bet · GC01KU38 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 :KU38 Sekretesskydd för uppgifter i bibliotekenslåntagarregister 1988/89 KU38 I betänkandet behandlar utskottet ett särskilt spörsmålsom diskuterats i proposition 1988/89:67, nämligen frågan om sekretesskydd föruppgifter i bibliotekens låntagarregister. Frågan tas upp i tre följdmotionersamt i fyra motioner från de allmänna mofionstiderna 1988 och 1989. Ipropositionen har gjorts den bedömningen att det inte finns tillräckliga skälatt införa en regel om sekretess på detta område. I samtliga motioner föreslåsemellertid ett sådant sekretesskydd. Under ärendets behandling i utskottet har yttrande överpropositionen och motionerna inhämtats från kulturutskottet. Därefter harutskottet upprättat en promemoria (lagrådsremiss) med förslag till en nybestämmelse i sekretesslagen enligt vilken sekretess i biblioteksverksamhetskall kunna gälla för uppgift i register om enskilds bibliotekslån. begäran har lagrådet yttrat sig över förslaget. Lagrådet har lämnatförslaget utan erinran. Till betänkandet har fogats promemorian (bilaga 1),kulturutskottets yttrande {underbitaga I till bilaga 1),lagförslag {underbitaga 2 till bilaga 1) samt lagrådetsyttrande (bilaga 2). Utskottet hemställer att antar det framlagdalagförslaget, som föreslås träda i kraft . Genom utskottets ställningstagande har syftet medmotionerna tillgodosetts. 1988/89:K6 av m.fl. (fp) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 1), 1. att hos regeringen begär förslag tilllagändring innebärande att sekretessbestämmelser för folkbibliotekens låntagarregister införs, 1988/89:K8 av m.fl. (c) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkande 2), 2. att hos regeringen begär förslag omsekretess för bibliotekens låntagarregister. 1988/89:K9 av () vari yrkas, såvitt nu äri fråga (yrkande 4), 1 1988/89. 4, att ger regeringen till känna att sekretessockså bör införas /89:KU38 biblioteksutlåningen. Motioner från allmänna motionstiden 1987/88:K401 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring av sekretesslagen så att sekretessskall gälla inom det allmänna biblioteksväsendet för uppgift som angår enskildsförbindelse med verksamheten. 1987/88:K403 av m.fl. (fp) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 7), 7. att hos regeringen begär förslag om attfolkbiblioteks låneregister inte skall vara offentlig handling. Motioner från allmänna motionstiden 1988/89:K401 av och Hans Leghammar (bådamp) vari yrkas att beslutar om en sådan komplettering avsekretesslagen att uppgifter om boklån sekretessbeläggs. 1988/89:K432 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om förstärkt sekretess förlåntagarregister inom det allmänna biblioteksväsendet. Utskottets förslag till en ny bestämmelse i sekretesslagen(9 kap. 22 §) har lämnats utan erinran av lagrådet. Med hänvisning till vad somanförts i lagrådsremissen får utskottet föreslå att antar det iunderbilaga 2 till bilaga 1 framlagda lagförslaget. Den nyasekretessregleringen gör det nödvändigt för berörda bibliotek att få tid attlägga upp sina register på sådant sätt att offentlighetsprincipen uppfylls ifråga om de uppgifter i registren som inte omfattas av den nyasekretessbestämmelsen. Med hänsyn härtill bör lagförslaget inte träda i kraftförrän . Genom utskottets ställningstagande har syftet medmotionerna i ärendet tillgodosetts. beträffande sekretesskydd för uppgifter i bibliotekenslåntagarregister attriksdagen med anledning av proposition 1988/89:67 och med anledning avmotionerna 1987/88:K401, 1987/88:K403 yrkande 7, 1988/89:K6 yrkande1,1988/89:K8 yrkande 2,1988/89:K9 yrkande 4, 1988/89:K401 och 1988/89:K432antar det i underbilaga 2 till bilaga 1 framlagda lagforslaget medden ändringen att lagen skall träda i kraft /89:KU38 den 1 oktober1989. Närvarande:Olle (), (), (), (), (), (), (), Hans Nyhage(m), (), (), (), (),(vpk), Hans Leghammar (mp), (). () och (). 