bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — har vidare uppgivit att han vid samtal medÅhmansson med anledning av att skulle lämna enredogörelse för sina resor m. m. tog upp frågan om ersättning för de utlägg somhan hade haft för resor, hyra av lokalen på Söder m. m. Därvid skulle han ocksåha begärt ersättning för avlyssningsutrustning som han hade anskaffat ochangivit beloppet till . Enligt skulle ha sagtatt utrustningen visserligen inte fick användas men att den likväl kundeinköpas för statsmedel och utnyttjas för utbildnings- och demonstrationsändamål.Åhmansson hänvisade emellertid att vända sig till medsina ersättningskrav. Detta gjorde han också i samband med att Sandströmsökte honom per telefon för att meddela att skulleåtergå i ordinarie tjänst vid . I fråga om påstående om att han den 25 majhade framställt krav på ersättning med . för avlyssningsutrustninghar uppgivit att han inte har något minne av attavlyssningsutrustning över huvud taget nämndes. Däremot var det klart att EbbeCarlsson skulle ha ersättning för utlägg för resor, lokalhyra m. m. ochÅhmansson hänvisade honom till . har påpekat att han intehar möjlighet att utan tillstånd från regeringen göra utbetalningar på 500 000kr. Därför kan han inte ha diskuterat en utbetalning av ett sådant belopp medEbbe . För ter det sig orimligt att han skulle ha förklaratsig beredd att köpa in avlyssningsutrustning under föreliggande omständigheter. har i fråga om samtalet med den 31maj uppgivit att han hade sökt denne för att underrätta omatt skulle återgå till sin ordinarie tjänstgöring den 1 juni.Ebbe hade då enligt meddelat att det återstod en resa somPer-Ola först skulle göra men att denne kunde vara åter i ordinarietjänst . Vid samtalet sade enligt också atthan ville ha betalt med . för anskaffad avlyssningsutrustning.Sandström har uppgivit sig ha blivit mycket häpen över krav ochpåtalade att köp av någon avlyssningsutrustning aldrig hade varit på tal. För egen del måste jag konstatera att om att skulle ha förklarat sig beredd att förett belopp av . köpa in avlyssningsutrustning som inte får utnyttjasi spaningsverksamheten ter sig mycket egendomlig. Jag anser mig inte kunnafästa tilltro till denna uppgift. Sammanfattningsvis har granskningen av olika uppgifterrörande hemlig avlyssning som spaningsmetod och anskaffande avavlyssningsutrustning föranlett följande ståndpunktstaganden från min sida. Dethar enligt mitt bedömande kunnat klarläggas att polisledningen genom ,sedan frågan om hemlig avlyssning hade kommit upp , i varjefall gav besked till utredningsgruppen rörande mordet på hemlig avlyssning inte skulle få förekomma. Det är uppenbart att detta beskedinte ändrades . Det är också klarlagt att ingen i polisledningen på någotsätt haft med anskaffandet av avlyssningsutrustning att göra. KU1988/89:30 Bilagedel C 5.Rikspolischefens handlande med anledning av information om att missförhållandenrådde inom SÄK Redan innan tillträdde sin tjänst somrikspolischef blev han genom uppmärksammad på att någon inom SÄK skulleundertrycka den inom SÄK bedrivna utredningen rörande mordet på begärde då en föredragning av Näss om utredningsarbetet. framhöll enligt egenutsago för att Näss inte varit uppriktig mot och det gällde SÄK:s utredning rörande mordet på . uppgavatt Näss "blockerade" en fortsatt utredning i ett visst hänseende. Åhmanssonanser att lämnade uppgifterna . Den 24februari bad emellertid om att få komma hem till Åhmanssontillsammans med Kegö och Barrling. Därvid uppgavs att Kegö och Barrling hadeblivit "stoppade" i sitt arbete. Det skulle bero på "bristandeomdöme och kunskaper" hos Näss som inom SÄK hade ansvaret för utredningenav mordet på . begärde ånyo ett sammanträffandemed varvid han framhöll att situationen på SÄK var mycket allvarlig.Det förelåg missförhållanden på grund av Näss agerande. diskuterade med i dennes egenskap avchef för den allvarliga kritik som hade framförts. Mot bakgrund av kritikenoch den risk för attentat som hade påstått skulle