattning att dethumanitära biståndet till södra fyller en viktig funktion. Biståndet somär ett stöd till offer för och motståndare till apartheidsystemet, är starktinriktat på att främja en demokratisk samhällsutveckling och att stärkarespekten för de mänskliga rättigheterna. Syftet med biståndet är att försökauppnå ett icke-rasistiskt och demokratiskt . Det finns ett stort och växande behov av humanitärtbistånd i södra . Över hälften av anslaget är inriktat på humanitärainsatser i och . Riktlinjerna för användningen av dessa medelär utformade av SIDA och antagna av beredningen för humanitärt bistånd. Huvuddelen av biståndet går till rättshjälp ochförsörjningsbidrag fill flyktingar och deras familjer, uppbyggnad avdemokrafiska organisationer samt utbildning och sfipendier. Stödet förmedlas avenskilda organisafioner, t.ex fackliga och kyrkliga organisationer. Undersenare fid har bidragen fill rättshjälp blivit större på grund av det växandeantalet politiska fångar. Vid sidan av dessa bidrag ges medel till informationoch media, kuhur och besök m.m. Större delen av det svenska biståndet fill kommeratt fortsätta under ett övergångsskede fram fill dess att friaval kan hållas i i enlighet med FNs säkerhetsråds resolufion 435.Biståndet utgörs av dagliga förnödenheter fill flyktingar, fordon samtprojektverksamhet inom områdena hälsovård, undervisning, byggnafion,vattenförsörjning och jordbruk. Efter får regering ochriksdag ta ställning till hur det framtida biståndet till ett fritt Namibiaskall utformas. Vad gäller motionernas krav på en högre ökningstakt av dethumanitära biståndet fill södra måste utskottet liksom undertidigare år konstatera att mottagningskapaciteten sätter gränser förökningstakt och biståndets storlek. Den av regeringen föreslagna ökningen ärdärför rimlig enligt utskottets uppfattning. Härmedavstyrks yrkande 41 i mofion U202 (fp) Yrkande 18 i motion U218 (m) får ansesbesvarat. Stöd tillkvinnorna i är som framgår tidigare i detta betänkande av storbetydelse och har hög prioritet inom det svenska biståndet. 1 det-multilateralabiståndet verkar aktivt för att kvinnofrågorna prioriteras och attkvinnoaspekter läggs på den multilaterala biståndsverksamheten. I de bilateralaprogrammen ingår bistånd med inriktning på kvinnor. En strävan är att kvinnor iökad utsträckning skall delta i projekt från planering och utformning avbiståndsinsatser fram fill den slufiiga utvärderingen efter avslutad insats.SIDA har också utarbetat ett utförligt handlingsprogram för kvinnobistånd. En omfördelning av det svenska biståndet från stöd tillIMFs strukturanpassningsåtgärder fill projektbistånd inriktat påfamiljeförsörjande kvinnohushåll som föreslås i motion U229 (vpk) och U214(vpk) missar enligt utskottetsuppfattning den helhetssyn som måste anläggas på kvinnobistånd. 1988/89:UU18Det är nämligen viktigt att se hela kvinnans hvssituation och kvinnans allaroller som individ och samhällsmedborgare i utformningen av biståndet. Densvaga samhällsekonomin och därmed sammanhängande försämrade utkomstmöjlighetersamt den parallella nedrustningen inom de sociala sektorerna måste angripas påflera fronter. Det föreslagna stödet till IMF är avsett att underlätta ochstödja mottagarländernas anpassningsprogram. Dessa program skall komma helabefolkningen, inkl. kvinnorna, fill godo. Utskottet vill ändå understryka vikten av bistånd fillt.ex. familjeförsörjande kvinnohushåll på landsbygden. Sådant riktat biståndges redan genom och i biståndet till hälsovård, befolkningsinsatser ochgenom direkt stöd till kvinnoorganisationer. Härmed avstyrks motion U214 (vpk) och yrkande 26 i motionU229 (vpk). Det svenska regionala stödet till södra gårhuvudsakhgen genom SADCC. Arbetet som syftar till att stödja medlemsländernassjälvständighet och ekonomiska tillväxt är enligt utskottets uppfattningviktig. Utskottet anser dock att den av regeringen föreslagna ökningstakten avbiståndet är rimlig. Yrkande25 i motion U230 (c) avstyrks därför. Vad gällerimportsamarbetet mellan de nordiska länderna och SADCC som tas upp