bet · GC01SfU13 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet vill - liksom vid förra årets - erinraom att något förslag frän pensionsberedningen i frågor om rörlig pensionsålderännu inte har lagts fram. Av direktiven framgår dock att dessa frågor skallbehandlas med förtur, och med hänsyn härtill anser utskottet att börvidhålla sitt tidigare ställningstagande. Utskottet avstyrker således bifalltill motionerna Sf285, Sf323 och Sf364. Svenska medborgare som är bosatta i riket är berättigadetill folkpension. Svenska medborgare som är bosatta utom riket är berättigadetill folkpension enligt särskilda beräkningsgrunder. Den som inte är svenskmedborgare men är bosatt i har rätt till folkpension ochtilläggsförmäner enligt särskilda regler. För att ha rätt till folkpension iform av ålderspension skall en utlänning ha bott här minst tio är efter det atthan fyllt och vara bosatt här . Särskilda regler gällerför nordiska medborgare, och påtalar i motionSf273 de problem som kan uppstå för flyktingar som kommer hit i pensionsåldernoch får asyl. Dessa hinner då inte kvalificera sig för svensk folkpension medtilläggsförmåner utan blir hänvisade till socialhjälp. Detsamma gäller åldrigaföräldrar som får uppehållstillstånd på grund av sin familjeanknytning tillflyktingar med uppehållstillstånd här, 1 har enligt motionärernaantalet flykting-pensionärshushåll som erhållit socialhjälp ökat markant undersenare år. Motionärerna begär ett tillkännagivande om behovet av en översyn avbestämmelserna om folkpension för utländska medborgare som fåruppehållstillstånd i . Rätten för utlänningar till folkpension i infördesi (se 1988/89;SfU13 prop, 1978/79:75, SfU 15, rskr, 164),Utlänningars rätt till folkpension hade dittills reglerats endast genomkonventioner. Flertalet av de invandrare som då fanns i omfattades avkonventioner men genom de nya reglerna tillförsäkrades även andrainvandrargrupper ett lagfäst minimiskydd efter en viss tids vistelse i Sverige.Bestämmelserna utformades med ledning av den gynnsammaste utomnordiskakonventionen. Utskottet vill erinra om att utlänningar som har hafthemvist i i regel har rätt till svenskt medborgarskap. Isärskilda fall kan svenskt medborgarskap beviljas . Dettautesluter emellertid inte att regeringen och berörda myndigheter kan behövavara uppmärksamma på den fråga som motionärerna tar upp. Utskottet anser dockinte att något initiativ i denna fråga nu är påkallat, och utskottetavstyrker bifall till motion Sf273. Folkpensionsbeloppen är, som ovan framgått, lägre förgifta pensionärer än för ogifta. En gift pensionär som stadigvarande leveråtskild från sin make likställs, om inte särskilda skäl föranleder annat, meden ogift pensionär och får därigenom det högre folkpensionsbeloppet. I tvä motioner tas situationen vid i.A:, växetvårdupp.Olof m.fl. begär i motion Sf268 yrkande I förslag om sådana ändringari pensionsbestämmelserna att insatser i växelvård blir möjliga utan sänktpension för den vårdande, och och begär imotion Sf276 förslag om bättre villkor för anhörigas insatser vid växelvård.Motionärerna syftar på situationer där tvä makar båda är pensionärer och bedömssom ensamstående i pensionshänseende på grund av att ena maken stadigvarandevistas på sjukvårdsinrättning. Enligt motionärerna i motion Sf276 finns exempelpå att bedömt ett par makar som samboende när en sjuk makesom vårdats på institution övergår till s.k. växelvård och vårdas ihemmet. Motionärerna anser att pensionssystemet måste utformas så att denvårdinsats den hemmavarande maken då gör inte bestraffas genom en lägrepension. Riksförsäkringsverkethar i allmänna råd om ålderspension (1987:3) och om hustrutillägg och kommunalabostadstillägg till folkpension (1988:3) rekommenderat att - om ena makenvaraktigt (stadigvarande) vistas på sjukhus, i för äldre människoreller liknande - makarna jämställs med ogifta pensionärer även om de underveckoslut och bor tillsammans i sitt hem. 1 de allmänna raden om bl.a.KBT redovisas