bet · GC01KrU22 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet har avstyrktförslag om en nedläggning av En bok för allas utgivning av vuxenlitteratur (sesenast KrU 1986/87:17 s. 11). Utskottet har därvid uttalat att denna del avutgivningen bör fortsätta med hänsyn till det nära sambandet mellanbokdistribution och lässtimule-rande insatser som är utmärkande för En bok föralla-verksamheten och till att det i detta sammanhang behövs kvalitetsböckermed lågt pris. Utskottet finner inte anledning att ändra sin inställningoch avstyrker därför motion Kr314 yrkande 28. Förslaget i motion Kr327 (c,fp) syftar till attutgivningen av En bok för alla skall omfatta nordisk litteratur påoriginalspråket. Enligt det avtal som slutits mellan staten och StiftelsenLitteraturfrämjandet rörande utgivningen av En bok för alla skall denna utgivningfrämst avse tidigare utgiven och till svenska översatt litteratur. Utgivningenskall omfatta 15 dll 20 vuxen- resp. barntitlar. Vidbehandlingen av ett motionsförslag med samma syfte som det häraktuella redovisade utskottet (KrU 1987/88:16) de olika åtgärder som 1988/89:KrU22 vidtagits för att öka språkförståelsen i bl.a. att ennordisk bokklubb startats med stöd från . Utskottet framhöllockså att del är angeläget att öka språkförståelsen inom . Det är ettviktigt led i strävandena att stärka den nordiska geinenskapen och samarbetet. Vid session behandladesett medlemsförslag som syftade till inrättande av en nordisk bokserie med godnordisk litteratur. beslöt att rekommendera ... att vidta åtgärder för att en sådan bokserie skall komma tillstånd. Vidare kan nämnas att i Handlingsplan for nordiskkulturelt samarbejde (Nord 1988:52) framhåller bl.a. vikten av insatser för attåstadkomma ökad språkförståelse i . Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr327. Kreditgarantier till bokförlag (Gli), Stöd till bokhandel (G12), Distributionsstöd till fackbokhandel m.m. (G 13) och Lån för investeringari bokhandel m.m. (G 14) Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Talboks- och punktskriftsbiblioteket:Förvaltningskostnader(G 15) och Produktionskostnader (G 16) Talboks- och (TPB) har tilluppgift att i samverkan med andra bibliotek i landet arbeta för att synskadadeoch andra handikappade får tillgång till litteratur. För att uppfylla dettaåliggande skall TPB framställa och låna ut talböcker och punktskriftsböcker,tillhandahålla punktskriftsböcker för försäljning samt bistå folkbibliotek ochandra med råd och information. Vidare beslutar TPB bl.a. om utbetalning enligtförordningen (1982:798) om kompensation i vissa fall för kostnader på grund avkassettskatt. Den under anslaget beräknade anslagsposten Kompensation förkostnader för kasséttskatt föreslås bli oförändrad. Den uppgår till 1 475 000kr. I propositionen föreslås att förvaltningskostnadsanslaget skall höjas meddrygt 1,9 milj. kr. FörTPB:sprodukdons-kostnaderberäknas i propositionen ett anslag om . vilket innebär attanslaget höjs med drygt 1,6 milj. kr. Fördelningen inom produktionskostnadsanslaget på olikaanslagsposter redovisas i propositionen enligt följande tablå. Beräknad ändring 1989/90 l'roi.inklion: laglor inköp av talliöckei till läns- loipioduklion av vidoogiani Ibrdöva t-tii/va o. inoon I fleramodoner föreslås en höjning av TPB:s produkdonskostnadsanslag i 1988/89:KrU22 första hand för att göra det möjligt att producera flerpunktskriftsböcker för försäljning men även för andra ändamål inom TPB:sverksamhetsområde. Moderata samlingspartiet påpekar i motion Kr234 att TPBunder har haft svårigheter att upprätthålla en tillfredsställandeproduktion av främst punktskriftsböcker för försäljning. Motionärerna föreslårdärför att anslagsposten Produktionskostnader för punktskriftsböcker förförsäljning skall höjas med . utöver vad regeringen föreslagit dlltotalt . (yrkande 1). Detta belopp överensstämmer med vad TPB harbegärt i sin anslagsframställning för kommande budgetår. Anslagshöjningen skallenligt motionärerna