bet · GC01TU15 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening bör det av fastställdamålet för vägpolitiken att säkerställa en tillfredsställande vägstandard ilandets alla delar, även på det lågtrafikerade vägnätet, tillmätas enutomordentligtstor betydelse när upprättar planeringsramarna förbyggande av länstrafikanläggningar i de olika länen. Utskottet är för sin delinte övertygat om att så har skett, när planeringsramarna senast upprättades,och vill därför förorda att arbetet med dessa görs om med beaktande av vadutskottet nu anfört. Utskottet finner det vidare rimligt att länsstyrelserna -såsom framhålls i motion T209 (fp) - skall kunna överklaga de av vägverketfastställda planeringsramarna. Med det sagda tillstyrker utskottet ifrågavarandemotionsyrkanden. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följandelydelse; 40. beträffandevägverkets planeringsramar attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:T209 yrkande 1 i denna del och1988/89: A465 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethärom anfört, Cykeileder och gångbanor (mom. 41) (vpk) och Hans Lindförss (mp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "Anslagsnivån för" och slutar med "avstyrksmotionen" bort ha följande lydelse: Med hänsyn till den mycket stora betydelsen av cykellederoch gångbanor från trafiksäkerhets- och miljösynpunkt är det enligt utskottetsmening angeläget att anslaget för ändamålet ökas kraftigt. Cykelleder ochgängbanor bör vidare omfattas av planeringen för allmänna vägar och bekostas avvägverket såsom delar av de allmänna vägarna. Vad utskottet nu anfört - och som innebär att utskottettillstyrker motionen - bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 41 bort ha följandelydelse: 41. beträffandecykelleder och gångbanor attriksdagen med bifall till motion 1988/89:T340 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet härom anfört, 67 Vissändring av reglerna om statsbidrag till byggande av 1988/89:TU15 cykelleder(mom. 42) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 32börjar med "Utskottet är" och slutar med "sålunda motionen"bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att man pä regional nivå skall . kunna hafrihet att bestämma om variationer i den procentuella nivån för statsbidragtill kommunerna för byggande av cykelleder pä sätt som föreslås i motionen.Regeringen bör sålunda ändra bidragsreglerna så att de tillgodoser utskottetsönskemål. Vad utskottet nu anfört - och som innebär att utskottettillstyrker motionen - bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 42 bort ha följandelydelse: 42. beträffande viss ändring av reglerna om statsbidragtill byggande av cykelleder att med bifall till motion 1988/89:T351 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Separationmellan gång- och cykeltrafik (mom. 43) (), (vpk), RuneThorén (c) och Hans Lindförss (mp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "Eftersom utformningen" och slutar med "sagdamotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att kommunernabör stimuleras att åstadkomma en från trafiksäkerhetssynpunkt fördelaktigseparation mellan gång- och cykeltrafik. Så bör ske genom att reglerna omstatsbidrag till byggande av cykelleder ändras genom regeringens försorg. Meddet sagda tillstyrker utskottet motionsyrkandena. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 43 bort ha följande lydelse: 43. beträffande separation mellan gång- ochcykeltrafik att med bifall till motionerna 1988/89:T201 yrkande 1 och1988/89:T423 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethärom anfört, Medelsanvisning för bidrag till enskilda vägar(mom. 46) , och i (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "Den i" och på s. 34 slutar med "avstyrkermotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i de tvåmotionerna uttalade uppfattningen att medelsanvisningenunder anslaget bör ökas i jämförelse med regeringens /89:TU15 förslag.Den i motion T350 (m) föreslagna medelsanvisningen - 550 milj .kr. sominnebär en ökning med 111 milj.kr. synes utskottet lämpligast avvägd. Utskottettillstyrker sålunda yrkande 3 i nämnda motion. T215 (c)yrkande 28 torde genom utskottets ställningstagande få anses dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse: 46. beträffande medelsanvisning för bidrag till enskildavägar att med anledning av regeringens förslag och motion1988/89:T215 yrkande 28 samt med bifall till motion 1988/89:T350 yrkande 3 tillBidrag till drift och byggande av enskilda vägar för /90 anvisarett reservationsanslag på , Medelsanvisning för bidrag till enskilda vägar(mom. 46) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "Den