också Svenska kommunförbundets förslag till normalgrunder för KBT(cirk. nr 81.168 samt 1983:31 och 1987:129). Enligt dessa ges KBT inte ut pensionär som stadigvarande vårdas på offentlig eller privat vårdinrättning.Praktiskt taget alla kommuner har denna bestämmelse i sina grunder. Medstadigvarande värd på vårdinrättning avses enligt kommunförbundets förslagsådan vård där patienten har eller med stor sannolikhet inte kommer att fåmöjlighet att återvända till eget boende utanför vårdinrättningen. Patientensmöjligheter att återvända till eget boende skall alltid bedömas individuellt,varvid hänsyn tas till ålder, sjukdomsdiagnos, sjukdomsutveckling, permissioneri bostaden, sociala förhållanden m.m. Om patienten vistas i sin bostad underregelbundna permissioner kan stadigvarande vård i regel inte anses 1988/89:SfU13 föreligga. Den nämnda definitionen av begreppet stadigvarande vård haremellertid inte tagits in i alla kommuners grunder för KBT. Syftet medbestämmelserna om stadigvarande vård i kommunernas grunder är att framför alltensamstående pensionärer skall ha möjlighet att behålla sin bostad undersjukhusvistelse. Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande underhösten 1988 i sitt yttrande 1988/89:SfUly till socialutskottet om äldreomsorgeninför 90-talet. Utskottet konstaterade därvid att det inte torde vara möjligtatt ge mer långtgående generella regler för och rekommendationer om när makarskall anses samboende resp. ensamstående i pensionshänseende än vad som förnärvarande är fallet, utan bedömningen måste i sista hand göras utifrån deindividuella omständigheterna. Utskottet föreslog socialutskottet att avstyrkabifall till då föreliggande motionsyrkande. - deladesocialförsäkringsutskottets bedömning (se 1988/89:SoU6). Utskottet finner inte anledning för att frångåsin tidigare bedömning av frågan och avstyrker bifall till motionerna Sf268yrkande 1 och Sf276. En fråga om efterlevandeförmåner tas upp i motion Sf366 avMaria , som begär ett beslut om att samtliga regler inomsocialförsäkringens efterlevandeskydd skall göras tillämpliga på homosexuellasambor. behandlade /(prop,1986/87:124. LU 28, rskr. 350) vissa förslag om de homosexuellas situation isamhället. Bl.a. föreslogs att vissa bestämmelser om sambor skulle görastillämpliga på homosexuella sambor. behandlade i sitt av riksdagengodkända betänkande LU 1986/87:28 en med anledning av propositionen väcktmotion om tillämpning av vissa bestämmelser om efterlevandepension vid homosexuellsamlevnad. framhöll därvid att konsekvenserna av en sådan åtgärdinte var närmare utredda. Hur stora kostnaderna skulle bli för ett genomförandeberodde på en rad omständigheter som var svåra och i vissa fall nästan omöjligaatt analysera. Sådana omständigheter var bl,a, antalet homosexuella sambor, längdenav samlevnaden och föreliggande ekonomiska beroendeförhållanden. Lagutskottetanslöt sig till uppfattningen att frågan om ett genomförande krävde ytterligareöverväganden. , som i och för sig inte ville utesluta att förslageti ett längre perspektiv kunde komma att genomföras, kunde i det rådandestatsfinansiella läget inte ställa sig bakom motionärernas önskemål utanavstyrkte bifall till den föreliggande motionen. Enligt de nya bestämmelser om efterlevandeförmåner somträder i kraft (prop. 1987/88:171, SfU 29, rskr, 401, SFS1988:881) ges ekonomiskt stöd till vuxna efterlevande i två former, nämligensom omställningspension och som särskild efterlevandepension. Omställningspensionutgår till en efterlevande make eller - om den efterlevande tarvård om barn - . Särskild efterlevandepension kan utgå till enefterlevande make som av arbetsmarknadsmässiga skäl eller pä grund av nedsatthälsa eller liknande omständighet saknar möjlighet att beredasig inkomst genom arbete men inte har rätt till förtidspension. 1988/89:SfU13 Med efterlevande make likställs den som, utan att vara gift,stadigvarande sammanbodde med en icke gift man eller kvinna vid dennes död ochsom varit gift med eller har, har haft eller väntade barn med denne. 