1988/89 :KU38 Bilaga 1 Sekretesskyddför uppgifter i bibliotekens låntagarregister I proposition 1988/89:67 om sekretessfrågor inomundervisningsväsendet m.m. behandlas i avsnittet Sekretesskyddet för uppgifteri bibliotekens låntagarregister (prop. s. 31) en framställning tilljustitiedepartementet från om att sekretess skallgälla för uppgifter i låntagarregistren i den allmänna biblioteksverksamheten. Framställningen, som remissbehandlades, fick ett blandatmottagande av remissinstanserna. Ett par remissinstanser ansåg attsekretessfrågan borde utredas ytterligare. Några remissinstanser, bl.a.justitieombudsman och datainspektionen, avstyrkte förslaget.Från några håll påpekades att behovet av litteraturvetenskaplig forskning måstebeaktas vid en eventuell lagändring. Flertalet remissinstanser var dockpositiva till förslaget. Ett stort antal kommuner och bibliotek, som på egetinitiativ yttrat sig över biblioteksnämndens framställning, anslöt sig tilldenna. I propositionen gjorde föredragande statsrådet - efter attingående ha redovisat de skäl som talar för offentlighet och det behov avsekretess som kan ligga bakom önskemålet i framställningen - den bedömningenatt det inte finns fillräckliga skäl att införa en regel om sekretess påområdet (prop. s. 32 f.). Förevarande fråga i propositionen har tagits upp i sjumotioner, nämligen dels i följdmotionerna 1988/89:K6 yrkande 1 av BirgitFriggebo m.fl. (fp), 1988/89:K8 yrkande 2 av m.fl. (c) och1988/89:K9 yrkande 4 av (), dels i motionerna från allmänmotionstid 1987/ 88:K401 av (), 1987/88:K403 yrkande 7 av BengtWesterberg m.fl. (fp), 1988/89:K401 av och Hans Leghammar (bådamp) samt 1988/89:K432 av (). Den genomgående uppfattningsom kommit till uttryck i motionerna är att en sekretessbestämmelse börinföras. Sedan utskottet beslutat beredakulturutskottet tillfälle att yttra sig över förevarande avsnitt ipropositionen jämte ovannämnda motioner har kulturutskottet avgivit det ibilaga 7' intagna yttrandet. får anföra följande. Den i ärendetdiskuterade frågan gäller alltså om i sekretesslagen bör införas ensekretessbestämmelse som gör det möjligt att sekretesskydda uppgifter ibiblioteks låntagarregister om enskildas lån av i första hand böcker. Vidbiblioteken förekommer utlåning även av talböcker, grammofonskivor, videogram,diabilder, grafik m.m. Det finns inte anledning att göra någon principiellskillnad mellan uppgifter om sådana lån och uppgifter om boklån. När det i denfortsatta framställningen talas om boklån avses även dessa andra slag av lån. Innan utskottet kommer in på avvägningen mellan intressetav bibehållen offentlighet för uppgifter om lån och det behov av sekretess föruppgifterna som kan föreligga vill utskottet först nämna något om desekretessregler och de organ som det här gäller. ProtokoU1988/89:37 Bilaga 3 'Här fogat som underbilaga 1. Sekretesslagen innehåller bestämmelser om handlingssekretessoch tyst- 1988/89:KU38 nadsplikt i det allmännas verksamhet. En närmareavgränsning av lagens Bilaga 1 fillämpningsområde görs i 1 kap. 6 och 8 §§.Utgångspunkten för dessa bestämmelser är att lagen endast avser sådana organvid vilka det kan förekomma allmänna handlingar. Reglerna om allmänna handlingars offentlighet skall enligt2 kap. 3 och 5 §§ tryckfrihetsförordningen (TF) tillämpas av myndighet samt avriksdagen, kyrkomötet och beslutande församling, dvs. kommunfullmäktige,landsfing och kyrkofullmäkfige. Med myndighet förstås här i enlighet medterminologin i regeringsformen varje organ som ingår i den offentligrättsligastatliga och kommunala organisationen. Enligt 1 kap. 6 § sekretesslagen gällerde olika förbuden i lagen för myndighet och vissa på närmare angivet sätt fillmyndigheterna anknutna personer (anställda m.fl.). I 1 kap. 8 § sekretesslagenförskrivs - i anslutning till TF:s återgivna bestämmelser - att vidtillämpningen av lagen skall med myndighet jämstäHas , kyrkomötet ochbeslutande församling. Enligt 1 kap. 8 § gäller vad som föreskrivs i TF om rättatt ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar också handlingar hosvissa i en bilaga till sekretesslagen