i" och på s. 34 slutar med "avstyrkermotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i de tvä motionerna uttaladeuppfattningen att medelsanvisningen under anslaget bör ökas i jämförelse medregeringens förslag. Den i motion T215 (c) föreslagna medelsanvisningen-539milj.kr. -som innebär en ökning med 100 milj.kr. synes utskottet lämpligastavvägd. Utskottet tillstyrker sålunda yrkande 28 i nämnda motion. Syftet medmotion T350 (m) yrkande 3 torde genom utskottets ställningstagande få anses ihuvudsak tillgodosett. dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse: 46. beträffande medelsanvisning för bidrag till enskildavägar att med anledning av regeringens'förslag och motion1988/89:T350 yrkande 3 samt med bifall till motion 1988/89:T215 yrkande 28 tillBidrag till drift och byggande av enskilda vägar för /90 anvisarett reservationsanslag pä , Bidragsnormerna för de enskilda vägarna (mom. 47) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Utskottet vill" och slutar med "avstyrksmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning attbidragsnormerna nu bör ändras sä att de får den innebörd de hade innan deändrades till följd av beslut (prop. 1983/84:100 bil. 8,, rskr. Utskottet tillstyrker sålunda motionsyrkandet. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels attutskottets hemställan under 47 bort ha följande lydelse: 1988/89:TU15 47. beträffande bidragsnormerna för de enskilda vägarnaatt med bifall till motion 1988/89:T215 yrkande 27 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Samordning av civila vägplaner och krigsvägplaner (mom. 54) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar med "Som utskottet" och slutar med "yrkandet avstyrks"bort ha följande lydelse: Det är enligt utskottets mening av stor betydelse att ensamordning sker mellan den väg- och broupprustning som kontinuerligt pågår ifredstid och försvarets krigsvägplan. Annars är risken stor att man, om dendagen kommer då krigsvägplanen behöver tas i bruk, upptäcker att en del av devägar som ingår i planen är dåligt rustade för den trafik de då är ämnade för. Vad utskottet sålunda anfört - och som innebär attmotionsyrkandet tillstyrks - bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 54 bort ha följandelydelse: 54. beträffande samordning av civila vägplaner ochkrigsvägplaner att med bifall till motion 1988/89:T216 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Medelsanvisning för särskilda bärighetshöjandeåtgärder m.m. (mom. 56) (vpk) och Hans Lindförss (mp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "Utskottet ser" och slutar med "motionsyrkandenaavstyrks" bort ha följande lydelse:. De särskilda bärighetshöjande åtgärderna enligt riksdagensbeslut leder enligt utskottets mening till ett orimligt stort slitagepå vägnätet och till att stora mängder gods sannolikt överförs från järnvägarnatill vägarna. Detta sammanhänger med att bärighetsprogrammet är inriktat motatt höja brostandarden till att tåla minst 60 tons lastbilar, särskilt iskogslänen. Utskottet finner att en sådan ökad förslitning avvägsystemet till följd av ökad fordonsvikt och ökad vägtrafik på järnvägensbekostnad strider mot flera trafikpolitiska mål som antog våren 1988.Det gäller bl.a. kravet på acceptabel vägstandard i landets alla delar, liksomkravet på att större flöden av tung godstrafik bör ske per järnväg. Dessutom innebär ökad vägtrafik att centralamiljöpolitiska mål som antogs av hotas. Det gäller bl.a.kravet på reduktion av kväveoxidutsläppen och att utsläppenav koldioxid inte skall ökas. Bärighetsprogrammet har ibland motiverats med att det ären anpassning till det boggitryck som gäller inom EG. Men inom EG tillåtslikväl inte fordon med 60 tons totalvikt, ej heller fordon som är 24 meterlänga. "EG-anpassningen"är således i detta fall ofullständig och till 1988/89;TU15nackdel, eftersom EG-fordon pä detta sätt gynnas i utan att de svenskafordonen gynnas inom EG. Utskottet tillstyrker med det sagda motionsyrkandena ochavstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. Vad utskottet sålunda anfört bör som sin meningge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 56 bort ha följandelydelse: 56. beträffande medelsanvisning för särskildabärighetshöjande åtgärder m.m. attriksdagen dels med bifall till motionerna 1988/89:T235 yrkande 5 och1988/89:T359 yrkande 6 avslår regeringens förslag, dels med bifall tillmotionerna 1988/89:T223 yrkande 21 öch 1988/89:T359 yrkande 5 ' som sin meningger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Längd och vikt för landsvägsfordon (mom. 57) (vpk) och Hans Lindförss (mp) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 36börjar med "Av redogörelsen" och slutar med "avstyrks följaktligen"bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning. Regeringen börsålunda utan dröjsmål utfärda bestämmelser enligt vilka landsvägsfordonsbruttovikt och längd inte får överstiga resp. . Dispenser börkunna ges under en övergångstid, men dispensgivningen bör vara tämligenrestriktiv. Vad utskottet sålunda anfört - och som torde tillgodosesyftet med motionsyrkandena - bör som sin mening ge regeringen fillkänna. dels att utskottets hemställanunder 57 bort ha följande lydelse: 51. beträffande längd och vikt förlandsvägsfordon att med anledning av motionerna 1988/89:T223 yrkande22 och 1988/89:T258 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, Stopp för tunga lastbilstransporter över (mom. 58) (vpk) och Hans Lindförss (mp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "En inskränkning" och slutar med "avstyrksmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Hänsynen fill miljön och behovet av hushållning mednaturresurserna gör det enligt utskottets mening nödvändigt att radikalt minskavägtrafiken. Den effektivaste kortsiktiga åtgärden för att åstadkommaen sådan minskning är att förbjuda lunga lastbilstransporter över 30 mil.Dispenser bör kunna ges men så bör ske sä restriktivt som möjligt. Vad utskottet sålunda anfört och som innebär attmotionsyrkandet tillstyrks - bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels attutskottets hemställan under 58 bort ha följande lydelse: 1988/89:TU15 58. beträffande stopp för tungalastbilstransporter över 30 mil attriksdagen med bifall till motion 1988/89:T258 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Inriktningen av de bärighetshöjande åtgärderna (mom.59) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 37börjar med "Som framgår" och slutar med "detsamma avstyrks"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening används anslaget för särskildabärighetshöjande åtgärder i alltför stor utsträckning till att förstärka broarsbärighet. Riskerna blir därmed - som motionärerna framhåller- uppenbara attvägsträckorna på ömse sidor om broarna inte kommer att tåla den ökadebelastning som broarna byggs för. Regeringen bör därför enligt utskottetsmening se till att nuvarande ensidiga inriktning av användningen av medel, somanvisas under anslaget, ändras så att även själva vägarna i ökad utsträckningblir föremål för de bärighetshöjande åtgärderna. Vad utskottet sålunda anfört - och som innebär attmotionsyrkandet tillstyrks - bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 59 bort ha följandelydelse: 59. beträffande inriktningen av debärighetshöjande åtgärderna att med bifall till motion 1988/89:T215 yrkande 26 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Ändrad företagsform för (mom. 16) (vpk) anför:' Den omständigheten att möjligheter numera finns attfinansiera vägbyggen med lån innebär enligt min mening en kapitulation inför dereaktionära högerkrafter som vill utnyttja människors behov av att färdas pävägarna till en cynisk kapitalistisk exploatering. En avgiftsfinansieringinnebär vidare en oacceptabel diskriminering av ekonomiskt svaga grupper isamhället. Fördelningen på olika regioner av medel för särskilda bärighetshöjande åtgärder (mom. 60) och (båda c) anför: Som framhålls i motion T215 (c) har tidigareår riktat kritik mot hur anslaget för särskilda bärighetshöjande åtgärder används.Kritiken har bl.a. gällt det förhållandet att användningen inte har entillräckligt allsidig regionalpolitisk inriktning (se reservation nr 9, fogadtill trafikutskottets betänkande /88:20). 3.Användning av dubbdäck (mom. 88) 1988/89:TU15 () anför: har bestämt normer för hur och när snöröjningoch sändning och/eller saltning skall sättas in på olika typer av vägar. Det ärinte förvånande att det är det tertiära och sekundära vägnätet söm åtgärdassist, ofta inte alls. När halkan slår till på dessa ofta mycket smala, backigaoch kurviga vägar är dubbdäck ofta nödvändiga för en säker framkomlighet.Motståndare mot dubbdäck tycks glömma att många pendlare, skolskjutsar ochfärdtjänstbilar måste fram pä dåliga osandade vägar. Ser man till vägtrafikensom helhet är det min uppfattning att dubbdäcken sparar liv och att de, även omanvändningen av dem kostar, är samhällsekonomiskt lönsamma. Fördelarna vägertyngre än nackdelarna. översikt över motionemasbehandling /89:TU15 Motionnr Motionsyrkandena behandlas på nedan angivna ställen i 1988/89:T---------------------------------------------- utskottets utskottets ; reservation yttrande s. hemställanmom. 