1 den proposition som låg till grund för reformeringen avden allmänna försäkringens efterlevandeförmåner m.m. angavs som utgångspunkterför reformeringen bl.a, att tyngdpunkten borde ligga på att garanteraefterlevande minderåriga barn ett tryggat underhåll och en tillfredsställandestandard. Vidare angavs att förmånerna för vuxna efterlevande i första handborde grundas på äktenskapet men att i den mån det var praktiskt möjligt ochsocialt motiverat efterlevandepensioneringen borde uppvisa neutralitet mellanolika former av samlevnad mellan man och kvinna. I propositionen påpekades attdet samboendebegrepp som gäller inom folkpensioneringen återfinns t.ex, inomskattelagstiftningen och delvis inom föräldraförsäkringen medan på vissa hålli lagstiftningen finns ett vidare samboendebegrepp. En utgångspunkt föravgränsningen av den pensionsberättigade personkretsen borde vara att det rörtsig om en samlevnad med familjefunktioner och att parterna i och för sig skulleha kunnat ingå äktenskap med varandra. Vidare borde enligt propositionen krävasatt det för dödsfallet typiskt sett förelegat en sådan ekonomiskgemenskap mellan parterna i form av ömsesidigt beroende av varandras insatser iett gemensamt hushåll att den ena partens bortgång generellt kunde sägas hamedfört menliga konsekvenser i ekonomiskt hänseende för den efterlevande.Detta betydde bl.a. att det måste ha förelegat ett stadigvarande sammanboendemellan parterna för dödsfallet. Med de angivna utgångspunkternaföll enligt propositionen utanför efterlevandepensioneringenstillämpningsområde hushällsgemenskap t.ex, mellan syskon, mellanarbetskamrater, mellan samboende homosexuella samt mellan föräldrar och vuxnabarn. Utskottet hade i sitt av godkända betänkande SfU1987/88:29 inte någon erinran mot den i propositionen gjorda avgränsningen avden pensionsberättigade personkretsen. Utskottet anser inte heller nu att detfinns skäl att utvidga denna krets och avstyrker bifall till motion Sf366, Pensionärer utan ATP eller med låg ATP har som nämnts ovanutöver grundpension rätt till pensionstillskott. Före fannsen möjlighet att anmäla undantagande från ATP vad avser inkomster av annatförvärvsarbete än anställning. Ett sådant undantagande kan helt eller delvisreducera pensionstillskotten eftersom vid bedömningen av rätten till pensionstillskotthänsyn skall tas till den ATP som skulle ha utgivits om undantagande inte hadeskett. Frågan om rätt till pensionstillskott tillundantagandepensionärer tas upp i fyra motioner. 1 motion Sf290 yrkande 1 begärSten m.fl, ett beslut om att sådana pensionärer som på grund avundantagande från ATP endast uppbär folkpensionens grundbelopp fr.o.m. den 1januari 1990 skall ha rätt till pensionstillskott. 1 motionerna Sf268 yrkande 4av m.fl, och Sf307 yrkande 3 av och begärs ett 1 * * 1988/89. Rättelse: S. 27 rad 15 Står: 58 800 000 000 Rättat till:58 080 000 000 beslut omatt alla pensionärer med låg eller ingen ATP tillerkänns rätt till 1988/89:SfU13 pensionstillskott. m.fl. begär i motion Sf279yrkande 1 ett förslagom pensionstillskott fr,o,m. den vid egetundantagande från ATP, Utskottet har under en följd av år behandlat yrkanden omrätt till pensionstillskott vid undantagande från ATP, Senast skedde detta iutskottets av godkända betänkande SfU 1987/88:18, Utskottet konstateradedärvid att det i direktiven till pensionsberedningen hade angivits att någonändring vad gäller rätten till pensionstillskott inte borde komma i fråga närdet gällde pensionstillskott till den som begärt undantagande från ATP och intebetalat sin ATP-avgift. Med hänsyn till osäkerheten om levnadsvillkoren förpensionärer som på grund av att de begärt undantagande från ATP inte kundeerhålla pensionstillskott hade emellertid /riksmötepå utskottets hemställan beslutat att det fanns skäl att närmare undersökaderas behov av ekonomiskt stöd och att en sådan undersökning borde kunna skeinom pensionsberedningen. Utskottet