uppräknade enskilda organ utanförmyndighetsområdet, dock endast i den mån handlingarna hör till i bilaganangiven verksamhet hos organet. har i sitt yttrande lämnat en översiktöver biblioteksväsendet i . Redovisningen upptar flertalet av debibliotek där offentlighetsprincipen gäller för de låneuppgifter som avses. Av kulturutskottets yttrande följer att det enligt dessmening inte finns anledning att i fråga om den sekretess som diskuteras göranågon principiell åtskillnad mellan de olika bibliotek där offentlighetsprincipenför uppgifter av aktuellt slag gäller. I propositionen och i kulturutskottets yttrande finnsredogörelser för de olika slag av system för registrering av lån somförekommer. Som där framgår tillförs registren i huvudsak uppgifter omlåntagaren, om det som lånas ut och om när lånetiden går ut. Uppgifternabevaras olika länge bl.a. beroende på vilket system som fillämpas och i vissmån vilket biblioteksorgan som det är fråga om. Utskottet övergår härefter till avvägningen mellanintresset av bibehållen offentlighet för uppgifter om lån och det behov avsekretess för uppgifterna som kan föreligga. Som framhållits i propositionen, flertalet motioner och ikulturutskottets yttrande är intresset av offentlighet när det gäller uppgifterom enskilds lån i bibliotek begränsat. Utskottet delar bedömningen att detintresse som finns av insyn i bibliotekens verksamhet i bl.a. kontrollsyfte börkunna tillgodoses, även om möjlighet införs att belägga uppgifter om enskildasboklån med sekretess. Vad angår bedömningen av frågan om känsligheten frånintegritetssynpunkt för uppgifter om vilka böcker en person lånar görutskottet samma värdering som kulturutskottet. Utskottet anser såledessammanfattningsvis att sådana uppgifter normalt sett inte kan anses varasärskilt integritetskänsliga men att det i det enskilda fallet kan finnas riskför att sådana uppgifter används påett sätt som för låntagaren leder till skada eller men. Möjligheten - 1988/89:KU38att kartlägga en persons intresseområden kan av vissa personer uppfattas Bilaga 1 som ett hot mot den personliga integriteten. Vid en samlad bedömning av de skäl som talar för och deskäl som talar mot införande av en sekretessbestämmelse på förevarande områdefinner utskottet, i likhet med den uppfattning som kommit till uttryck imotionerna och med kulturutskottet, att skäleii för en sekretessbestämmelseväger tyngst. I sekretesslagen bör således införas en bestämmelse som gör detmöjligt att skydda registeruppgifter om lån vid bibliotek. Skäl att därvid göranågon åtskillnad mellan olika slag av register föreligger inte. När det gälleruppgifter i de databaserade registren finns i sammanhanget anledning erinra omvad som framhållits i propositionen och yttrandet, nämligen att tillgänglighetenfill dessa uppgifter i viss utsträckning torde kunna begränsas genomföreskrifter av datainspektionen. I likhet med kulturutskottet förordarkonstitufionsutskottet att bestämmelsen skall äga tillämpning på alla debiblioteksorgan som har att tillämpa reglerna om allmänna handlingarsoffentlighet. I bestämmelsen bör anges att den gäller"biblioteksverksamhet för uppgift i register om enskilds lån".Bestämmelsen tar i första hand sikte på uppgifter om allmänhetens lån. När det gäller lån av tjänstemän som är anställda hosmyndighet får man skilja mellan olika situationer. Således torde en tjänstemans"lån" av facklitteratur som han behöver för sin tjänst inte vara attbetrakta som lån av enskild i den i bestämmelsen angivna bemärkelsen. Om handäremot för egen räkning lånar hem en bok faller detta lån inte inom hanstjänstgöring utan är aft betrakta som lån av det slag som åsyftas ibestämmelsen. I praktiken torde några komplikationer i tillämpningen knappastböra uppstå. När det gäller en tjänstemans "lån" torde man nämligen,om annat inte framgår, kunna utgå ifrån att lånet sker i tjänsten. Som kulturutskottet anfört (yttr. s. 12) är det tillfyllest att sekretessbestämmelsen begränsas till att avse dels uppgift om vemeller