finansieras genom att motsvarande medel får tas från demedel som beräknas för kompensation för kostnader för kassettskatt inom TPB:sförvaltningskostnadsanslag (yrkande 2). Utskottet är inte berett att förorda att medel i enlighetmed förslaget i motion Kr234 förs över från anslaget till förvaltningskostnaderoch att detta anslag alltså skulle minska med . Realt sett skulleöverföringen innebära en ökad budgetbelastning med detta belopp. Utskottettillstyrker således regeringens förslag till medelsanvisning beträffande TPB:sförvah-ningskostnadsanslag och avstyrker motion Kr234 i motsvarande del(yrkande 2). En ökning med . av TPB:s medel för produkdon avpunktskriftsböcker för försäljning föreslås som nämnts i motion Kr234 samt imodon Kr302 (vpk). Utskottet vill erinra om att detta stöd infördes först -/85 - och att anslagsposten sedan desskontinuerligt förstärkts. I detta sammanhang kan också nämnas att den tekniskautvecklingen har inneburit att betydligt fler titlar nu kan erbjudas tillförsäljning än vad som var fallet när stödet infördes. Då kunde ca 5 titlarerbjudas medan totalt 27 nyproducerade titlar fanns tillförsäljning. Utskottet är inte berett att förorda den av motionärernaföreslagna anslagshöjningen och avstyrker alltså motionerna Kr234 yrkande 1 ochKr302 i här aktuell del (yrkande 1 och yrkande 3 delvis). Utskottet tar i det följande upp frågan om vikten av attproduktionen på området kan upprätthållas på nuvarande nivå. I motion Kr302 föreslås också en höjning av anslagspostenProduktionskostnader för talböcker, punktskriftsböcker, informationsmaterialm.m. med totalt 3 milj. kr. I motion Kr355 (c) föreslås att anslaget skallhöjas med 1 milj. kr. bl.a. för att de insatser som TPB planerar att göra förafatiker och utvecklingsstörda skall kunna fullföljas. Med anledning av motionsförslagen vill utskottet erinra omatt utskottet underströk (KrU 1987/88:16 s. 20) att det är viktigtatt den nuvarande nivån på TPB:s produktion av tal- och punktskriftsböcker kanupprätthällas. Utskottet uttalade vidare att om de av regeringen föreslagnamedlen visade sig vara otillräckliga, regeringen borde återkomma med förslag omtilläggsanslag. TPB har i skrivelse till regeringenredovisat att de för produktionskostnader anvisade medlen visat sig inte vara dllräckliga om J2 produktionsnivån skallkunna bibehållas. TPB begärde därför ett tilläggsans- 1988/89:KrU22 lag på . Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen i proposition 1988/89:125 med hänvisning till uttalande föreslår att genom medelsanvisning på tilläggsbudget ett belopp av angivna storlek tillförs den under produktionskostnadsanslaget uppförda anslagsposten Produktionskostnader för talböcker, punktskriftsböcker, informationsmate rial m.m. ' Utskottetvill med anledning av här aktuella motioner ånyo framhålla att det är viktigtatt TPB:s produktion av tal- och punktskriftsböcker såväl för utlåning somförsäljning kan upprätthållas på nuvarande nivå. Utskottet anser därför att omde i budgetpropositionen föreslagna medlen visar sig vara otillräckliga regeringenbör återkomma med förslag om tilläggsanslag. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag tillmedelsberäkning för anslagsposten Produktionskostnader för talböcker,punktskriftsböcker, informationsmaterial m.m. och avstyrker motionerna Kr302yrkandena 2 och 3 i motsvarande del och Kr355 yrkande 9. Enligt proposidonen bör TPB ges ett bemyndigandeatt under /90 få lägga ut beställningar av talböcker,punktskriftsböcker och informationsmaterial till ett belopp om högst 8,4 milj.kr. Detta belopp kommer att belasta anslaget /91. Utskottettillstyrker att regeringen får ge TPB det begärda bemyndigandet. Imodon Kr355 yrkas att som sin mening skall ge regeringen till kännavad i motionen anförts om kultur- och informationsinsatser för handikappade(yrkande 8). Modonärerna anför att genom anslagen till och litteratur samt produktionsanslaget till TPB kansamhället göra verksamma insatser för att bereda vissa