bet · GC01TU16 · 1988-12-31 00:00:00 — Imotion T554 (m) yrkas att får rätt att ta upp lån på den öppnamarknaden även för investeringar i bananläggningar, samt att lånen skall fåfinansieras genom förhöjda avgifter på de bandelar vilka finansierats meddessa lån. Imotionerna T234 (fp), T240 (s), T243 (m) och T251 (fp) framhålls att banverketbör ges möjlighet att lånefinansiera nyinvesteringar eller att möjligheternatill privat finansiering bör tas till vara som ett sätt att - genomföraangelägna spårprojekt. Enligt1988 års trafikpolitiska beslut skall staten finansiera infrastrukturens driftoch underhåll liksom investeringar. För dessa ändamål disponerar banverketsärskilda anslag. har rätt att ta upp lån i föratt kunna finansiera investeringar utan hinder av tillfällig brist påanslagsmedel vid budgetårsskifte. Kostnaderna för lånen belastar slutligen deanslag som disponerar. Härutöver kan andra intressenter bidra tillinvesteringar antingen genom att lämna bidrag utan krav på återbetalning ellergenom att förskottera medel som senare får återbetalas av . Detär SJ som äger mark och fastigheter. äger endast vissa byggnader somanvänds för produktionen. SJ får enligt det trafikpolitiska beslutet säljafastigheter och anläggningar och använda intäkterna för den finansiellarekonstruktion av SJ som måste genomföras. kan alltså inte disponeradessa medel för investeringar. Finansutskottethar i sitt betänkande FiU 1987/88:20 behandlat en motion i vilken föreslås attriksgäldskontoret för SJ:s räkning skall ta upp ett premieobligationslån om 3miljarder kronor att användas för järnvägsinvesteringar. Finansutskottetanser att som grundläggande princip bör gälla att full förräntning bör kunnapåräknas om ett affärsverk skall få finansiera investeringar vid sidan avstatsbudgeten direkt via . Av finansutskottets betänkandeframgår vidare att regeringen uppdrog åt den kommitté (Dir. 1988:26)som skall se över uppgifter och organisation att göra ensamlad bedömning av formerna för de affärsdrivande verkens finansiering av sinainvesteringar. Kommittén skall bl.a. överväga om det finns skäl att samlaemissionsverksamheten till . Kommitténkommer att avrapportera denna del av sitt uppdrag före den . Fråganom finansiering av järnvägsinvesteringarna och andra affärsverks investeringarkommer således att behandlas av regeringen detta år. Beträffandeförslaget i motion T554 (m), att skall kunna finansi era lån för investeringar på vissa bandelar genom förhöjda avgifter, förut- 3 1988/89 15 saml. sätter utskottet attbanverket aktualiserar frågan hos regeringen, om verket 1988/89;TU16 anserdetta vara en bra metod att finansiera angelägna investeringsprojekt. Det ärregeringen som fastställer avgifterna. Medhänvisning till det anförda påkallar, enligt trafikutskottets mening, inte denu behandlade motionsyrkandena någon åtgärd från sida. 8 Upprustning och utbyggnad av skilda bandelar rad motioner förekommer krav på upprustning och utbyggnad av skildabandelar. Innan dessa yrkanden behandlas vill utskottet erinra om de principerför en samhällsekonomisk investeringsplanering som lade fast förraåret i samband med det trafikpolitiska beslutet. Enligtdetta beslut skall investeringar i järnvägens infrastruktur genomföras efterdet att en allsidig samhällsekonomisk prövning gjorts av varje objekt. Äveninvesteringsplaneringen för länsjärnvägar skall ske på samhällsekonomiskagrunder. Enhuvuduppgift för är att ta fram en investeringsplan för hela bannätetdär olika projekt värderas och prioriteras. Med utgångspunkt i denna plan ärdet möjligt för SJ och andra intressenter, t. ex. trafikhuvudmännen, att medegna medel bekosta tidigareläggning av angelägna investeringsobjekt. Investeringarpå stomnätet beslutas av enligt de ramar och riktlinjer som riksdagoch regering anger. I planeringen skall, förutom med SJ, regelmässigt samrådske med olika lokala och regionala intressenter, t. ex. länsstyrelser, kommuneroch trafikhuvudmän. Närdet gäller investeringsplaneringen på länsjärnvägarna