bet · GC01FöU14 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringenlämnar förslagom planeringsram m.m. för / 90 samt omplaneringsram för /91, som förutses bli det sista före ett nyttlångsiktigt försvarsbeslut . Ramarna är beräknade enligt gällande metodför ramberäkning och innehåller särskilda ekonomiska tillskott förhandlingsfrihet intill totalförsvarsbeslutet, 580 milj. kr. /90 och 625milj. Planeringsramen,tillika utgiftsramen, för det militära försvaret föreslås för budgetåret1989/90 uppgå till 28 . För budgetåret1990/91 föreslås planeringsramen uppgå till 28 . Försvarsministernkommenterar säkerheten i det militära försvarets pla nering och den osäkerhet i underlaget försvarsbeslut som rå der. skall granska planeringssyste- 29 met och lämna förslag tillåtgärder för att öka säkerheten och stabiliteten i 1988/89: FöU 14planeringen. Utskottethar inte något att invända mot vad försvarsministern har anfört om detekonomiska utfallet /88. 1partimotion FÖ306 (vpk) yrkas att resurser skall föras över från det militäratill det civila försvaret. Detta förslag, från den allmänna motionstiden,preciseras i form av minskningar på anslag till det militära försvaret genomskilda yrkanden i partiets motion Föl5. Sammanlagt föreslås minskningarmotsvarande en reducering av utgiftsramen för /90 med ca 750milj. Förslaget är grundat på kommunisternas allmänna synbeträffande det militära försvarets utformning och resursbehov. Utskottet kaninte ansluta sig till denna. Båda motionerna bör avslås av , motionFö 15 såvitt nu är i fråga. Här ifrågavarande yrkanden i motion Fö 15behandlas även i samband med huvudprogrammens inriktning och under de olikaanslagen. MotionFö 16 (mp) innehåller bl.a. yrkanden om mindre anslag än regeringen harföreslagit för nästa budgetår. Sammanlagt motsvarar yrkandena en minskadutgiftsram för budgetåret om 1 755 milj. kr. Enligt motionärerna bör beslutför nästa budgetår inte få "binda upp oss för en krigsmakt som blir svåratt anpassa till en positiv utveckling på nedrustningsområdet". För ettomedelbart stopp för tillgodoräknar de en besparing av 1 500milj. Den utveckling för vår försvarsförmåga som blir följden om riksdagenföljer motion Föl6 kan utskottet inte tillstyrka. Motionen bör avslås såvittnu är i fråga. Den behandlas också i avsnittet om huvudprogrammens inriktningoch när det gäller anslagsfrågor. Tvåpartimotioner, Föl I (m) och Fö 13 (fp), innehåller yrkanden om ytterligaremedel till planeringsramarna för det militära försvaret. Förslagen i Föl 1täcker de nu ifrågavarande yrkandena i motion Fö8 (m). Moderatasamlingspartiet föreslår att utöver regeringens förslag 495 resp. 500 milj.kr. skall tillföras för de båda budgetåren 1990/91 och 1991/92. Motionärernaredovisar hur de vill fördela tillskotten på följande ändamål: Minskad försöksverksamhet med förkortadgrundutbildning Anskaffning av två kustkorvetter Anskaffning av radar till ubåtsjaktflygplan Utveckling av JAS 39B. Utskottetåterkommer till de angivna ändamålen vid behandling av huvudprogrammen. 1motionen finns särskilda yrkanden beträffande beställningsbemyndiganden ochanslagsmedel under berörda anslag, där de behandlas av utskottet. Folkpartietföreslår i sin motion ekonomiska tillskott, utöver propositio nens förslag, för de aktuella budgetåren om 400 resp. 800 milj. kr. Motio närernas syfte är att innehållet försvarsbeslut skall kunna för verkligas, särskilt i fråga om helikoptrar för sjuktransport, luftvärn med 30 medellång räckvidd, ubåtaroch tunga kustrobotbatterier. Härom finns sär- 1988/89: FöU 14 skildayrkanden i motionen. kommittémotion från (Fö7, yrk. 4) föreslås att 100 milj. kr.skall anslås /90 för anskaffning av ytterligare en kustkorvett.Förslaget behandlas här som en fråga om utökning av utgiftsramen förbudgetåret och senare i betänkandet vid behandling av huvudprogrammen. Utskottetanser att måste ta ställning till de tre partiernas förslag omekonomiska tillskott med särskild hänsyn till den planeringssituation sområder. 