26,27,28 26,27,28 5 10 10 12 1 r\or» inr\ ' 1988/89 :TU nedan angivna ställen i gj| 1988/89: i 26,27,28 26,27,28 6,7,8 26,27,28 --------------- ----- ---- rrZ,---- ~;----- --- 1988/89:TU15 Motion nr Motionsyrkandena behandlas pa nedanangivna stallen i _.. 1988/89:T----------------------------- '-------------- '---------------- ' yttrande s. hemställan mom. nr 1 r\rtCi ictr\ t .1988/89:TU15 nedan angivna ställen I ., 26,27,28 6,7,8 Utskottet......................................................................... .... 15 Vägnätet.............................. .............................. .... 15 Vägpolitikensmål......................................................... .... 15 Vägplaneringsprocessen ............................................ .... 16 Anslagsfrågorm.m........................................................ 24' : Ämbetsverksuppgifter m.m....................... 24 Driftav statliga vägar................................................ 24 B3.Byggande av riksvägar.............................................. 27 B4.Byggande av länstrafikanläggningar......................... .... 29 Bidragtill drift av kommunala vägar och gator........... .... 33 Bidragtill drift Och byggande av enskilda vägar........ 33 B7.Tjänster till utomstående........................................... .... 34 : Försvarsuppgifter.................................... .... 35 : Särskilda bärighetshöjande åtgärder...... .... 35 Motionsyrkandenbeträffande flerårs- och fördelningsplaner m.m 37 Övriga frågor ............................................................... .... 43 Reservationer............................................... :................ 52 Kommunaliseringav vägplaneringen (vpk) .................. 52 Miljöskyddsprövningav vägar (fp,vpk,mp).................... .... 52 Ansvaret förfördelningen av investeringar i länstrafikanläggningar (vpk) 53 Översyn avväglagstiftningen (m)................................. .... 53 Vägverketsavkastningsberäkningar av investeringar (m) 54 Avgifts- ochlånefinansiering av vägbyggnadsprojekt (vpk) ... 54 Avgiftsfinansieringför drift av vägar (m,fp,c)................. 55 Avgiftsfinansieringför drift av vägar (vpk)..................... 55 Avgiftsfinansieringav Österleden (m,fp)....................... 56 Vägbyggnadsprojektsom inte finansieras med statliga medel (m)................................................................................... .... 56 Förräntning på lånemedel förväginvesteringar (c)...... .... 57 Ändrad företagsform för (m) ...................... .... 57 Medelsanvisning förämbetsverksuppgifter (mp)......... .... 57 Ändrad beteckning på anslaget fördrift av statliga vägar m.m. (c) .................................................................................... .... 58 Medelsanvisning för drift avstatliga vägar (m)............ 59 Medelsanvisning för drift avstatliga vägar (mp).......... 59 Tioårsprogram för beläggning avgrusvägar (c)........... 59 Driftsanslagets regipnalpolitiskaprofil (vpk,mp).......... ... 60 Automatisk hastighetsövervakning(m,fp).................... ... 60 Medelsanvisning för byggande avriksvägar (mp)........ ... 61 Kapitalkostnader för utbyggnaden avväg E6 (vpk,mp) 61 1988/89:TU15 Stopp för byggande av motorvägar(vpk,mp)............. 62 Bilaga Avbrytande av pågåendemotorvägsbygge i m.m. (vpk,mp) 62 Scandinavian Link (vpk,mp)........................................ 63 Trafikplats på riksväg4 vid Äby(vpk,mp).................... 63 Medelsanvisning förlänstrafikanläggningar m.m. (m) ..... 64 Medelsanvisning förlänstrafikanläggningar m.m. (c).. ..... 64 (vpk,mp) 66 planeringsramar (c)................................. ..... 67 Cykelleder och gångbanor (vpk,mp)........................... 67 Vissändring av reglerna om statsbidrag till byggande av cykelleder (vpk)............................................................... 68 Separation mellan gång- ochcykeltrafik (c,vpk,mp).... 68 Medelsanvisning för bidrag tillenskilda vägar (m)...... 68 Medelsanvisning för bidrag tillenskilda vägar (c)....... ..... 69 Bidragsnormerna för de enskildavägarna (c)............. 69 Samordning av civila vägplaner ochkrigsvägplaner (c) 70 Medelsanvisningför särskilda bärighetshöjande åtgärder m.m. (vpk,mp)................................................................. ..... 70 Längd och vikt för landsvägsfordon(vpk,mp) ............ ..... 71 Stopp för tunga lastbilstransporteröver (vpk,mp) 71 Inriktningen av de bärighetshöjandeåtgärderna (c) ..... 72 Ändradföretagsform för av (vpk) .. 72 Fördelningen påolika regioner av medel för särskilda bärighetshöjande åtgärder av och (båda c)...................................................... 72 Användningav dubbdäck av () .... 73 Bilaga Översiktöver motionernas behandling........................... .... 74 gotab 88511, 1989