föreliggabeslutade om att förstärka med ytterligareutredningsmän. Det var med anledning av det beslutet som valet av utredningsmändiskuterades mellan , Kegö och Barrling . Redanden hade för övrigt en omorganisation skett med avseende på helautredningen inom av mordet på . Vidare hade detbeslutats att tillsammans med skulle ta ett direkt ansvarför . uppgift skulle vara att läsa det material somKegö och Barrling hade arbetat fram och att vidarebefordra eventuella akuta hotså att en hotbildsbedömning skulle kunna göras. Vidare skulle han se till attdet material som kom fram genom också fördes vidare tillPalme-utredningen i övrigt och inte stannade inom SÄK såsom hade påståtts. I syfte att skapa ytterligare garantier för att materialfrån den inom SÄK bedrivna utredningen beaktades inom iövrigt och med hänsyn till frågan om att det skulle råda missförhållanden inomSÄK beslutade att tillskapa en "paraplyorganisation" somskulle utgöra en förmedlande länk mellan SÄK och den övriga mordutredningen. Idetta "paraply" ingick förutom , överdirektören ,avdelningschefen , Näss, sedermera , ,biträdande chefen för rikskriminalen, , chefen för våldsroteln vidrikskriminalen, och . Förundersökningsledningen hadefull insyn i båda delarna av genom . tog på nytt med uppfrågan om eventuella försummelser från SÄK:s sida såväl i samband med som eftermordet. efter lät också bilda en särskildutredningsgrupp som bl. a. skulle undersöka om någon inom SÄK hade gjort sigskyldig till Underlätelse eller på annat sätt hade förfarit felaktigt. Gruppenbestod av , Zelmerlöv och ytterligare två medarbetare från SÄK. Vid en bedömning på grundval av vad som har framkommit imin utredning föreligger inte någon grund för den kritik som har förts fram motÅhmansson att han inte har varit aktiv för att utreda påståendena om hot ellerattentat och om missförhållanden inom SÄK. Min granskning i ärendet ger vidhanden att har tagit allvarligt på dessa påståenden och sökt vinnaklarhet i saken. KU 1988/89:30 Bilagedel C 6.Synpunkter på att förundersökningsledningen inte var underrättad om att KU 1988/89:30 i samråd med polisledningen skulle företa utlandsresor i syfte Bilagedel C attinhämta information av betydelse för förundersökningen rörande mordet Bilaga B 2 på m. m. har i samråd med och fyra eller fem resor i för att samla upplysningar som kundevara av betydelse för mordutredningen. har på ett särskilt sättställt sig bakom verksamheten genom att besluta om att såsompolisman skulle medfölja på resorna i egenskap av följeslagare. harenligt vad som har framgått direkt givit i uppdrag att ta kontaktmed Banisadr i för att erhålla upplysningar. Förundersökningen i utredningen av mordet på under ledning av åklagare. I åklagarnas uppgift som förundersökningsledareligger ett ansvar för vilka utredningsåtgärder som bör eller inte bör vidtas.Det ankommer på polismyndigheten att i dess spanings- och efterforskningsarbetehålla åklagarna väl underrättade om utredningsåtgärder och underställa demfrågor om andra åtgärder som ankommer på förundersökningsledaren. Frågan omfördelningen av befogenheter och ansvar mellan åklagare och polis i samband medförundersökning har i olika sammanhang diskuterats ingående med anledning avutredningen av mordet på (se JK-Beslut s. 144 ff, SOU 1987:72s. 79 ff och SOU 1988:18 s. 52 ff). Enligt mitt bedömande var åtgärden från och att på det sätt som skett medverka till att utlandsresorna kom till ståndav sådan vikt att förundersökningsledningen borde ha underrättats på förhand omåtgärden. Vad särskilt gäller uppdrag till att takontakt med Banisadr är uppenbart att frågan om uppdraget hade bortunderställas förundersökningsledningen. Jag anser alltså att och handlade feli de nu angivna hänseendena. underlåtenhet skall dock ses ibelysning av att polisen, enligt vad som är känt för mig, hade ett uppdrag frånförundersökningsledningen att höra Banisadr men att detta uppdrag dittillsinte hade kunnat fullgöras i gängse former. Jag avser inte att vidta någon åtgärd