1987års försvarsbeslut är i vissa delar inte möjligt att genomföra. En totalöversyn av det militära försvarets uppgifter och resursbehov är nödvändig ochhar påbörjats. Ett nytt långsiktigt försvarsbeslut måste stå på fast grund ochfattas . bedöms med dessa utgångspunkter varatidigaste tidpunkt för ett riksdagsbeslut. Underbudgetåren 1989/90 och 1990/91 behöver de tidigare beslutade planeringsramarnaför det militära försvaret tillföras medel för repetitionsutbildning och föratt upprätthålla utvecklingskapacitet inom svensk försvarsindustri. I syfteatt upprätthålla högre försvarskraft och större handlingsfrihet föreslås i denu aktuella motionerna tillskott utöver vad regeringen föreslår. mening finns nu inte tillräcklig grund för annan bedömning avresursbehoven än den som regeringen hargjort. En betydande kapacitet hos det militära försvaret och en tillräcklighandlingsfrihet för dess framtida utveckling vidmakthålls genom de ekonomiskaramar som regeringen föreslår. bedömningar kan självfallet medföra behovatt ändra den ekonomiska inriktningen framöver. Utskottet anser alltså attregeringens förslag bör bifallas och de nu aktuella motionerna avslås såvitt degäller utökning av de ekonomiska ramarna för det militära försvaret. Sedanriksdagen har tagit ställning till de ekonomiska ramarna återstår att ibetänkandet behandla bl.a. inriktning av huvudprogrammen och ett antalanslagsfrågor för nästa budgetår. Utskottet förutsätter att regeringen anpassarutnyttjandet under /90 av bemyndiganden och betalningsmedel inomutgiftsramen till den inriktning av verksamheten som bestämmer ochvid behov begär ökade bemyndiganden under budgetåret. Utskottet har inte något att invända mot vadförsvarsministern uttalar om säkerheten i det militära försvarets planering. Ledningeninom försvarsmakten, m. m. 1detta avsnitt behandlas vad som anförs på s. 22 36 i propositionen samtyrkande 2 i motion 1988/89: Fö 13 (fp). 1988/89: FöU 14 Försvarsministernansluter sig till en grundläggande idé för försvarsmaktens verksamhet i fred,som överbefälhavaren har formulerat. Den syftar till ökad förmåga när detgäller samordnade insatser i krig och beträffande insatser i olikaberedskapslägen. 1 särskilda avsnitt behandlas decentraliserat och delegeratansvar samt en helhetssyn på ledningsansvaret. Försvarsministern anger vilketansvar som bör läggas på olika myndigheter inom ramen för en sådan helhetssyn.Han behandlar vidare operativ ledning, taktisk och territoriell ledning samt särskilt ingående produktionsledning. Beträffandeett ändrat system för produktionsledning har överbefälhavaren föreslagit ettstegvis införande. Steg A, som försvarsministern biträder, innebär att manfrån /92 förstärker produktionsledningen på högre regional nivåför armén genom att en till två fördelningschefer med kaderorganiseradfördelningsstab ingår i myndigheten militärbefälhavaren. Vid lägre regionalnivå inom armén avses brigadchef med kaderstab ges ställning som s.k.huvudansvarsområde. Försvarsministernbehandlar också produktionsledningen avseende anläggnings- ochlokalförsörjningen. Iett särskilt avsnitt behandlas organisation av försvarsmaktens centrala ochhögre regionala ledning. Försvarsministern ansluter sig till ett organisationsförslagfrån överbefälhavaren. Detta bygger på redovisad ledningsfilosofi och innebärbl.a. decentralisering av arbetsuppgifter. Utskottetser positivt på de reformsträvanden som försvarsministern har redovisat ochtillstyrker den inriktning och de åtgärder som han förordar. Det är enligtutskottets mening angeläget att försvarsmaktens ledningsorganisation ändras isyfte att öka förmågan att verka under olika beredskapsgrader och i krig. Förarmén är det viktigt att stärka krigsförbandens, inte minst brigadernas,ställning i planering, verksamhet och allmänt medvetande. Imotion Fö 13 påpekar att försvarskommittén har till uppdrag attinom kort bedöma varför underlaget till försvarsbeslut var behäftatmed brister. Ansvarsfördelningen mellan de centrala staberna