handikappgrupper vidgattillträde till kulturupplevelser. Medanledning av motionsyrkandet vill utskottet påpeka att konstitutionsutskotteti betänkandet 1988/89:KU23 behandlar de förslag som lagts fram ibudgetpropositionen om anslaget till nyhetsinformationoch litteratur. Vad avser motionärernas synpunkter på syftet med TPB:sproduktionskostnadsanslag får utskottet hänvisa till vad som anförts i detföregående. Det är enligt utskottets mening inte erforderligt att riksdagenvidtar någon åtgärd med anledning av yrkande 8 i motion Kr355. Bidrag till m.m. (G 17) Utskottettillstyrker regeringens förslag. : Förvaltningskostnader (G 18) Utskottettillstyrker regeringens förslag. : Stöd till lokal programverksamhet (G 19) Ipropositionen föreslås att anslaget förs upp med ett i förhållande till innevarande budgetåroförändrat belopp om 1 milj. kr. Syftet med det stöd ,, som lämnas till lokalprogramverksamhet är i första hand att främja uppkomstenav lokala egensändningar. Enligt motion Kr314 (m) saknar ett 1988/89:KrU22stöd av den storleksordning som föreslås i propositionen all betydelse för omlokal TV-produktion skall kunna komma i gång. Motionärerna yrkar därför avslagpå det i propositionen föreslagna stödet till lokal programverksamhet (yrkande29). I propositionen redovisas att kabelnämnden /88 har beslutat om bidrag till 16 mottagare med sammanlagtdrygt 1.3 milj. kr. Utskottet finner det angeläget att den verksamhet med lokalTV-produktion som startar på olika håll i landet kan få ett visst stöd.Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till medelsanvisning ochavstyrker yrkande 29 i motion Kr314. (G 20) verksamhet finansieras helt med avgiftersom tas ut av de sändande föreningarna. Dessa avgifter anpassas så attinkomsterna - som redovisas under en särskild inkomsttitel på statsbudgeten -beräknas täcka kostnader för nämndens verksamhet. Avgiften är 15kr. per påbörjad sändningstimme. 1 propositionen föreslås en höjning avanslaget med . Enligt motion Kr314 (m) är det principiellt fel attnärradioföreningarna skall finansiera den del av närradionämndens verksamhetsom utgörs av myndighetsutövning. Kostnaderna härför skulle enligtmotionärernas beräkningar uppgå till 1 milj. kr. De föreslår därför att det iproposidonen föreslagna anslaget ökas med detta belopp (yrkande 30). Utskottet har vid fyra tillfällen tidigare - senast våren1987 (KrU 1986/87:11 s. 22) - inte haft något att erinra mot attnärradionämnden helt skall finansieras genom avgifter. Utskottet finner inte skälatt ändra sin tidigare inställning och avstyrker alltså motion Kr314 yrkande30. Regeringens förslag till medelsanvisning tillstyrks. Utskottet behandlar i det följande en rad motionsförslagsom rör närradions verksamhet. Bestämmelser om närradions verksamhet finns i första handi närradiolagen (1982:459). Bestämmelserna innebär sammanfattningsvisföljande. har tillsyn över närradioverksamheten.Nämnden lämnar tillstånd till sändningar och beslutar om fördelning avsändningstiden. Rätten att sända närradio är begränsad till lokala ideellaföreningar som bedriver verksamhet inom sändningsområdet, församlingar inomsvenska kyrkan, studerandesammanslutningar samt sammanslutningar av flerasänd-ningsberättigade organisationer - närradioföreningar. Närradio får barasändas över sådana sändare som ställer till förfogande. I 1 § i lagen föreskrivs att närradiosändningar skall haen begränsad räckvidd. Närradion är föremål för utredning-utredningen om vissa närradiofrågor (dir. 1988:22). En särskild utredaretillkallades med uppgift att utreda vissa frågor i närradionsregelverk, bl.a. om närradioföreningarnas ställning och sändarnas räckvidd.