med anledning av detinträffade utan låter bero vid det uttalande som har gjorts i det föregående. Det bör tilläggas att jag har ägnat uppmärksamhet åtfrågan huruvida den samverkan som i övrigt förekommit mellan ochpolisen bort föranleda någon särskild åtgärd från polisledningens sida. Jag hardärvid noterat att åklagarsidan på ett mycket tidigt stadium - närmare bestämtden - informerades om att hade uppgifter att lämna ochatt bereddes tillfälle att utveckla sina synpunkterinför företrädare för spaningsledningen och förundersökningsledningen. Jaganser att någon erinran inte kan riktas mot polisledningen i detta avseende. KU 1988/89:30 BOX8304/104 20 Bilaga B 2 To whom it may concern This is to certify that officer ison a special assignment for the . He reports directly to me. If you have any questions please contact the in , , telephone nr in : (24 hours). Rikspolischefen 1988/89:30 Box 12256,S-102 26 Bilagedel C The National Commissioner Bilaga B 2 LeDirecteur General de la tt ki t Eldirector General de Seguridad U nderbi laga Z. To whom it may concern is a Swedish businessman with a previouscareer in central government and politics. was an assistant to and a friend of the latePrime Minister and is well connected throughout in . He isalso a personal friend of mine. I can guarantee his reliability and discretion. If you have any questions please phone (468) 76970 01 or (468) 769 81 62. THEMINISTER OF 1988/89:30 S-103 33STOCKHOLM, Bilagedel C Telephone:763 47 28 Bilaga B 2 To the relevant British Authority is a Swedish book publisher with aprevious career in journalism, politics and central government. On my behalf hehandles certain very delicate fact-finding missions in connection with themurder of the late Prime Minister . On my authority, has contacted yöu throughinofficial channels to try and confirm some information regarding thebackground to the murder. We believe your Service possesses such information. As is not only an old personal friend but alsohas experience in this field, I can guarantee that he will handle anyinformation given to him according to your instructions as regardsconfidentiality etc. He will also be able and authorized to answer any of yourquestions in this case. I amgrateful for all help you can give to . KU 1988/89:30 Utfrågning av justitiekansler angåenderegeringens åtgärder med anledning av mordet på : Jag hälsar justitiekanslern välkommen tillvårt utskott. När vi talades vid i telefon frågade jag i vilken form du villelämna den information som du ansåg ha värde för . Duansåg det då vara rimligt att göra det inför utskottet in pleno, vilket jagtycker är bra. Hans Stark: Jag hade tänkt lägga upp inledningsanförandetså, att jag lämnar en redogörelse för de frågor som jag tänkte på den dag dåjag ringde till kanslichefen . Men innan jag går in på detskulle jag med några korta ord vilja säga hur ärendet har kommit upp till minexpedition och hur vi har handlagt det. Min första kontakt med ärendet var precis densamma som jagföreställer mig att den var för alla andra, nämligen att jag läste itidningarna och kanske hörde i radion uppgifter om att det förekom någon sortssamverkan mellan och polisen i . Det var den 1juni. Någon dag gick, och sedan beslutade jag att själv ta upp ärendet som ettinitiativärende. Det skall ses mot bakgrund av de högst anmärkningsvärdauppgifter som förekom om att den högsta polisledningen skulle vara inblandad inågonting som såg ut som ett smugglingsärende. Det här var . När jag började ägna migåt ärendet erfor jag att förundersökning hade inletts av åklagare redan dageninnan. Jag mottog en skrivelse från rikspolischefen med begäran omatt JK skulle ta upp smugglingsärendet, om jag får uttrycka mig enkelt. Detta utlöste ett samråd mellan mig och biträdanderiksåklagaren , som då tjänstgjorde som RÅ. Vi diskuteradesituationen och kom fram till att jag för min del inte skulle vidta någonåtgärd i smugglingsärendet. För mig var beslutet ganska enkelt. Det framstodklart att det var