liksomstabsorganisationen kan behöva ändras med anledning av vad kommittén kommerfram till, anser motionärerna. Utskottet delar denna uppfattning men finnerinte tillräckliga skäl att uttalar sig härom. Regeringen torde tafasta på förslag från den parlamentariskt sammansatta försvarskommittén ävenutan ett sådant uttalande. De närmast förestående organisationsförändringarnagäller myndigheterna överbefälhavaren och chefen för armén. Regeringsbesluthärom kommer enligt uppgift inte att hindra eller bromsa en anpassning avorganisationen till förslag som försvarskommittén kan komma att lägga fram ijuni 1989. Motionsyrkandet kan därmed anses bli tillgodosett. Utskottet anser attriksdagen bör lämna utan erinran vad föredragande 32 statsrådet har anfört omledningen inom försvarsmakten och om organisa- 1988/89: FöU 14 tion avförsvarsmaktens centrala och högre regionala ledning. 1detta avsnitt behandlar utskottet vad föredragande statsrådet i propositionenhar anfört om inriktningen av huvudprogrammen 1 4 (s. 36 43) och omkrigsorganisationens utveckling (s. 52). Utskottet tar här också upp tillbehandling vad försvarsministern har anfört om ochkustbevakningen (s. 43 46). JAS-projektetoch ubåtsskyddet behandlar utskottet i det följande under särskilda rubriker. Tillavsnittet har också förts motionerna FÖ203, yrkandena 5 och 7 (c), FÖ207,yrkande 1 (fp), FÖ416 (m), FÖ418 (m), Fö7, yrkande 2 (c), Fö8, yrkande 2 (m).Föl 3, yrkandena4 6(fp), samt Fö 16, yrkande 5 (mp). Här behandlas vidaremotionerna Fö7, yrkande 4 (c), Föl 1, yrkandena 3 och 4 (m), Fö 13, yrkande 8(fp). Föl5, yrkandena 1 -5, 7, 9 och 10 (vpk), samt Fö 16, yrkandena 1 4 (mp),till den del de innefattar en annan inriktning av huvudprogrammen 1 4 i härbehandlad del än regeringen har förordat. Beträffandeinriktningen av arméstridskrafterna erinrar försvarsministern inledningsvis omatt regeringen i enlighet med försvarsbeslut gav överbefälhavareni uppdrag att lämna förslag till arméns långsiktiga inriktning. Efter enredogörelse för överbefälhavarens redovisning av resultatet av genomfördastudier konstaterar försvarsministern att arméns långsiktiga utveckling blir enviktig fråga försvarskommitté. 1 avvaktan på kommitténs förslagförordar han att krigsorganisationen reduceras med åtta äldreinfanteribrigader (IB 66) och ett antal fristående skyttebataljoner.Försvarsministern framhåller i det sammanhanget att det förhållandet att försvinner inte innebär något ställningstagande till det totalaantalet brigader . Det är, anför han, en fråga årsförsvarskommitté att lämna förslag till antalet brigader. Han erinrar om attredan 1987 års försvarsbeslut innebar en avveckling av två av dessa brigaderföre . Genom att fatta beslut i denna fråga redan nu kan, framhållerförsvarsministern, grund- och repetitionsutbildningen upphöra fr. o. /90 och resurser omfördelas till andra ändamål. Vidare kanmateriel och personal tillföras den kvarvarande krigsorganisationen. Härigenomkan enligt försvarsministern krigsdugligheten och uthålligheten hos denna öka.Han konstaterar att den föreslagna planeringen innebär att arméns materiellaberedskap, uthållighet och samlade effekt allvariigt minskar. Detta är enligtförsvarsministerns mening allvarligt, och han anser att planeringen måsteprövas inför nästa försvarsbeslut. Isin redogörelse för inriktningen av marinstridskrafterna fastslår för svarsministern inledningsvis att satsningen på ubåtsskyddsåtgärder är 33 3 1988/89. nödvändig och att marinensarbete med att bestrida kränkningarna skall 1988/89: FÖU14 fullföljas.Försvarsministern erinrar om att enligt försvarsbeslutet skulleinriktningen av de framtida ytstridsförbanden anstå till nästa försvarsbeslut.Han pekar också på att man i försvarsbeslutet betonade betydelsen avubåtsförband, kustrobotförband samt mineringar vid sidan av attackflyg förförsvar mot angrepp över havet. Enligt försvarsministerns mening bör dessasystem även fortsättningsvis prioriteras i den fortsatta utvecklingen avkrigsorganisationen i avvaktan på det