Även skyldigheten för närradion att använda sändare skall ses över. Enligt 10 § får kommersiell reklam inte sändas i närradio.Det är inte heller 1988/89: KrU22 tillåtet att sända ett visst program ellerprograminslag som bekostas av medel som har ställts till den sändandesammanslutningens förfogande under förutsättning att programmet eller inslagetsänds. Sammanslutningarnas programutbud får inte annat än i begränsadomfattning innehålla material som inte har framställts enbart för den egna verksamheten.Närradioföreningarnas eget programutbud är begränsat till vissa ämnen som kananses vara av gemensamt intresse för de medverkande sammanslutningarna. I två motioner tas frågan om reklam i närradion upp.Enligt motion Kr208 (m) bör upphäva 10 § närradiolagen. 1 motionKr-348 (c) begärs förslag om försöksverksamhet med reklamfinansierad närradio. har (se senast KrU1987/88:11 s. 31) avslagit motionsförslag om tillåtande av reklam i närradio. Den övergripande frågan om huruvida reklainsändningarskall tillåtas i etermedierna kommer med anledning av ett antal motionsförslagatt behandlas av . Med hänsynhärtill avstyrker utskottet motionerna Kr208 och Kr348. Förslaget i motion Kr344 (c) syftar till att små sändandesammanslutningar skall få särskilt stöd till sändningskostnaderna. Motionärerna anför bl.a. att för sådana sammanslutningarpå mindre orter med liten sändningstid blir kostnaderna för sändarhyraoproportionellt hög. Som exempel nämner de att om en ort sänder närradio' 10timmar blir sändarkostnaden . per sändningstimme.Många sändande sammanslutningar på mindre orter har en sådan sändningstid ochkostnad. Enligt motionen bör närradioutredningen få i uppdrag att utredaförutsättningarna för att införa det förordade stödet. Som redovisats i det föregående ingår frågan omteleverkets sändarmono-pol i utredningsuppdraget. I direktiven redovisas attteleverket i skrivelse till regeringen föreslagit att verkets monopol pånärradiosändare skall avvecklas. Som skäl för sitt förslag anför televerketatt det i ett läge där relativt kraftiga prisökningar skulle behöva göras föratt täcka kostnader för verksamheten, är rimligt att de sändandeföreningarna ges frihet att överväga andra alternativ än somtillhandahållare av närradiosändare. Härigenom skulle, enligt ,föreningar som så önskar kunna anskaffa egna sändare och genom ideella insatserfå möjlighet att reducera . Mot här angiven bakgrund konstaterar utskottet att detingår i utredningens uppdrag att se över möjligheterna att nedbringanärradioföreningarnas sändningskostnader, bl.a. genom att televerketssändarmonopol skulle upphöra. Med hänsyn härtill anser utskottet att någonriksdagens åtgärd med anledning av motion Kr344 inte är påkallad. En rad frågor rörande närradioverksamheten tas upp imotion Kr235 (fp). Motionärerna hävdar att är närradiostationerna de enda rent lokala radiostationerna. Med hänvisning till utvecklingen i andra länder - i första hand - anför de att det även i kan förväntas uppstå ett ökat tryck att få etablera ljudradiostationer som bevakar förhållanden i närsam- ,c hållet påett mera samlat sätt än närradion i sin nuvarande utformning kan 1988/89:KrU22göra. Motionärerna anser att sådana önskemål bör tillmötesgås inom ramen för defrekvenser för ljudradio som står till buds. Det kan ske antingen genom attlokala, reklamfinansierade ljudradiostationer får etableras i den utsträckningsom tillgången pä frekvenser tillåter eller genom att de föreskrifter somnu begränsar närradions möjligheter att utvecklas till en verklig lokalradioför närsamhället tas bort. Enligt modonärerna bör bestämmelsen om närradioföreningenssändningsrätt slopas, så att det står helt klart att det är möjligt för denärradioföreningar som så önskar att kombinera de lokala sammanslutningarnasegna, mera profilerade program med allmänna program. Motionärerna anser att antalet regler för närradion börminskas och de bestämmelser som blir kvar bör förenklas. Bestämmelsen attnärradiosän-darnas räckvidd skall begränsas fyller, enligtmotionen, inte längre någon funktion. beviljas nämligen i allmänhetundantag från den regeln. Vidare bör förfarandet förenklas när sändandeorganisationer vill ändra eller byta sändningstid. Sådana frågor bör, sägermodonärerna, i stort sett kunna handläggas antingen av de berördaorganisationerna