konstaterade att pensionsberedningensåledes skall undersöka behovet av ekonomiskt stöd för pensionärer som på grundav att de begärt undantagande frän ATP inte kan erhålla pensionstillskott, Iavvaktan på resultatet av denna undersökning var utskottet inte berett attförorda någon ändring av gällande bestämmelser för ifrågavarande pensionärer. Enligt vad utskottet inhämtat avser pensionsberedningenatt publicera resultatet av undersökningen. Utskottet vidhåller sintidigare bedömning och avstyrker således bifall till motionerna Sf290 yrkandeI, Sf268 yrkande 4, Sf307 yrkande 3 och Sf279 yrkande 1. Pensionstillskottet för förtidspensionärer uppgår somframgått ovan till dubbla beloppet mot pensionstillskottet förålderspensionärer. Detta innebär att förtidspensionärer vid ålderspensioneringfår vidkännas sänkta pensionsförmåner. 1 motion Sf327 tar och uppdetta förhållande. De framhåller att syftet med det extra pensionstillskottettill förtidspensionärer är att ge en pensionsförstärkning till dem sominvalidiserats eller eljest blivit arbetsoförmögna och som därförinte haft samma möjligheter som fullt arbetsföra att tjäna in ATP-poäng och attdetta syfte rimligen bör tillgodoses även efter det att de uppnåttpensionsåldern. De framhåller vidare att handikappade personer normalt harsärskilda behov som måste tillgodoses även efter ålderspensioneringen.Motionärerna pekar på att en modell för extra pensionstillskott även efterålderspensioneringen skulle kunna vara att det extra pensionstillskottetreducerades i samband med att förtidspensionen övergår till ålderspensionenligt samma modell som gäller vid beräkningen av ATP. De begär etttillkännagivande till regeringen om att pensionsberedningen i sitt arbete skallbeakta frågan om pensionstillskott till förtidspensionärer i enlighet medmotionen. Utskottet instämmer i motionärernas synpunkter och anseratt det finns skäl för pensionsberedningen att förutsättningslöst pröva denfråga som tagits upp i motionen. Motion Sf327 bör därför överlämnas tillpensionsberedningen. Pensionspoängoch poängår 1988/89: SfU 13 för vilket pensionsgrundande inkomst (PGI)fastställts för en försäkrad skall pensionspoäng tillgodoräknas honom. Medsådant poängår jämställs år under vilket en föräldervårdat barn som inte har fyllt . För full pension från ATP krävs attpensionären tillgodoräknats minst 30 poängår. Pensionen beräknas eftergenomsnittspoängen under de 15 bästa åren. Inkomst av anställning och av annatförvärvsarbete är pensionsgrundande i den mån summan av inkomsterna överstigerdet vid årets ingång gällande basbeloppet och med bortseende från inkomst översju och ett halvt basbelopp. ATP-avgiften, som för utgör avavgiftsunderlaget, beräknas däremot utan motsvarandebegränsningar. I motion Sf338 anför m.fl. att en nyparlamentarisk utredning bör tillsättas i syfte att se över ATP-systemet i desshelhet. Riktlinjerna för utredningen bör innefatta att rättsförluster förintjänade rättigheter undviks, att standardförändringar bör ske någorlunda likaför yrkesverksamma och pensionärer, att folkpensioneringen skall utgöra enbastrygghet, att tilläggspensioneringen ej bör utsättas för fördelningspolitiskaåtgärder utan att sådana bör föras över statsbudgeten, att pensionssystemetinte bör motverka äldres arbetskraftsutbud, att premiereservprincipen bör gällaför tilläggspensioneringens finansiering och att möjligheterna bör förbättrastill frivilligt pensionssparande. Motionärerna begär i yrkande 1 att regeringentillsätter en sädan parlamentarisk utredning och i yrkande 2 etttillkännagivande om att 15- och 30-årsreglerna inte får förändras förrän de kananpassas till ett nytt regelsystem. I motion Sf297 begär tillkännagivande om att 15- och 30-årsreglerna inom ATP-systemet bör bibehållas. Utskottet behandlade liknande motionsyrkanden senast isitt av godkända betänkande SfU 1987/88:29 om reformering av denallmänna försäkringens efterlevandeförmåner m.m. Utskottet erinrade därvid omatt pensionsberedningen har till