nya försvarsbeslutet . Mot dennabakgrund kan försvarsministern inte godta den av överbefälhavaren föreslagnaplaneringen avseende en tidigarelagd anskaffning av ett nytt ytstridsfartyg.Han anser att denna fråga liksom inriktningen av ubåts- och tunga kustrobotförbandsamt föreslagna förändringar i marinens krigsorganisation bör behandlas av 1988års försvarskommitté. Försvarsministernanför vidare att överbefälhavarens planering bör inriktas mot att upprätthållamöjligheterna till anskaffning av luftoberoende tillsatsmaskineri för denubåtsgeneration som projekteras under förutsättning att pågåendeförsöksverksamhet faller väl ut. Avredogörelsen i propositionen av flygstridskrafternas inriktning framgår att deåtgärder som vidtagits för att stoppa den tidigare allvarliga personalutvecklingennu börjar ge resultat. Försvarsministern utgår ifrån att fortsatta insatsergörs för att tidigt uppnå ett balanserat personalläge. Stridslednings- ochluftbevakningssystemet (Stril) har varit utsatt för en granskning beträffandekrav och teknisk nivå. En ny målsättning har lagts till grund för planeringen.Försvarsministern framhåller därvid särskilt vikten avatt strilsystemet, mednuvarande ekonomiska ramar, omsätts på ett sätt som gör att dess grundläggandefunktioner och samverkan med andra system säkerställs. Försvarsministernbetonar därefter den flygburna radarns betydelse för totalförsvaret och för vår säkerhetspolitik. Han kan därför inte för närva rande acceptera en senarelagd anskaffning enligt överbefälhavarens för slag. Han kan heller inte godta en senareläggning av anskaffning av ett tungt styrt attackvapen till JAS 39. Planeringen för attackrobotbeväp- ningen skall fortsättningsvis gälla enligt inriktningen försvarsbe slut, fortsätter han vidare. Försvarsministern räknar med att underlag re dovisas för regeringen så att beslut om inriktningen av vapenprogrammet kan fattas . Försvarsministern erinrar om att för svarsbeslut förutsattes ett långsiktigt program för radarjaktrobotar med stegvisa beslut. Inledningsvis skulle en befintlig radarjaktrobot modifieras och användas av både JA 37 och JAS 39. Projektet benämndes robot 71 A. skulle förutsättningarna för utveckling av en svensk radarjaktro bot, robot 73, klarläggas inför ett försvarsbeslut . Försvarsminis tern betonar betydelsen av jaktrobotar och uppger att han noga avser följa utvecklingen i denna fråga. Han utgår ifrån att myndigheterna kan presentera ett underlag för beslut om projektet robot 71 A. För svarskommittén bör, anser försvarsministern, överväga en eventuell ut veckling och anskaffning av robot 73 samt den långsiktiga inriktningen av jaktrobotprogrammet inför ett avgörande försvarsbeslut. Krigs organisationsutvecklingen och frågan om en eventuell fjärde J 35-division 34 är även dessa, enligtförsvarsministern, frågor för försvarskommittén och 1988/89: FöU 14 nästaförsvarsbeslut. Försvarsministerntar även upp den pågående utbyggnaden av det s.k. Bas 90-systemet. Deförseningar som uppstått är oroande, anser han, eftersom vår operationsfrihetoch uthållighet påverkas negativt. Han godtar dock planeringen eftersomväsentliga utbyggnadsåtgärder vidtas i norra delen av , där bristerna ärstörst. Beträffandeinriktningen av den operativa ledningen m. m. hänvisar föredragande statsrådettill sina ställningstaganden rörande ny milostruktur, en omorganisering avcentrala och regionala staber m. m. 1samband med behandlingen av huvudprogrammens inriktning återkommerförsvarsministern till behovet av särskilda resursförstärkningar förrepetitionsutbildningen. Hananmäler därvid att den föreslagna planeringen innebär att endast hälften averforderlig repetitionsutbildning för armén och en tredjedel för marinengenomförs under budgetåren 1989/90 och 1990/91. Risken ökar därmed attkrigsdugligheten för våra viktigaste förband minskar på ett oacceptabelt sätt.För att täcka de allvarligaste bristerna och förbättra krigsduglighetenföreslår försvarsministern, som framgått av redogörelsen i det