skall avvägningen mellanväg- och järnvägsutbyggnader ske på länsplanet där kunskapen ominvesteringsbehoven finns. långsiktiga investeringsplanering skallske enligt tioåriga planperioder som revideras efter samma tidsintervaller somgäller för vägplaneringen. Banverketarbetar med en tioårsplan för perioden 2000. Denna planskall inlämnas till regeringen . Vidsidan av tioårsplanen arbetar med en treårsplan för perioden 1993 som kommer att ingå i den anslagsframställning som skall lämnas tillregeringen . Utskottetanser för sin del det väsentligt att grunderna för den av beslutadeinvesteringsplaneringen ligger fast. skall således besluta ominvesteringar på stomnätet efter det att en samhällsekonomisk bedömning avaktuella objekt gjorts. Denna bedömning redovisas i en av verket upprättadinvesteringsplan. Andra intressenters villighet att delta i finansieringen avolika objekt kan påverka bedömning av när investeringarna skallgenomföras. Beslut om investeringar på länsjärnvägarna fattas avlänsstyrelserna. Imotionerna T202 (c), T234 (fp), T243 (m) T254 (m) och T5I3 (m) framhålls attArlandabanan är ett angeläget projekt som bör genomföras. I motion T202 (c)anförs vidare att ett alternativ till att bygga längs stambanan är att byggaom till normalspår och förlänga den från till Arlandaoch . I flera av motionerna (T234, T243 och T5I3) framhålls att privatafinansieringsalternativ bör prövas. anslagsframställning framgår att infrastrukturkostnaden för enspåranslutning mellan och kan beräknas till ca 2 200milj. Till detta kommer ca 700 milj. kr. för en förlängning från .Arlandaåter till stambanan. En förprojektering pågår i syfte att ge underlag förslutligt ställningstagande till projektets finansiering. Utskottetuttalade i samband med det trafikpolitiska beslutet attArlandabanan är ett av de projekt som förenar kraven på samhällsekonomiskbetydelse med viktiga miljö- och regionalpolitiska effekter, som detbidrar till att öka effektiviteten i jämvägssystemet. Banverkethar gjort en preliminär bedömning av den samhällsekonomiska nyttan av vissastörre projekt. Denna bedömning visar att har den störstalönsamheten. Även utskottet anser att det är angeläget att så snart som möjligterhålla en järnvägsförbindelse till . Det bör emellertid, i enlighet medden beslutsordning som lagt fast, ankomma på att efter ensamhällsekonomisk prövning besluta i frågan. Som framgår av den tidigare redovisningenföreligger inget hinder för privata intressenter att medverka i finansieringenav projektet för att därigenom påskynda dess genomförande. Avdet anförda följer att de nu behandlade motionsyrkandena om intepåkallar någon åtgärd från sida. De avstyrks därför av utskottet. Vissaövriga projekt i och län Imotion T548 (mp) begärs att ett alternativ med fyra spår söderut från Stockholmlängs befintlig bansträckning utreds som alternativ till den planerade Grödingebanan. Imotion T243 (m) framhålls att roll som knutpunkt bör stärkas bl.a.genom att stambanan ges en tillfredsställande sträckning och Sydblir fjärrtågsstation. Den24 slöts ett avtal mellan staten, SJ, samt och kommun om utbyggnaden av järnvägen på sträckningen FlemingsbergJama. Avtalet innebär att järn vägen dras via och och att stationsanläggningar vid Söder tälje Syd byggs för fjärrtåg och lokaltåg. Denna linjesträckning är ca 240 milj. kr. dyrare än tidigare planerad sträckning (Hallsfjärdsalternativet) som inte knöt an till . Avtalet reglerar hur dessa merkostnader skall finansieras. En förutsättning för avtalet är att en eventuell anslutning av den s.k. till Syd-alternativet bekostas av -- länslandstingskommun och en eller flera av , I988/89:TU16 Nyköpingsoch kommuner med 70 milj. kr. Motionsyrkandetom Syd synes med det anförda tillgodosett. Motion T243 (m) kandärför enligt utskottets mening lämnas utan särskild åtgärd av idenna del. Utskottet,som inte ser något skäl föreligga att av regeringen begära en utredning om detalternativ till linjesträckning som beskrivs i motion T548 (mp), avstyrkermotionen. Imotion