eller av närradioföreningarna - men utan inblandning avnärradionämnden. I uppdraget till den särskilde utredaren bör tydligaremarkeras att all byråkratisk reglering som inte är oundgängligen nödvändigskall avskaffas. Enligt hemställan i motionen bör i enframställning till regeringen ställa sig bakom modonärernas syn på närradionsverksamhet. Med anledning av motionsyrkandet vill utskottet erinra omatt utredningen beräknar avlämna sitt slutbetänkande . Flera avde problem soin motionärerna pekat på ingår i utredningsuppdraget. härtill anser sig utskottet inte böra föreslå någon åtgärd medanledning av motion Kr235. Utbyte av TV-sändningar mellan och (G 21) De utsändningar av en finländsk TV-kanal som inleddes ijuli 1986 sker med stöd av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram. Lagen är i avvaktan på ett bredare nordisktTV-satellitsamarbete tidsbegränsad och gäller - sedan den fått förlängdgiltighetstid - till utgången av . Tillståndet för sändningarna innehasav Riksförbundet Finska Föreningar i . TV-utbytet mellan och har under 1988utvidgats med en svensk TV-kanal över Helsingforsområdet. har i enlighet med regeringens förslag (prop. 1988/89:25 bil. 5, 1988/89:KrU8, rskr. 1988/89:16) beslutat att skall tillhandahålla och överföra ett svenskt TV-program till samt att Riksförbundet Finska Föreningar i skall få bidrag för sin sändningsverksamhet. I enlighet med en överenskommelse som träffades mellan de för TV-frågor ansvariga regeringsmedlemmarna i och skall TV-samarbetet mellan länderna bekostas på likställda villkor. Möjligheten att göra den finländska TV-kanalen tillgänglig för merparten av de finsktalande hushållen i studeras av utredningen (U 1987:02) om ökat 15 TV-utbyte mellan Sverigeoch . Med hänvisning bl.a. till pågående . 1988/89:KrU22utredningsarbete föreslås i propositionen att lagens giltighetsdd förlängs medytterligare . 1motion Kr354 (c) föreslåsen ändring av lagen av innehåll att lagsdftningenskall bli permanent (yrkande 4). mening bör resultatet av nu pågående utredningsarbete inteföregripas. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen om en förlängningav lagens giltighetsdd och avstyrker motipnsyrkandet. tekniska kostnader för sändningarna avdet finländska TV- programmet har hitdlls täckts från anslaget G 23 Sändningar av finländska televisionsprogram. i det föregående redovisade beslut om . överföring av ett svensktTV-program till innebar även att 4 056 000 . kr. anvisades under ettnytt förslagsanslag benämnt Utbyte av TV-sändning- > ar mellan ochFinland. I budgetpropositionen föreslås att dessa båda anslag förs ihop tillett anslag under anslagsbeteckningen Utbyte av TV-sändningar mellan ochFinland samt att totalt : anvisas under anslaget. Det föreslås attteleverket härav skall erhålla drygt 8 milj. kr. för tekniska kostnader m.m.och Riksförbundet Finska föreningar i drygt 2,6 milj. kr. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag. Deutsändningar av en finländsk TV-kanal som pågår med stöd av lagen kan tas emoti Mälarlandskapen. Förslagen i motionerna Kr306 (s) och Kr354 (c) syftar utbyggnad av de finländska TV-sändningarna. förstnämnda modonen anförs att den nu gällande ordningen inte kan varaannat än en tillfällig lösning. Sändningarna når bara en minoritet av Sverigesfinsktalande befolkning. Den stora majoriteten står fortfarande utanförmöjligheten att ta emot finska program. Modonärerna anser att det är ytterstangeläget att sådana beslut fattas, att man i hela landet kan fåtillgång till den finländska televisionens program. Det är därför enligtmotionärerna viktigt att pågående utredningsarbete genomförs snabbt ocheffektivt. De hemställer att riksdageri som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad som anförts om utvecklingen av TV-utbytet mellan och . I motion Kr354 framhållsatt det är angeläget att arbetet på att sprida de finländska sändningarna tillfler orter bedrivs skyndsamt. Enligt modonärernas mening bör och1990 finländska