vilka som har lånat en viss titel, dels uppgift om vilka fitlar som vissperson har lånat. Med uppgift om lån bör likställas uppgifter om reservationeller annan typ av beställning. Eftersom låneregistren i fortsättningen kommeratt kunna innehålla uppgifter för vilka sekretess råder blir def inte möjligtatf registren i sin helhet hålls tillgängliga för allmänheten. Inte heller fåruppgift om låntagare o.d. föras in i för allmänheten tillgängliga bokregister(kartotek) o.d. Med anledning av vad som i kulturutskottets yttrandeanförts om "öppna lånesysfem", varmed torde avses ett lånesystem därlåntagaren på "sticka" e.d. själv antecknar sitt namn m.m., fårutskottet anföra följande. Den föreslagna sekretessbestämmelsen avser endastuppgifter om lån som tillförts ett register. En låneprocedur som innebär attlåntagaren markerar sitt boklån med en "sticka" eller liknandepåverkas således inte av förslaget. Vad som i yttrandet anförts om att åtgärdenskulle innebära ett avstående från sekretesskydd från låntagares sida, saknarhärvidlag betydelse. Skulle av låntagare gjorda markeringar om lån sedermerasammanföras till ett register synes emellertid den nu föreslagna bestämmelsenbli tillämplig på det sålunda sammanförda registret. Om låntagaren själv gör enanteckning otti lånet i ett allmäntfillgängligt kartotek e.d. blir uppgifterna självfallet inte 1988/89:KU38 föremål för sekretess. Utskottetvill i anslutning till kulturutskottets förslag om ändring avforskningsbibliotekens lånerutiner för att få till stånd ett undantag från detföreslagna sekretesskyddet vid lån utöver viss tillägga följande.En lämplig rutin synes vara att bibliotekens låneblanketter/ beställningsblanketterkompletteras med en blankettextav innehåll att uppgift om låntagarens boklånfår lämnas ut tilj annan som vill låna boken. I och med att låntagaren skriverunder en sådan blankett erhålls samtycke fill eftergivande av sekretesskyddet.Ett sådant samtycke är giltigt, se 14 kap. 4 § sekretesslagen. Det är dock attmärka att krav på samtycke ej får ställas som villkor för lån som skall gällaunder normal lånetid. Ilikhet med vad som föreslagits i yttrandet bör sekretessbestämmelsen även omfattajuridiska personers lån vid bibliotek av hänsyn till behovet av skydd för derasförhållanden av ekonomisk natur. Som exempel kan nämnas att konkurrenter fillett företag som bedriver utvecklingsforskning inom ett visst område harintresse av vilken litteratur detta företag eventuellt lånar för ändamålet. Närdet gäller frågan om vilket skaderekvisit som bör gälla för den föreslagnasekretessbestämmelsen anser utskottet på de skäl som kulturutskottet redovisatatt detta bör utformas så att sekretess gäller om det inte står klart attuppgiften kan röjas utan skada eller men för den som uppgiften avser.Presumfionen bör således vara för sekretess (s.k. omvänt skaderekvisit). Bestämmelsenbör intas som en ny bestämmelse (22 §) i sekretesslagens 9 kap. (Sekretess medhänsyn till skyddet för enskilds förhållande av såväl personlig som ekonomisknatur). Sekretessfiden bör bestämmas till . Meddelarfrihet bör gälla förde sekretesskyddade uppgifterna. Utskottets förslag till nysekretessbestämmelse är intaget i bilaga 2'. 'Härfogat som underbilaga 2. 1988/89:KrU4y UnderbHagal Sekretesskydd för uppgifter i bibliotekenslåntagarregister har beslutatbereda kulturutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1988/89:67 omsekretssfrågor inom undervisningsväsendet m.m., såvitt avser avsnittetSekretesskyddet för uppgifter i bibliotekens låntagarregister (prop. s. 31),jämte motionerna 1987/88:K401 (m), 1987/88:K403 (fp) yrkande 7, 1988/89:K6 (fp)yrkande 1, 1988/89:K8 (c) yrkande 2, 1988/89:K9 (mp) yrkande 4, 1988/89:K401(mp) och 1988/89:K432 (m). I angivna avsnitt i proposifionen behandlas enframställning till från om attsekretess skall gälla för uppgifter i låntagarregistren i den allmännabiblioteksverksamheten. Efter att ingående ha redovisat de skäl som talar föroffentlighet och det behov av sekretess som kan