T202 (c) framhålls att en avsevärt bättre trafikstandard för norra delenav skulle erhållas genom att föriägga en fjärrtågsstation tillMärsta, eller . Dettaär enligt utskottets mening en fråga för i första hand SJ att avgöra.SJ-överväger var en fjärrtågsstation, Nord, börförläggas. Utskottet avstyrker motionen. Imotion T202 (c) framhålls vidare att regeringen bör pröva frågan att bygga enny järnväg som förbinder och med stomnätet. Därmed skulledet vara möjligt att föra över transittrafik från till frånlastbil till järnväg. Beslutom planeringen och inriktningen av järnvägsinvesteringar bör fattas på det sättsom utskottet tidigare förordat. Motionsyrkandet avstyrks därför av utskottet. Imotion T209 (fp) framhålls att utbyggnaden av spårnätet i förfjärrtåg och pendeltåg bör fortsätta även efter det att nu påbörjade projekt ärfärdiga. Avsamma skäl som redovisats ovan avstyrker utskottet motionsyrkandet omutbyggnaden av spårnätet i . Imotion T256 (fp), T528 (fp.c) och T532 (s) begärs att en upprustning sker avbanan ÖrbyhusHargshamn med hänvisning till den nya färjelinjen mellanHargshamn och Nystad i . 1 den sistnämnda motionen begärs också attvägförbindelserna till rustas upp. Ibörjan av öppnades färjelinjen mellan och Nystad. Dentrafikeras med en färja som enbart tar lastbilar. kommer en andra färja att sättas in som även kan ta järnvägsvagnar.Banan är en länsjärnväg. Det betyder att svarar för underhållet medanlänsstyrelsen fattar beslut om nyinvesteringar. beslutar även ominvesteringar på länsvägar. Utskottetsom inte finner skäl föreligga att frångå gällande beslutsordning avstyrkermotionerna i denna del. Iett flertal motioner framhålls att och är angelägnaprojekt som bör genomföras. Det gäller motionerna T202 (c), T223 (mp), T23I(fp), T243 (m), T254(m), T505 (s), T506 (vpk), T508 (fp) och T530 (c). Imotion T508 (fp) begärs att medel ur tiomiljardersanslaget tidigareläg- 1988/89:TU 16 gas för investeringar i . I motionerna T243 (m) ochT530 (c) framhålls att olika finansieringsformer bör prövas. Imotion T231 (fp) framhålls betydelsen av att en utbyggnad av bandelarnaSträngnäs och ÖrebroKarlskoga genomförs. Enligt motion T505 (s)måste , och omfattas av projekten. I motion T506(vpk) framhålls att bör byggas ut till , ochvidare till . Utskottethar tidigare framhållit att och är intressantaprojekt och att den tätbefolkade är ett av de områden i Sverigedär en utbyggd kapacitet av SJ:s persontrafik och minskade restider skullekunna få betydande effekter i form av ökat tågresande (/88:19). Förden s. k. (norr om ) föreligger ett omfattandeutredningsmaterial av såväl samhällsekonomisk som företagsekonomisk karaktär.Utredningar föreligger även för (söder om ). Banverkethar beräknat investeringskostnaden för de första etapperna såväl norr somsöder om till ca . Regeringenhar vidare utsett en statlig förhandlingsman för attåstadkomma en lösning av frågan om utbyggnaden av järnvägstrafiken runtMälaren. Han skall ta initiativ till överläggningar mellan de olika parterna omen ekonomisk lösning som möjliggör utbyggnad helt eller delvis.Förhandlingsmannen skall också studera etapplösningar samt olikafinansieringsalternativ. mening bör resultatet av förhandlingsmannens arbete avvaktas. Ienlighet med den beslutsordning som lagt fast ankommer det sedan påbanverket att avgöra frågan om utbyggnad av spåren runt . Frågan omupprustning av Södra, som tas upp i motion T202 (c), ankommer det påSJ att avgöra. Avdet anförda följer att motionerna inte påkallar någon åtgärd från riksdagenssida. De avstyrks därför av utskottet. Götalandsbananär ett idéprojekt inför 2000-talet till en ny järnvägsförbindelse söder omVättern. Den innefattar en nybyggd järnväg UlricehamnJönköpingTranås. Banan binder samman denna region med ,och . Projektet har utarbetats avnärmast berörda kommuner och länsstyrelser. Imotion T223 (mp) yrkas att projektering av Götalandsbanan skyndsamt påbörjas. Imotion T247 (vpk) framhålls att Götalandsbanan bör inrymmas i banverketskommande