uppgift att göra en allmän översyn av reglernainom det allmänna pensionssystemet och ansåg med hänsyn härtill, och dåutskottet inte ville föregripa beredningens arbete, att yrkandena om en nypariamentarisk utredning inte borde föranleda någon åtgärd. Utskottet vidhåller uppfattningen att någon nyparlamentarisk utredning om det allmänna pensionssystemet inte bör tillsättasunder det att pensionsberedningens arbete pågår, och utskottet avstyrkerbifall till motion Sf338 yrkande 1. I fråga om 15- och 30-årsreglerna instämde utskottet i detnyss nämnda betänkandet i att reglerna är av stor betydelse för särskiltkvinnornas möjligheter att skapa sig en trygghet i form av egen ATP-pension.Utskottet anförde vidare att reglerna kunde komma att få ökad betydelse genomförändringarna i efterlevandeskyddet som medförde att kvinnornas behov av attbygga upp en trygghet genom en egen ATP-pension ökar. Enligt utskottets meningvar det emellertid inte möjligt att besluta att reglerna för intjänande av rätttill ATP skall kvarstå oförändrade . Pensionsberedningen skullei sitt fortsatta arbete göra en översyn av ATP-systemeti övrigt, och av betydelse förintjänandereglerna kunde därvid 1988/89:SfU 13bli beredningens ställningstagande i bl.a. frågan om delning av pensionspoängmellan makar. Utskottet utgick emellertid från att pensionsberedningen i sinafortsatta överväganden skulle beakta vad utskottet anfört om betydelsen av degällande intjänandereglerna. - Med det anförda fick enligt utskottets meningsyftet med de föreliggande motionerna i huvudsak anses vara tillgodosett. Utskottet finner de återgivna uttalandena alltjämt ägagiltighet och avstyrker därmed bifall till motion Sf338 yrkande 2 och motionSf297. begär i motion Sf275 att regeringenger pensionsberedningen i uppdrag att utreda möjligheten för ena maken atttillgodogöra sig inbetalade ATP-avgifter för den del av andra makens inkomstsom överstiger sju och ett halvt basbelopp. Pensionsberedningen har som nämnts bl.a. att övervägafrågan om delning av pensionspoäng mellan makar. Utskottet ansåg vidbedömningen av motioner härom i det nämnda betänkandet SfU 1987/88:29 attberedningens arbete i denna del borde avvaktas. Enligt utskottets uppfattninghar den i motion Sf275 väckta frågan sådant samband med frågan om delning avpensionspoäng mellan makar att den i avvaktan på resultatet av beredningensarbete inte heller bör föranleda någon åtgärd. m.fl, begär i motion Sf298 att regeringen gerpensionsberedningen i uppdrag att utreda möjligheten att kompletteraATP-systemet så att även den som har lägre pensionspoäng kan uppnå full pensiongenom att ha fler än 30 poängår. Som nämnts har pensionsberedningen i uppdrag att göra enallmän översyn av ATP-systemet, Beredningen har därvid möjlighet att beaktaäven den fråga som tas upp i motion Sf298. Enligt utskottets uppfattningbehöver motionen inte föranleda någon åtgärd. 1 motion Sf368 av och förslag om sådan ändring av ATP-reglerna att ATP-poäng räknas frånförsta inkomstkronan. Utskottet konstaterar liksom vid sin senaste behandling avfrågan (SfU 1987/88:18) att motionärernas förslag om att ATP skall utbetalasockså för inkomster som understiger ett basbelopp skulle medföra en höjning avavgiftsuttaget för ATP, Utskottet, som noterar att även denna fråga kan berörasav pensionsberedningens arbete, är inte berett att medverka härtill ochavstyrker följaktligen bifall till motion Sf368. Såsom ovan nämnts jämställs med poängår vid ATP-beräkningsådant år under vilket en förälder vårdar barn under tre är (vårdar). Enförälder som vill ha ett vårdar tillgodoräknat skall ansöka härom hosförsäkringskassan senast efter utgången av det år som skalltillgodoräknas. 1 en rad motioner tas upp frågan om ett förenklatförfarande för tillgodoräknande av vårdar. anför i motionSf210 att tillgodoräknande av vårdar borde kunna ske automatiskt och såledesutan egen anmälan, och hon begär ett tillkännagivande i enlighet härmed.Liknande synpunkter och yrkanden framförs av i motionSf259, m.fl, i motion Sf299, m.fl. i motionSf318 och m.fl, i motion Sf340. 