ett rent polisiärt betonat ärende, som jag inte borde driva.Jag sammanträffade med , som lämnade viss information.Jag diskuterade också med honom hur ärendet skulle hanteras. Jag sade till Morath med tanke på vad som låg i ärendet, attJK:s ståndpunktstagande kunde omprövas, exempelvis om det skulle visa sig attden högsta polisledningen var inblandad. Min aktivitet inriktades därefter på övrigt, och det gäller just vilken roll den högsta polisledningen hade spelat,om jag får använda den beteckningen - i själva verket betyder det konkretrikspolischefen och chefen för säkerhetsavdelningen . Genom att situationen var så säregen blev det en ganskaintensiv aktivitet från vår sida. Jag skall inte ta upp tiden med att redovisadet närmare - det finns desto mindre anledning som vi har ställt samman enredovisning av vad somgjordes från vår sida dag för dag under handläggningen fram till dess 27 Jag har med mig den promemorian, och jag ber att få ge inden. Jag har KU 1988/89:30 flera exemplar, som jag kan överlämna tillledamöterna. Bunten innehåller Bilagedel C ett flertal handlingar, och jagskall senare komma in på några av de andra. Bilaga B 3 Det som liggeröverst är denna promemoria. Dokument nr 2 är en hemlig handling, men i övrigtär handlingarna öppna. När jag kommer in på hemliga uppgifter skäll jag försökauppmärksamma det, men jag föreställer mig att det kommer att bli svårt . Det händelseförlopp jag skildrat sträcker sigfram till veckan som börjar . Jag skall bara lägga till att jaggjorde ett besök i och träffadeThage för att informera om . I det läget hadeAnna-Greta lämnat in sin avskedsansökan, och det hade offentliggjortsatt skulle ta över uppgiften som justitieminister, men jag troratt han ännu inte var utsedd. Vid det sammanträffandet diskuterades etteventuellt regeringsuppdrag till JK att göra en utredning. Dagen därpå, påfredagen, fick jag besked att regeringen hade beslutat att geutredningsuppdraget till oss. Mycket hade hänt i ärendet redan då. Vi hadetagit upp det som ett initiativärende, men från den tidpunkten kom det atthandläggas av mig såsom ett regeringsuppdrag. I den här delen skall jag säga något om nuläget. Jagslutredovisade ärendet för regeringen . Då hade , som jag inte har någon del i, pågått under närmare en månad,och den pågår som bekant fortfarande. Jag angav i yttrandet att jag själv skulle inledaförundersökning i viss del, som gäller brott mot tystnadsplikt. Några dagarsenare gavs förordnande om förundersökning i den delen. Förordnandet hade deninnebörden att jag uppdrog åt riksåklagaren att dra försorg om förundersökning.Förundersökningen är nu inledd. Förundersökningsledare utsågs av RÅ.Det är chefsåklagaren i som leder den undersökningen. På min expedition finns nu inget ärende anhängiggjortrörande , men det är självklart att vi mycket intensivtföljer vad som sker på olika håll. Jag hade så sent som enlång telefonkonferens med rörande de senaste faserna i smugglingsärendet. Jag går över till att berätta något om de uppgifter somjag tänkte lämna den måndag då jag ringde till . Det var förstavardagen efter det att rapporten var avgiven. Jagringde , och vi fick kontakt med varandra straxefter lunch. Jag hade då hört i radion - om mitt minne inte svikermig, och jag tror inte det-ett uttalande av utskottets ordförande, attberedningsdelegationen hade kallats till sammanträde, jag tror att det vartänkt till . Det gav mig impulsen att ringa till . Jag hade haft möjlighet att ytterligare tänkaöver vad som hade förekommit. Det var ett par tre saker som irriterade mig en del. Jag tyckte att rapporten, om jag sä får uttrycka mig, inte var tillräckligt tydlig på några punkter. Det hade ingen betydelse för regeringen. Det gäller förhållanden som var lika väl kända för regeringen som för mig, och det hade - i varje fall enligt min bedömning - inte någon betydelse för allmänheten eller för 128 massmedia.Rapporten gav en översiktlig och ganska god bild av händelse- KU 1988/89:30förloppet som jag bedömde det då. Men