handlingsplan. Imotion T510 (c) framhålls att för skulle Götalandsbanan hamycket stor betydelse. Imotion T533 (s) yrkas att regeringen utser en särskild utredningsman /89:TUI6 for Götalandsbanan, att denna utredningsman prövar olikafinansieringsformer samt att banan prövas ingå i den långsiktsplan 19912000som tar fram. Utskottetanser att det närmast ankommer på att utifrån samhällsekonomiskabedömningar avgöra behovet av en Götalandsbana. Enligt utskottets mening börinte uttala sig i frågan. Motionsyrkandena avstyrks därför. Imotion T2I0 (c) framhålls att staten måste ta sitt ansvar för att järnvägarnai län kan utvecklas till ett konkurrenskraftigt trafikmedel.Motionärerna anser att minst 150 milj. kr. bör tillföras länshuvudmannen förinvesteringar i länsjärnvägarna . Imotion T223 (mp) yrkas att regeringen uppdrar åt att elektrifiera ochäven i övrigt förbättra banan . Debanor som tas upp i motionerna är länsjärnvägar. Det betyder att banverketsvarar för underhållet medan investeringsbeslut fattas av länsstyrelsen.Investeringarna finansieras från anslaget Byggande av länstrafik-anläggningar.De regionala intressenterna har därmed givits stort inflytande över hurtillgängliga investeringsmedel skall utnyttjas. Utskottet,som inte är berett att förorda att gällande beslutsordning skall frångås,avstyrker motionerna i denna del. Kust-till-kust-banan(/) Imotionerna T210 (c), T230 (s), T522 (s), T526 (fp), T544 (c), och T557 (c)framhålls att kust-till-kust-banan är en viktig förbindelselänk mellan sydöstraSverige och . Det yrkas i motionerna att en upprustning av banangenomförs och att modernt vagnmateriel sätts in. Kust-till-kust-bananhör till stomnätet. Det innebär att det är som, inom de ramar somriksdag och regering anger, beslutar om underhåll och nyinvesteringar på banan.Banverket skall därvid samråda med olika lokala och regionala intressenter, t.ex. länsstyrelser, kommuner och trafikhuvudmän. Det ankommer på SJ att beslutaom vilket vagnmateriel som skall användas. mening är detta en riktig beslutsordning. bör därför inteta något initiativ med anledning av motionerna. De avstyrks därför i denna delav utskottet. Länsstyrelseni har utrett järnvägslinjen anstads (Blekinge kustbana) standard och utvecklingsmöjligheter. Länssty relsen förordar det s.k. elektrifieringsalternativet som kostar ca 500 milj. kr. I motion T534 (s,m,c,vpk)yrkas att någon omklassificering av 1988/89:TU16 kustbana inte fårgöras förrän banan rustats upp till modern standard. Enligt motionärerna varvreden och förvåningen stor i länet när det framkom att transportrådet och SJendast några månader efter beslut förhandlade om en omklassificeringav banan från stomjärnväg till länsjärnväg. Imotion T247 (vpk) yrkas att Blekinge kustbana skall tillhöra stomnätet och attstaten skall ta sitt ansvar för att banan rustas upp till fullt modern ochbekväm standard. Motionärerna tar avstånd från transportrådets ochSJ-ledningens uppfattning att banan bör tas bort från stomnätet. Imotionerna T223 (mp) och T536 (mp) yrkas att banan rustas upp ochelektrifieras. Riksdagenbeslutade att Blekinge kustbana skall tillhöra stomnätet. Detbetyder att det är som beslutar om underhåll och upprustning av bananinom ramen för de medel som anvisas av riksdag och regering. beslutskall grundas på en samhällsekonomisk bedömning och tas efter samråd med olikalokala och regionala intressenter. Enligtdet trafikpolitiska beslutet ankommer det vidare på att följa uppindelningen i järnvägsnätet i stomjärnvägar och länsjärnvägar och i denna frågaha samråd med berörda intressenter. Beslut om förändringar i indelningenfattas av regeringen. Närdet gäller upprustning och underhåll av Blekinge kustbana anser utskottet attden av fastlagda beslutsordningen skall gälla. Somframgår ovan är det inte transportrådet och SJ som beslutar om överflyttning avbanor från stomnätet till länsjärnvägarna. Sådana beslut fattas av regeringen.Utskottet förutsätter för sin del att om frågan skulle bli aktuell att föraöver