1 den sistnämnda ]988/89:SfU13 motionen (yrkande 3) begärs att får iuppdrag att utarbeta förslag i frågan samt (yrkande 2) ett tillkännagivande omförbättrade pensionsvillkor för vård av egna barn. m.fl. begäri motion Sf292 ett tillkännagivande om förlängning av ansökningstiden till sexår. När det gäller frågan om tillgodoräknande av värdar villutskottet, liksom vid sin senaste behandling av frågan (se SfU 1987/88:29),framhålla följande. Denna förmån utgår till en försäkrad förälder som understörre delen av vårdar barn som inte har fyllt underförutsättning att föräldern så önskar. Det är således fråga om en frivilligförmån och den bör av det skälet inte påföras automatiskt. Däremot anserutskottet att det kan finnas skäl att förbättra informationen om rätt tillATP-poäng för vård av barn. Utskottet förutsätter dock att riksförsäkringsverketsåsom tillsynsmyndighet tar erforderliga initiativ härtill och därvid tillseratt informationen sprids till försäkrade som kan beröras av förmånen. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motionerna Sf210, Sf259, Sf299, Sf318 ochSf340 yrkandena 2 och 3. Vad avser frågan om förlängning av tiden för ansökan omtillgodoräknande av vårdar anser utskottet att någon sådan förlängning intebehövs, och utskottet avstyrker därför bifall även till motion Sf292. I motion Sf335 av m.fl. tas upp frågan omretroaktiv rätt till ATP-poäng för vård av barn. Enligt motionärerna är det etträttvisekrav att föräldrar som efter ATP-systemets införande den 1 januari 1960vårdat egna barn ges sådan retroaktiv rätt. Motionärerna begärdärför att en utredning tillsätts med uppgift att lägga fram förslag i nuangivet syfte. Frågan om retroaktiv rätt till ATP-poäng för värd av barnföre har tidigare behandlats av utskottet och senast i det av riksdagengodkända betänkandet SfU 1987/88:29. Utskottet erinrade därvid om att dåvarandedepartementschefen i samband med införandet av rätt till ATP-poäng för värd avbarn uttalat att reformen var klart avgränsad och att utskottet i detsammanhanget inte ansåg att någon retroaktiv rätt till ATP-poäng för vård avbarn borde införas utan att i stället olika åtgärder av social- ocharbetsmark-nadspolitiskt slag genomföras för att stärka ATP-skyddet försmåbarnsföräldrar. Utskottet erinrade i betänkandet SfU 1987/88:29 också omatt de nuvarande reglerna för ATP-beräkning ger ett visst skydd för föräldrarsom avstår från förvärvsarbete för att vårda egna barn samt framhöll att detingår i pensionsberedningens uppdrag att se över reglerna för intjänande avATP-rätt. Mot den angivna bakgrunden avstyrkte utskottet bifall tillföreliggande motion i frågan. Enligt utskottets mening saknas anledning till annatställningstagande. Utskottet avstyrker således bifall till motion Sf335, En förälder som vårdar barn som behöversärskild tillsyn och vård på grund av sjukdom eller handikapp har rätt tillvårdbidrag. Vårdbidraget utgår med belopp motsvarande hel, halv ellerfjärdedels förtidspension till ensamstående jämte pensionstillskott. Avvårdbidraget kan en viss del bestämmas som ersättning för merkostnader.Vårdbidraget är skattepliktig och pensionsgrundande inkomst för föräldern.Detta gäller dock intetill den del det är ersättning för merkostnader. Merkostnadsersätt- 1988/89:SfU13ningen är skattefri och grundar inte någon rätt till pension. I motion Sf309 framhåller m.fl. denvärdefulla insats som en förälder som vårdar ett handikappat barn utför ochbegär (yrkande 3) att regeringen skall lägga fram ett förslag som gör attföräldern får tillgodoräkna sig ATP-poäng på grundval av vårdbidraget i desshelhet, alltså även på merkostnadsersättningen. Utskottet-behandlade ett liknande motionsyrkande i sitt avriksdagen godkända betänkande SfU 1986/87:18. Utskottet uttalade därvid att deti motionen berörda förhällandet var en ofrånkomlig följd av att en särskildskattefri merkostnadsdel numera kunde beräknas.