TV-sändningar komma till stånd från sändarna i ,, , och . De föreslår att gör enframställning dll regeringen av denna innebörd (yrkande 5). Medanledning av dessa förslag vill utskottet erinra om att kulturministernframhåller att de positiva erfarenheterna från den hittillsvarande försöksverksamheteni gör det naturligt att diskutera formerna för den fortsattaverksamheten. Han understryker att det är angeläget att frågan om hur man iframtiden kan utsträcka tillgången av den finländska kanalen till merparten avde finsktalande hushållen i studeras närmare. I detta sammanhang hänvisarhan till att i det utredningsarbete som pågår även Rättelse: S. 19 rad 4 nerifrån Står: 1988/89 Rättat till:1989/90 möjligheterna dlldistribution via satellit undersöks. Med hänvisning dll det 1988/89:KrU22 anförda anser utskottetatt motionsyrkandena inte påkallar någon Imodon Kr3 (m) väckt med anledning av det i jroposidon 1988/89:25 framlagdaförslaget om utbyte av TV-sändningar mellan och förordas att enutvärdering skall ske av användningen av det bidrag söm lämnas tillRiksförbundet i för sändningskostnader. Motionärernaanser att uppgifterna i propositionen beträffande detta bidrag är mycketkortfattade. Det är svårt att bedöma såväl behovet.i dagsläget som längre frami tiden, säger de. Med anledning av modonenvill utskottet anföra följande. Somnämnts i det föregående har sändningar av finländska TV-program överStor-Stockholmsområdet pågått sedan år 1986.1 regeringsförslaget omrundradiosändningar av finländska televisionsprogram (prop. '1985/86:54, KrU1985/86:12, rskr. 1985/86:86) påpekades bl.a. att för att reguljäraprogramsändningar skulle kunna starta krävdes att vissa organisatoriska ochrättsliga frågor löstes som hade samband med utsändningen av programkanalenfrån och vidaresändningen i . Bl.a. måste en juridisk personbildas som regeringen kunde ge rätten att sända finländska televisionsprogrami enlighet med den föreslagna lagen och som kunde ta ansvar för nödvändigaavtal med upphovsmän och andra rättighetshavare. Bildandet av en sådanjuridisk person var en fråga för och finländska intressen. Innansändningstillstånd kunde ges måste regeringen värdera den juridiska personenslämplighet för uppgiften och möjlighet att svara mot de krav som ställs isammanhanget. RiksförbundetFinska Föreningar i har haft dllstånd att bedrivasändningar. Förbundet svarar för förhandlingar med upphovsrättsorganisationernasamt för de kostnader som följer av sådana avtal. har detekniska kostnaderna för sändningar täckts av , medan övriga kostnadertäckts av genom anslag till . Överenskommelsen omutvidgning av TV-utbytet mellan och innebär - som redovisats idet föregående - att samarbetet skall bekostas på lika villkor. Vardera statenbör svara dels för redigering och översändning av ett TV-program till det andralandet, dels för kostnader för rundradiosändningen i det andra landetsTV-program i det egna landet. Ienlighet med överenskomrrielsen har medel beräknats för sändningsverksamheten.I budgetpropositionen påpekas att en viktig faktor vid bedömningen avmedelsbehovets storlek är utgången av ännu ej slutförda förhandlingar mellantillståndsinnehavaren och företrädare för berörda upphovsrättsorganisationer.Kulturministern aviserar att han budgetproposition kommer attredovisa om utfallet av förhandlingarna har föranlett ändringar i stödet tillförbundet. Avden lämnade redovisningen framgår att bidraget till Riksföreningen FinskaFöreningar i i huvudsak är avsett att täcka upphovsrättsliga kostnader.Det finns därför enligt utskottets mening inte något skäl att utvärdera detta bidrag.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet ,q Bidragtill dokuinentation av medieutvécklingen (G 22) 1988/89:KrU22 Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1. beträffandemedelsanvisningen till attriksdagen till för /90 anvisar ettförslagsanslag av , 2. beträffande förslaget till lag om ändring ilagen (1963:173) om avdrag för avgifter till stiftelsen , m.m.