Blekinge kustbana till länsjärnvägarna, samråd kommer att ske medkommuner, länsstyrelse och trafikhuvudman. Meddet anförda anser utskottet att de nu behandlade motionsyrkandena om Blekingekustbana inte bör föranleda någon åtgärd från sida. De avstyrksdärför av utskottet. Imotionerna T217 (c), T223 (mp) och T242 (fp) yrkas att bandelen Ystadelektrifieras. Imotionerna T217 (c), T242 (fp) och T501 (c) framhålls att satsningar bör göraspå vissa järnvägslinjer i bl. a. för att etablera pendeltågstrafik. Imotion T205 (m) framhålls att en bättre samordning av kollektivtrafiken iSkåne bör åstadkommas liksom en tillfredsställande anslutning till järnvägensriksnät. Imotion T550 (c,s,m,mp) begärs att vissa turer på sträckan /bibehålls. mening berör de frågor som aktualiseras i motionerna den lokala och regionalajärnvägstrafiken i . Dessa frågor bör därför i 39 första hand aktualiserasav trafikhuvudmännen i samråd med SJ och 1988/89:TU16 banverket.Länsstyrelserna får genom det trafikpolitiska beslutet bestämma omutnyttjandet av anslaget för investeringar i Iänstrafikaniäggningar. Därigenomhar det regionala inflytandet över tillgängliga investeringsmedel ökat. Utskottet,som inte anser att bör ta något initiativ med anledning avmotionerna, avstyrker desamma, i nu behandlade delar. Imotion T509 (s,m,fp,c,vpk,mp) begärs att i det fortsatta planeringsarbetetavseende investeringar i järnvägsnätet innefattas en upprustning av Bohusbananmed förlängning till . Enligt motionärerna är det mycket storatrafikflöden i stråket GöteborgOslo och en betydande ökning kan väntas. Motdenna bakgrund anser de att det är helt nödvändigt att trafiksystemet i dennaregion utformas så att järnvägens roll förstärks. Äveni motionerna T2I5 (c), T223 (mp) och T247 (vpk) framhålls att börrustas upp och förlängas till . FörbindelsenGöteborgOslo går via och Kornsjö. Motionärerna anser attytterligare ett alternativ, en förlängd Bohusbana, bör byggas. Utskottethar erfarit att , SJ och statsbaner (NSB) beslutat utreda hurjärnvägsförbindelsen mellan och bör utformas. Därvid kommer för-och nackdelar mellan del två huvudalternativen på svensk sida att bedömas. mening bör resultatet av utredningen avvaktas. Beslut ominvesteringar på bör därefter tas inom ramen för densamhällsekonomiska investeringsplanering som beslutat om förra året. Avdet anförda följer att motionerna inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. De avstyrks därför i denna del av utskottet. Imotionerna T245 (fp), T511 (s) och T516 (c) framhålls att järnvägenGöteborgMellerud Kornsjö bör rustas upp. I den sistnämnda motionen begärsatt regeringen tillsätter en utredning. motionerna behandlade banan är en del av järnvägsförbindelsen Oslo.Som framgår av redovisningen ovan har , SJ och statsbaner (NSB)beslutat att tillsammans utreda frågan om hur denna förbindelse bör utformas iframtiden. Utskottet anser att resultatet från denna utredning bör inväntas.Banverket får sedan besluta om vilka upprustningar som skall göras av bandelenGöteborgKornsjö. Av det anförda följer att motionerna avstyrks i denna del. Vissa övriga projekt iVästsverige Imotionerna T529 (vpk) och T549 (c) yrkas att regeringen tar initiativ till ensamlad lösning av järnvägsfrågoma i som tillgodoser såvälinternationella som nationella och regionala behov. Imotion T2I9 (fp) begärs att en plan för utbyggnad av pendeltrafiken in motGöteborg utarbetas. Imotion T218 (fp) framhålls att banorna och bör rustas upp. Imotion T223 (mp) framhålls att förbindelserna kring och Trestad(, och ) behöver förbättras. Imotion T247 (vpk) framhålls att satsningar på linjerna BoråsHerrljunga VänersborgUddevalla bör göras. Imotion T510 (c) begärs att järnvägen mellan och rustas upp förpendeltrafik och trafikeras med tåg som kan hålla hög hastighet. Motionärenanser att banan bör ges en sträckning förbi . Imotionerna T535 (c,s,m,mp) och T551 (fp) framhålls att pendeltågstrafikenutefter västra stambanan bör byggas ut till . Enligt den förstnämndamotionen bör SJ och ta