jag ansåg att rapporten brast i Bilagedel C precision i ett par av avseenden med tanke på det behov somkonstitutions- Bilaga B 3 utskottet kunde ha. visste jag inte och vetfortfarande inte särskilt mycket om hur utskottets arbete skall bedrivas, menjag ville inte att KU:s granskning skulle påverkas negativt av detta. Det ärbakgrunden till telefonsamtalet. Då hade jag inte ännu närmare tänkt igenom vad jag skulleframföra till utskottet skriftligen eller muntligen, om tillfälle gavs. Jagsade mig att jag nog skulle få tid till det. har det hänt en del saker i EbbeCarlsson-ärendet. Jag är på det klara med att den situation som gäller i dagnär jag nu sitter här är i en del hänseenden annorlunda än den var den måndagennär jag ringde, och den är annorlunda på ett sätt som jag då inte hademöjlighet att föreställa mig. Men det gör att jag ser det som ännu viktigareatt jag får säga det jag tänkte säga. Det är tre eller möjligen fyra frågeområden som jag tänkteberöra. Den första frågan gäller det förhållandet att vi av sekretesskäl harvalt sådana formuleringar att det inte direkt skall talas om PKK-spåret ellerom PKK som organisation - namnet PKK skall inte sägas. Det låter kanske litetkonstigt när jag säger det, men jag samrådde naturligtvis mycket nära medrikspolisstyrelsen i sekretessfrågorna, och då fick jag höra att det fanns enrisk att organisationens aktivitet skulle utlösas om man såg att ettregeringsorgan -organisationen kunde kanske uppfatta JK som någon sortsregeringsorgan -sysslade mycket intensivt med PKK. Det skulle skapa risker. -Som ni förstår talar jag nu om frågor som ligger under sekretess. Jag valde att inte själv göra någon närmare bedömning avde här frågorna, utan jag tog ad notam vad sade. Jag erforsamtidigt att regeringen gjorde en motsvarande bedömning. Jag fick höra att detav liknande skäl inte var lämpligt att nämna begrepp som kurder, Kurdistaneller . Det föranledde att vissa särskilda formuleringar valdes i rapporten.- Det är den ena frågan som jag tänkte beröra . Den andra frågan har samband med vad som i rapporten oftaomnämns som missförhållanden inom säkerhetsavdelningen. Jag kommer sedan in pådet närmare. Den tredje frågeställning som jag räknade med att jagåtminstone på något sätt skulle kommentera i utskottet var det som i rapportenbetecknas som källa A. Också det återkommer jag till. - Det är de trehuvudfrågor som jag tänkte gå in på. Jag går därefter in på hur olika förhållanden som harsamband med PKK har kommit till uttryck i rapporten till regeringen. Där harjag valt att ta ett yttrande, och sedan har jag så att säga översatt dt'tillbaka. Yttrandet, som alltså är hemligt , ligger bland de dokument somdelades ut. Där anges i form av marginalanteckningar de omständigheter somligger bakom de formuleringar som står i det öppna yttrandet. Som bekant ärJK-yttrandet en öppen handling i sin helhet. Det finns inga hemliga dokument ianslutning till det. Jag skall inte ta upp tiden med att gå igenom det här -det talar i allt väsentligt för sig självt, och förändringarna är väl för den initierade 1-" självklara,det har man förstått - i varje fall om man läst KU 1988/89:30tidningarna, och journalisterna har förstått det. Men jag skall ge några Bilagedel C exempel som kan klargöra betydelsen av omformuleringarna. De är trotsallt Bilaga B 3 inte fullt så harmlösa som de kan se ut om man bläddrarhastigt igenom yttrandet. Det första exemplet finns nederst på s. 3. Där står enmening som lyder i det öppna dokumentet: "Vidare samtalade med EbbeCarlsson om de missförhållanden som påstods råda." Den verklighet somdöljer sig bakom detta kommer fram när man lägger till: "dvs. attutredningen om PKK-spåret inte fullföljdes tillräckligt energiskt." Detvar det som enligt vad jag har kommit fram till samtalade med EbbeCarlsson om. Ett annat exempel återfinns överst på s. 4. Det är välkanske mera harmlösa exempel, men jag tar med dem för att tekniken skallförstås lättare. Tredje meningen på s. 4 börjar: "förklaradeför att