i motionU231 (s) får utskottet anföra följande: Inom ramen för det bredare ekonomiskaoch kulturella samarbetet mellan och SADCC har insatser gjorts för attfrämja handel och investeringar. Bl.a. har de nordiska importkontoren arbetatmed att identifiera varor från för import till . Ifebruari 1989 undertecknades en överenskommelse mellan om attetablera en fond för gemensamma industrietableringar i ,NORSAD-fonden. Fonden kommer att få ett inifialt kapital på 200 milj. Dkr. ochförläggas fill regionen. Syftet är att uppmuntra nordiska företag att engagerasig i joint i . Intresset för etablering av produktion iSADCC-regionen har varit svagt på grund av ekonomiska problem,som förorsakats av destabiliseringspolitik, förvärrad skuldbörda,torka och översvämningar. Den förda ekonomiska politiken har i några länderdessutom snarare avskräckt än uppmuntrat utländska investeringar. Motionen U231 (s) föreslår importgarantier i form avgaranterad import fill fastställda priser. Ett sådant system tar enligtutskottets uppfattning bort incitament att hålla hög kvalitet och exakta tideroch volymer. Enligt vad utskottet erfar överväger IMPOD ett förslag ombetalningsgaranti där IMPOD ikläder sig ansvaret för att den svenske importörenbetalar. IMPOD kan garantera marknadsfillträde för exportörer frånSADCC- Inom det nordiskainifiativet har vidare fått stöd för aU 1988/89:UU18 etablera ettsystem för motköp med länderna inom SADCC. Utskottetanser att motionen inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Därmedavstyrks yrkandena 1-3 i motion U231 (s). 4.3 Regionalt och humanitärt bistånd i ochAsien Imotion U218 (m) yrkas att anslaget för regionala insatser i höjsmed 30 milj.kr. jämfört med regeringens förslag för att uppgå till 85 milj.kr. Utskottetfinner den av regeringen föreslagna anslagsnivån rimhg. Under innevarandebudgetår kommer enligt vad utskottet erfar regeringen att fatta beslut omytterligare insatser om totalt 50 milj.kr. De nya insatserna gäller bl.a.nutritionsprogram, malariaförebyggande åtgärder, vattenprogram och utbildningsinsatseri syfte stärka ländernas offentliga förvaltningar. Yrkande28 i motion U218 avstyrks härmed. 1motion U229(vpk) yrkas att humanitärt bistånd skall lämnas till chilenska ochparaguyanska flyktingar samt till sysselsättningsskapande åtgärder för återvändandechilener. bör enligt (vpk) ökas med 10 milj.kr jämfört medregeringens förslag för att uppgå till 200 milj.kr. Dethumanitära biståndet till utgår i form av ren nödhjälp, insatserför att främja mänskliga rättigheter, stöd till politiskt förföljda samt sombidrag till återuppbyggnad och förstärkning av pohtiska insfitutioner.Biståndet utgår i huvudsak i form av bidrag till svenska och internationellaorganisationer. Deras kapacitet är av avgörande betydelse för biståndets storlek.Detta gäller enligt vad utskottet förstår speciellt biståndet till . Enökning av biståndet till har skett ochmöjligheterna att engagera fler organisationer i arbetet undersöks. Inomramen för det humanitära biståndet ges det omfattande bidrag till återvändandechilener via organisafioner i . Kontakter har enligt vad utskottet erfartagits med olika migrationsorganisationer för att genomföra utökade insater föråtervändande flyktingar. Det är dock fortfarande oklart hur många somåtervänder. tycks endast ett mindre antal ha återvänt på grund av denosäkra politiska framtiden i hemlandet. En beredskap finns för framfida stöd.Utskottet finner den föreslagna anslagsnivån rimlig. Härmedfår yrkandena 21 och 22 i mofion U229 anses besvarade. Yrkande 23 i sammamotion, som avser en höjning av anslaget, avstyrks. I mofionU202 (fp) föreslås att en ny anslagspost inrättas för humanitärt 1988/89:UU18bistånd till och att 35 milj.kr. anslås för detta ändamål. Utskottet anser att det inte finns behov avett särskilt anslag för humanitärt bistånd till . De områden som skullekomma i fråga för ett dylikt bistånd, t.ex. de av ockuperade områdenaeller , erhåller redan humanitärt bistånd via andra kanaler, t.ex.katastrofbiståndet och genom biståndet till enskilda organisationer. Även inomanslagsposten Särskilda program finns möjligheter att inom ramen för delpostenDemokrati och mänskliga rättigheter kanalisera bistånd, framför allt tillVästbanken och . Utskottet avstyrker därför yrkande 40 i motion U202 (fp). 