ett större ansvar för matartrafiken tillsnabbtågen. I den sistnämnda motionen begärs också att pendeltågen gör uppehålli . Imotion T558 (c) yrkas att järnvägen rustas upp. Imotion T245 (fp) framhålls att pendeltrafik bör förekomma på linjerna UddevallaVänersborgHerrljunga resp. mot . Deyrkanden som framförs i motionerna berör i huvudsak frågan hur pendeltrafikenmed tåg skall utformas i . Enligt det trafikpolitiska beslutet frånförra året har numera trafikhuvudmännen ansvar även för den lokala ochregionala järnvägstrafiken. Utskottet anser därför att det i första handankommer på trafikhuvudmännen att, i samråd med och SJ, ta deinitiativ om pendeltrafiken på järnväg som de anser nödvändiga. Om så skulleanses erforderligt kan regeringen tillsätta en utredningsman utan någotsärskilt uttalande från sida. Något beslut av med anledningav motionsyrkandena är enligt utskottet inte erforderligt. De avstyrks därför. 1motion T518 (mp) yrkas att frågan om pendeltågstrafik inom utreds och att ger regeringen till känna att lämpliga linjer är FalköpingJönköpingNässjö, , samt LidköpingSkara . Vidare framhålls att pen deltågstrafiken skall upprätthållas så att tågen stannar vid de småstationer som finns längs bansträckningen eller åtminstone en gång per kommun som banan passerar samt att trafiken skall upprätthållas från tidig morgon till sen kväll med minst en avgång under veckans . Imotion T519 (mp) yrkas att persontrafiken på banan mellan-Skövde 1988/89:TU16 och Karisborg återupptas, att detta bör ske efter en upprustningav banan så att X1 O-tåg kan användas samt att tidtabellerna skallanpassas till tågen på järnvägen mellan och och till deskiftgående på resp. orts industrier och vårdinrättningar. Imotion T523 (mp) framhålls att förutsättningarna för en järnväg mellanLidköping och bör utredas, att en sådan järnväg skall ha tidtabeller somger goda anslutningar till tågen utmed järnvägen mellan och Kinnekullebanan samt att denna järnväg skulle kunna bli en viktiggodstrafikled. Utskottetanser att detta är frågor sorii berör den lokala och regionala trafiken iSkaraborgs län. De bör därför i första hand bedömas av trafikhuvudmannen.Utskottet avstyrker motionerna. Imotion T228 (c,m,fp) framhålls att genom förbättringar av bandelen ÖrebroKarlstad och införande av snabbtåg skulle få en klarförbättring av kommunikationerna med . Imotion T229 (s) framhålls att en bekväm arbetspendling kan åstadkommas genomsnabba och säkra kommunikationer på järnvägsnätetCharlottenberg-Kil-Karistad-Kristinehamn. Motionärerna anser det ocksåangeläget med snabba förbindelser till den planerade snabbtågsförbindelsenStockholm HallsbergGöteborg. Dei motionerna behandlade banorna ligger på stomnätet. Det ankommer därför påbanverket och SJ att avgöra frågor om upprustning resp. vilka tåg och vagnarsom skall utnyttjas i trafiken. Frågor om lokal och regional trafik påstomnätet får i första hand avgöras av trafikhuvudmannen. Utskottetanser inte att motionerna bör föranleda någon åtgärd från sida. Imotionerna T247 (vpk) och T525 (s) framhålls att det s. k. Nykroppapro-jektetbör genomföras. Nykroppaprojektetinnebär en sammanlänkning av och i samtbanupprustning och elektrifiering av sträckan . Enligtdet trafikpolitiska beslutet tillhör banan Kristinehamnlänsjärnvägarna. De regionala intressenterna har därmed givits möjligheter attsjälva besluta om investeringar. Utskottet anser att inte bör uttalasig i dessa frågor och avstyrker därför motionerna. Imotion T247 (vpk) yrkas vidare att insatser görs för att utveckla Fryks- dalsbanan. Avsamma skäl som utskottet redovisat ovan avstyrks motionsyrkandet omFryksdalsbanan. 1 motion T226 (c)framhålls att det är nödvändigt att en upprustning av 1988/89:TU16 bananSvanskogÅmål kommer till stånd. En eventuell upprustning av banan kan därmedfinansieras från anslaget Byggande av Iänstrafikaniäggningar. Länsstyrelsenbeslutar om hur tillgängliga medel frän anslaget skall utnyttjas. Med hänvisning till detanförda avstyrks motionen i denna del.