ligga bakom önskemålet iframställningen, gör föredragande statsrådet den bedömningen att det inte finnstillräckliga skäl att införa en regel om sekretess på området (s. 32). Den genomgående uppfattning som kommer till uttryck imofionerna är att en sekretessbestämmelse bör införas. lämnar i detta avsnitt en kortfattadöversikt över biblioteksväsendet i . Vidare redovisar utskottet vissaaktuella uppgifter om bibliotekens lånesystem. Det finns tre typer av offentliga bibliotek, nämligenfolkbibliotek, skolbibliotek och vetenskapliga bibliotek ellerforskningsbibliotek. Dessutom finns det företagsbibliotek vid större privataföretag och industrier. Åven bibliotek av dessa slag brukar ofta med hänsyntill bokbeståndets inriktning m.m. hänföras till forskningsbiblioteken. Folkbibliotek finns i samtliga 284 kommuner i landet. Tillfolkbiblioteksnätet hör också sjukhusbiblioteken och bibliotek vidlandstingens skolor, vilka har landstingen som huvudmän, ochförbandsbiblioteken med staten som huvudman. Skolbiblioteken i både grundskolanoch gymnasieskolan har i de flesta kommuner nära knutits till och i många fallhelt integrerats med folkbiblioteken. har ansvaret förbiblioteksservice till interner vid kriminalvårdsanstalterna i landet.Verksamheten bedrivs emellertid i de flesta fall av det kommunalafolkbiblioteket i den kommun där anstalten är belägen motviss ersättning från . I detta sammanhang bör ocksånämnas Talboks- och (TPB) som ansvarar för servicentill synskadade och andra grupper av handikappade läsare, som är berätfigadeatt låna s.k. talböcker. TPB fungerar nämligen som lånecentral för talböckervisavi folkbiblioteken. I varje län fungerar ett folkbibliotek somlänsbibliotek, vars regionala verksamhet finansieras av resp. landsting. Statenger bidrag till denna verksamhet och tiH den verksamhet som lånecentraler ochdepåbibliotek svarar för. Inomgruppen forskningsbibliotek skiljer man på allmänbibliotek, specialbibliotekoch förvaltningsbibliotek eller verksbibliotek. Till gruppen allmänbibliotekhänförs kungl. och biblioteken vid universitet och högskolor. I detsammanhanget bör nämnas även Arkivet för ljud och bild () som omhändertarpliktleveranser av ljudradio- och televisionsprogram, film för offentligvisning samt grammofonskivor, ljudkassetter och videogram. Vid sidan av deallmänna forskningsbiblioteken finns ett stort antal specialbibliotek, somrymmer Htteratur inom endast ett eller några få ämnesområden. De flesta avdessa bibliotek är knutna till insfitufioner och organisafioner av olika slag: akademieroch andra lärda samfund, fackhögskolor och andra högre undervisningsanstalter,vetenskapliga institutioner, museer etc. Med denna anknytning fillinsfitufioner och organisationer av skilda slag följer också att dessabibliotek inbördes företer en skiftande karaktär, inte endast beträffandebokbestånd utan även beträffande organisation och tillgänglighetsprinciper. Förvaltningsbibliotekenär av starkt skiftande omfattning. De är i huvudsak avsedda att tjänaverksamheten vid myndigheterna. Utanför det egentliga biblioteksbegreppetfaller boksamlingar som används uteslutande i det dagliga arbetet vidmyndigheterna: Somanförs i propositionen förekommer vid folkbiblioteken i huvudsak tre typer avsystem för registrering av lån, nämligen dataregistrering, den s.k.kamerametoden och systemet med bokkort. Vid folkbiblioteken i 110 kommunerförekommer databaserade register som omfattar såväl låntagare som uteståendelån. Av övriga kommuner tillämpar till kamerametoden. Även vissafolkbibliotek som använder databaserade register har filialer som tillämparäldre registersystem. De största kommmunerna har i allmänhet infört datastöd iverksamheten. Detta innebär att av de ca 80 miljoner lån som förekommer vid dekommunala biblioteken uppskattningsvis hälften av lånen registrerasmed hjälp av data. Blanddataregistren märks främst Bibliotekens Utlånings- och Mediakontrollsystem,BUMS, som till skillnad från andra förekommande system på området är ettcentralt system. I