han hade en stark tro på SÅK:s deltagande i ,kallad ." Det här är en formulering som har valts, men deträtta uttrycket är att han hade en stark tro på PKK-spåret. Så enkelt är det. Det kanske är känt för utskottet men kan nämnas i dettasammanhang att polisens spaningsarbete rörande mordet på statsminister ärorganiserat i en öppen del och en del inom säkerhetsavdelningen. Delen inomsäkerhetsavdelningen kommer jag in på i fortsättningen med några ord. Det ärden utredningsdelen som kallas för , men det är inget begreppsom finns i verkligheten, utan det är ett över tiden varierande antal polismänsom har bedrivit utredning rörande PKK-spåret. Den utredningen drevs vidareunder ledning av dåvarande byråchefen . De polismän som under Näss varledande i arbetet var kommissarie och polisintendenten . Ett ytterligare exempel återfinns på s. 7. Där står ennotering som gäller datumet . I JK:s yttrande till regeringenfinns följande formulering: "tog kontakt medÅhmansson och meddelade att han utöver information om underlåtenhet inom SÄKäven kunde lämna uppgifter som han ansåg hade betydelse för spaningsarbetet iSÄK-utredningen." Den precisa formulering som jag har avsett och som jagvill presentera för utskottet är: "tog kontaktmed och meddelade att han utöver information om underlåtenhet inomSÄK att beakta uppgifter med anknytning till PKK gällande tiden för mordet påOlof även kunde lämna uppgifter som han ansåg ha betydelse förspaningsarbetet beträffande PKK-spåret." Det finns ytterligare ett exempel på s. 9. Det här är ettsammanhang som är mycket betydelsefullt i händelseförloppet. Det gäller ett sammanträffande där de personer som berörs först träffades hemma hos och senare träffades i den s. k. kontorslokalen som hade ställt till förfogande. Här är det fråga om vad skulle göra i kontorslokalen. Här står det i yttrandet: "Vidare diskuterades om i samverkan med utredningsgruppen inom SÄK skulle kunna göra en sammanställning av visst material som hade med mordutredningen att göra." Den precisa formuleringen är: " omEbbe skulle kunna 30 göra en sammanställningav material ur företrädesvis öppna inländska och KU 1988/89:30 utländska källor som hade med PKK-spåret att göra." Därmed harjag slutfört redovisningen i den delen. Jag går över till det som jag skall berätta om som rörmissförhållanden inom säkerhetsavdelningen och beskyllningar ochmisstänkliggöranden mot dåvarande byråchefen . Frågeställningarna rör säpos agerande före mordet på OlofPalme men även efter. Det har från men också från polismäns sidaförekommit påståenden om avsiktligt undanhållande av uppgifter som kanskeskulle ha kunnat leda till att mordet hade kunnat undvikas. I varje fall hardet sagts att säkerhetsavdelningen visade försumlighet och inkompetens i detarbetet. Det hade också sagts att det förekommit försök att stoppa utredningenbeträffande PKK-spåret eller i varje fall underlåtenhet att ge tillräckligaresurser till utredningen, och det skulle måhända ha ett sammanhang med detsom förekom före mordet. Här kommer också källa A in på ett särskilt sätt. Jagkommer att lämna en del informationer om källa A i ett särskilt sammanhang. De här påståendena, beskyllningarna ochmisstänkliggörandena kan man väl säga gäller i större eller mindre utsträckningsäkerhetsavdelningen som organisation, organisationens ledning- alltsåavdelningscheferna och byråcheferna - de gäller på sitt sättrikspolisstyrelsens ledning, och . Men iden framställning som gavs av och av polismännen centreradesuppgifterna till Näss. Orsaken till det var enligt mitt bedömande att EbbeCarlsson hade fått mycket av den information som han byggde sina uppgifter påfrån polismän inom säkerhetsavdelningen som arbetade med PKK-spåret. Det är inte för mycket sagt att det vid - nusyftar jag från mitten av och framåt - hade uppståttmotsättningar inom säkerhetsavdelningen mellan Näss och utredningsmännen. Detsom låg bakom motsättningarna torde polismännen ha framfört till ,och det ligger då i sin tur bakom vad har anfört.