4.4 Katastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m. Katastrofbistånd lämnas i första hand som hjälp åtmänniskor i . som drabbats av naturkatastrofer eller väpnade ochpolitiska konflikter. Kata-sfrofmedel kan även användas som extra bistånd tillländer, som erhåller svenskt utvecklingsbistånd och vilkas försörjning ochutveckling hotas av oförutsedda händelser. Ett tredje användningsområde utgörsav åtgärder för att förbättra katastrofberedskapen och förebygga katastrofer. 1 propositionens inledningsavsnitt redovisas någraallmänna överväganden angående bistånd mellan krig och fred. Härvid konstaterasatt det på flera håll i världen pågår en löftesrik utveckling mot fred ochlösningar av politiska konflikter. FN spelar här en avgörande roll för att förafredsarbetet framåt. Utöver de konkreta förhandlingsresultaten krävs också betydandeinternationella biståndsinsatser för återuppbyggnad. Ett generöståteruppbyggnadsbistånd till krigsdrabbade länder kan bidra till att skapaframtidstro och därmed underlätta fredsprocessen. Biståndet kan alltså i dettaperspektiv spela en aktivt fredsbefrämjande roll. Regeringen finner motbakgrund härav anledning att inom ramen för denna anslagspost under budgetåret-1989/90 skapa särskilt utrymme för återuppbyggnadsinsatser, som kan bidra tillfred och stabilitet i konfliktdrabbade eller krigshärjade länder och regioner. Biståndet till kan enligt propositionen tjäna somexempel på vad som anförs ovan. Här har alltsedan maktskiftet 1986 bidragit till återuppbyggnad. Dessa insatser har genomförts med ett brett folkligt deltagande inom olika samhällsområden. Den nya regeringen har visat ett engagemang för mänskliga rättigheter och en förbättring inom detta område kan noteras . Det svenska biståndet till kanaliseras främst via FN och enskilda organisationer. Flera av de pågående insatserna syftar till utveckling av långsiktig karaktär. Utöver bidrag från denna anslagspost har stöd lämnats från anslagsposterna Projektbistånd till vissa och Särskilda insatser i skuldtyngda . Det är enligt propositionen angeläget att fortsätta och gradvis öka stödet till återuppbyggnad och utvecklingsansträngningar. Regeringen föreslår att anslagsposten Katastrofer, stödtill återuppbygg- 1988/89;UU18 nad m.m. uppförs med 800 milj.kr. Avbeloppet avser 280 milj.kr. stöd fill återuppbyggnadsinsatser. Under detta avsnitt behandlar utskottet katastrofpostensstoriek och användning och de motioner som väckts på området. Utskottetbehandlar även motioner om vissa krigs- och krisdrabbade områden som erhållersvenskt humanitärt bistånd ur katastrofanslaget. Samtliga partier ansluter sig till den av regeringenföreslagna anslagsstorleken. Moderata samlingspartiet framför i motion U218att anslaget för katastrofbistånd bör användas i direkta nödsituafioner ochendast undantagsvis bindas upp genom långvariga insatser. Katastrofhjälp börenligt (m) inte användas så den fungerar som filläggsanslag till landramen. 1stället bör omdisposition ske inom landramen för katastrofinsatser. Stöd tillåteruppbyggnad är ett viktigt led i att följa upp en fredsprocess, anser (m)och nämner som exempel . anser (m) att det är angeläget attbistånd lämnas så att det ej främjar direkt biståndsberoende utan leder fillett framtida oberoende. Det är utskottets uppfattning att katastrofbistånd intebara kan ses som hjälp till människor i som drabbats av akutanödsituationer, t.ex. naturkatastrofer eller väpnade konflikter.Katatrofbistånd måste även ses i ett långsiktigt perspektiv i form avkatastrofberedskap och förebyggande åtgärder. På grund av katastrofersinneboende natur torde även fortsättningsvis anslaget till en övervägande delkomma att användas för akuta insatser. under innevarande budgetår harca av anslaget utnyttjats för sådana ändamål.