föregående, attarmén tillförs 150 milj. kr. och marinen 50 milj. kr. för resp. budgetår. Försvarsministernanmäler också behov av ytterligare resurser för att uppehålla utvecklingskapacitetinom svensk försvarsindustri. Enligt hans uppfattning är de medel sominplanerats inom försvarsmakten otillräckliga för att behålla sådan kompetens.Detta äventyrar, anför han, vår förmåga att med i allt väsentligt egnanationella resurser förnya försvarsmakten. För att behålla handlingsfrihetenfram till nästa försvarsbeslut förordar han, som tidigare redovisats, attytterligare medel tillförs för studier och utveckling av ny materiel. Förarméstridskrafterna förordar han, att 175 milj. kr. avsätts för utvecklingbl.a. av vapen och ammunition, elektronik, robotsystem och stridsfordon. Förmarinstridskrafterna förordar han att 105 milj. kr. avsätts för utvecklingbl.a. av vapen, ammunition, robotsystem och elektronik samt för flygstridskrafterna100 milj. kr. för utveckling av bl.a. flygelektronik. 1ett avsnitt om gemensamtna myndigheter redovisar föredragande statsrådet vissafrågor av organisatorisk betydelse för ochkustbevakningen. Beträffande förordar försvarsministern därvidatt verksamheten inriktas på en uppbyggnad av den centrala och regionala nivånskompetens och rutiner samt en utveckling av samverkan med andra myndigheter.Dessutom förordar han en översyn av den lokala organisationen i syfte atteffektivisera denna och få ett bättre resursutnyttjande. Avslutningsvisredovisar försvarsministern (s. 52) en sammanställning överkrig.sorganisationens utveckling. Han framhåller därvid de stora osäkerhetersom nu råder. Utskottet 1988/89: FöU 14 Utskottethar i det föregående konstaterat att försvarsbeslut inte kangenomföras som det var tänkt och att det är nödvändigt att nästa försvarsbesluttidigareläggs . Orsakerna härtill är bristerna i underlaget årsförsvarsbeslut. Av redogörelsen i propositionen framgår bl. a. att kostnadernaökat mer än vad som hade förutsetts både i fråga om ledning ochförbandsverksamhet och materielanskaffning. Detta har lett till attgrundutbildningen inte kan bedrivas på förutsatt sätt och att repetitionsutbildningenmåste reduceras. Vidare måste en allt större del av materiel-anslagen användasför vidmakthållandet av materielen varigenom resurserna för förnyelse blivitotillräckliga. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att utskottet redani sitt betänkande FöU 1987/88:11 (s. 29) uttryckte oro för de brister somendast några månader efter det att fattat försvarsbeslutet kundekonstateras i det underlag på vilket detta vilade. Utskottetanser i likhet med försvarsministern att det inte kan anstå till nästaförsvarsbeslut med beslut om åtgärder för att upprätthålla krigsdugligheteninom främst arméns krigsorganisation. En avveckling av äldre in-fanterihrigaderm. m. skapar förutsättningar för en sådan förbättring bl.a. genom att resurserdärmed frigörs och kan överföras till den övriga krigsorganisationen.Utskottet godtar mot bakgrund av detta propositionens förslag om en avvecklingav äldre infanteribrigader och vissa övriga förband. Detta innebär inte, såsomockså betonas i propositionen, ett ställningstagande till det totala antaletbrigader . Närdet gäller inriktningen av huvudprogrammen 1 4 bortsett från JAS-projektetoch ubåtsskyddsåtgärderna som utskottet i det följande behandlar i särskildaavsnitt vill utskottet erinra om sina ställningstaganden i föregåendeavsnitt rörande planeringsramarna för det militära försvaret. Utskottet togdärvid till behandling upp bl.a. en rad motioner i vilka förordades att detmilitära försvaret skulle tillföras ökade resurser för olika ändamål ellervidkännas minskningar av dessa i förhållande till regeringens förslag. Dessaställningstaganden har konsekvenser också för utvecklingen av de berördahuvudprogrammen. Demotioner i vilka föreslås andra utgifts- och planeringsramar för det militäraförsvaret än regeringen har föreslagit bör i linje med utskottetsställningstagande rörande ramfrågorna