systemets databas () finns när det gäller bokbeståndetca 1 miljon fitlar registrerade. Systemets låntagarregister omfattar låntagarei omkring 80 kommuner. Bland övriga datasystem kan nämnas , som förekommersom lokalt system i 30 kommuner, stadsbiblioteks datastystemDOBIS/LIBIS samt det danska systemet RC som används i . En utvecklingpågår mot en ökad datorisering och ytterligare databaserade registersystem ärunder utveckling, bl.a. i . De uppgifter som tillförsregistren är - förutom uppgifter om låntagaren 1988/89:KU38Bilaga 1 Underbilaga 1 och det som lånas ut -uppgifter om när lånetiden utgår. Påuniversitetsbibliotek och högskolebibliotek är låneregistreringen av det yngre,mer frekvent utlånade beståndet oftast datoriserat, medan registreringen avlån som gäller äldre, sällan lånade volymer oftast ännu sköts med kortsystem.Vid Tekniska högskolans bibliotek och bibliotek finnsstora specialinriktade informationscentraler med datoriseradelitteraturtjänster. Inomvissa delar av folkbibliotekens verksamhet finns ett av serviceskäl motiveratintresse av att bevara uppgifter om vad en enskild låntagare eller grupp avlåntagare har lånat hos . Detta gäller bl.a. den uppsökandeverksamheten Boken kommer och biblioteksservice i form av talböcker tillsynskadade m.fl. För folkbiblioteken och skolbibHoteken finns därtill ett behovav att bevara låneuppgifter med hänsyn tillbestämmelserna om biblioteksersättning till författarna. I det systemet ingårockså att upphovsmannaorganisationerna skall kunna genom stickprov kontrolleraersättningsberäkningarna. Material om utlåningen behöver alltså, när det gällerdessa bibliotek, bevaras efter det att själva lånetransaktionen äravslutad. Som framhålls i propositionen gäller emellertid i fråga om dedatabaserade registren att uppgifter om vad en enskild låntagare lånat raderasut så snart boken lämnats tillbaka. Författarfondens intresse av uppgifter förunderlag till biblioteksersättningen fillgodoses när det gäller BUMS-systemetpå så sätt att i systemets databas över tifiar finns ett räkneverk som förvarje titel anger det antal lån som förekommit. Förforskningsbibliotekens vidkommande finns inte något speciellt behov att bevaralåneuppgifter . Som framhålls i propositionen utestår emellerfidlånen i regel under betydligt än vad som gäller vid folkbiblioteken.Forskningsbiblioteken omfattas inte av reglerna om biblioteksersättning. Utgångspunktenför biblioteksnämndens framställning är att reglerna i tryckfrihetsförordningenom allmänna handlingars offentlighet är fillämpliga på handlingar som upprättasvid eller kommer in till en biblioteksmyndighet, t.ex. som led i dennasadministration. Utskottetvill i anslutning härfill erinra om att tryckt skrift, ljud- ellerbildupptagning eller annan handling som ingår i bibliotek - enligt 2 kap. 11 §tryckfrihetsförordningen - inte skall anses utgöra allmän handling. För att enhandling skall omfattas av denna bestämmelse krävs att den ingår sombeståndsdel i en samling av handlingar organiserade på ett sådant sätt att denenligt vanligt språkbruk är att betrakta som bibliotek. I rättspraxis harregeln ansetts tillämplig också på ADB-upptagningar i externa databaser såsomen litteraturdatabas med bibliografiska referenser (RÅ 1986 not 290). Enändring av bestämmelsen i förtydligande syfter har föreslagits (SOU 1988:64). Utskottetdelar den i propositionen och flertalet motioner framförda uppfattningen attintresset av offentlighet när det gäller uppgifter om enskilds lån i bibliotekär begränsat. Det intresse som kan finnas av att ta del 1988/89 :KU38 Bilaga 1Underbilaga 1 avregistret för ätt utöva kontroll över verksamheten torde, som anförs ipropositionen, för övrigt som regel kunna tillgodoses även om vissa uppgifter iregistren beläggs med sekretess. Normalt sett torde en uppgift om vad en person har lånatpå bibliotek knappast kunna anses vara särskilt känslig frånintegritetssynpunkt. I vissa fall kan emellertid en sådan uppgift vara förenadmed högst beaktansvärd risk för skada.