avslås också till den del de infattarförslag om en annan inriktning av huvudprogrammen än dem regeringen föreslår.Sålunda bör motion Fö 15, yrkandena 1 5, 7, 910 (vpk), avslås till den del deinnefattar kommunisternas från regeringens förslag avvikande synpå huvudprogrammens inriktning. Även motion FÖI6, yrkandena 1 4 (mp), böravslås såvitt därav följer en annan inriktning av huvudprogrammen än denpropositionen anger. Avde ekonomiska resursförstärkningar utöver regeringens förslag som föreslås i moderata samlingspartiets och motioner (Föl 1 resp. Fö 13) följer också en inriktning av huvudprogrammen som utskottet inte kan ställa sig bakom. Motionerna Föll, yrkandena 3 och 4, och FÖ13, yrkande 8, bör sålunda avslås såvitt nu är i fråga. Även yrkandena 4 6 i 35 motion Föl 3 bör häravslås liksom motion Fö8, yrkande 2 i denna del (m). 1988/89: FöU 14 Enanpassning av berört huvudprogram till den av i motion Fö7 (yrk.4) föreslagna resursförstärkningen med 100 milj. kr. för anskaffning avytterligare en kustkorvett bör också avvisa. Utskottetanser sålunda att huvudprogrammen 1 4 i här behandlad del kan utvecklas ienlighet med vad propositionen anger. Deextra resurser som enligt regeringens förslag tillförs bl. a. för repetitionsutbildninginnebär att de viktigaste krigsförbanden inom armén och marinen kan ges en ökadkrigsduglighet. Dessa åtgärder sammantagna med den inriktning och förslag somframgår av propositionen i övrigt innebär att handlingsfrihet skapas förstatsmakterna att besluta om bl.a. den framtida inriktningen avhuvudprogrammen. Genom det i propositionen föreslagna resurstillskottet gesmöjlighet att upprätthålla utvecklingskapaciteten inom svensk försvarsindustri. Sammanfattningsviskan utskottet konstatera, att trots den osäkerhet som råder rörande denframtida utvecklingen, utgår den i propositionen angivna inriktningen avförsvarsmakten i väsentliga delar från de principer som framgick av 1987 årsförsvarsbeslut. Utskottethar inte heller någon erinran mot vad föredragande statsrådet anfört omkrigsorganisationens utveckling och om ochkustbevakningen. Utskottetvill här slutligen behandla yrkande 5 i motion Föl6 (mp). 1 motionen redovisarmotionärerna en skiss till försvarsmaktens utveckling. En betydelsefullkomponent i denna är en manstark armé som är lokalt förankrad och rekryteradoch utrustad med goda pansarvärnsvapen. Hemvärnet föreslås få en kraftigmodernisering. Luftförsvaret bör innehålla ett starkt luftvärn, jaktflyg ochflygburen radar. Marinen bör innehålla ett relativt starkt ubåtsvapen,kustartilleri och tunga kustrobotbatterier. Arméns mekanisering tonas nedliksom behovet av en förnyelse i närtid av jakt- och spaningsflyg. JAS Gripenförlorar aktualitet. Däremot behövs enligt motionärerna en utveckling av bl.a.små attackflygplan. t/?iA.o//f/konstateraratt de i motion Fö 16 redovisade förslagen i väsentliga delar avviker från deninriktning av försvarsmakten som utskottet i det föregående förordat. De ärenligt utskottets mening också av så grundläggande karaktär att de börbehandlas av försvarskommitté. Motionsyrkandet bör inte bifallas avriksdagen. Deunder den allmänna motionstiden framförda förslagen i motion FÖ203, yrkande 7(c), om vissa resursförstärkningar för /90 och motion Fö207,yrkande I (fp), om resursförstärkning för repetitionsutbildning och förprioriterad industriutvecklingskompetens får enligt utskottets mening anses tillgodoseddagenom propositionens förslag. Yrkande2 i motion Fö7 (c) gäller förstärkningar av resurser för repetitionsutbildningenpå sikt. Enligt utskottets mening bör denna fråga behandlas i ett senaresammanhang och motionsyrkandet avslås av . Itvå motioner, FÖ416 och FÖ418 (båda m), framhåller motionärerna att det finns brister i hemvärnets utrustning. Den är, anser de, i stort behov av modernisering. Genom ett beslut om en sådan modernisering skulle riks- 37 dagen, enligt motionären iFÖ418, markera sin uppskattning av hemvärnet 1988/89: FöU 14 som enbetydelsefull del av värt totalförsvar.