bet · GC01BoU2 · 1988-12-31 00:00:00 — ningarnanämns åker, kärr och mosse. Är det inte lite äventyrligt att bygga muradkällare i Rosenmyren? Borde man inte vara litet försiktig med att byggaplattor på mark utan dränering på , där man tidigare 1988/89:BoU2 åkte skridskor? Jag skall nu tala om flytspackel med kasein och berättavad man vet om problemet, vad man inte vet och vad man har gjort ät det. (Bildvisas.) Kaseinhaltigt flytspackel har orsakat missfärgnirig på material sominnehåller tannin, t.ex. ekparkett och kork. Flytspackel med kasein somutsätts för långvarig fuktbelastning luktar ibland litet illa. Det är en rå ochunken lukt, som dock ofta är så svag och obetydlig att bara känsliga människorkan känna lukten. Det finns ungefär 20 miljoner m-med kaseinhaltigt flytspackel varav några miljoner m- har skador, de flesta avmissfärgningskaraktär. Missfärgningarna kan vara olika svåra. I vissa fallmåste man naturligtvis ersätta parketten helt och hållet, i andra fall går detatt göra en liten fris för att golvet skall se ganska snyggt ut efteråt. Missfärgning kan uppkomma när ammoniak från kaseinhaltigtflytspackel tar sig upp genom skarven mellan korksmulepappens vader. ' Dettaär en typ av skador som ofta har satts i samband med användningen avkaseinhaltigt flytspackel, men det finns inte något kaseinhaltigt flytspackelunder det golv som jag har tagit som exempel. De mörka kortändarna på stavarnahar tolkats som att de har orsakats av flytspackel. Flytspackel har emellertidanklagats för en rad företeelser här i landet. Man har skyllt praktiskt tagetallt på flytspackel. Även korkplattor innehåller tanniner, och dessa plattorblir svarta av ammoniaken från kaseinhaltigt flytspackel. Om plattorna är avden kvalitet som ligger på golvet i mitt exempelså blir de svarta på kanterna.Om plattorna är av en annan kvalitet blir de delvis svarta över hela ytan. Som jag nämnde tidigare luktar kaseinhaltigt flytspackelrått och unket. Jag har tagit med mig några exempel för att detta skall kunnavisas. Det finns en rad andra fel i våra byggnader som i denallmänna debatten påståtts bero på kaseinhaltigt flytspackel, men det är intesant. Det luktar ibland illa i våra hus. Jag skall nu för förstagången offentliggöra en utredning som jag har fått. Den är gjord avprofessor i . PVC-mattor luktar nämligen illa när mjukgörarenbryts ned, och jag har låtit undersöka om ammoniak kan bryta ned PVC-mattor pådet sätt som vi iakttar i verkligheten. Professor undersökning visaratt vi helt kan avfärda ammoniakens roll när det gäller mjukgörarned-brytning.Det är nämligen den alkaliska fukten som har betydelse. Denna iakttagelse fårstor ekonomisk betydelse i skadeutredningar. Det luktar rått och unket inte bara från kaseinhaltigtflytspackel utan även från andra material. Exempelvis kan fuktisolering luktarått och unket. Jag har ett prov med mig där detta framgår. Vi vet inte riktigtvad det beror på, men vi tror att det är fuctus alcali som spökar även i detfallet. Även PVC-mattor kan lukta illa om de är felaktigttillverkade, och de kan lukta illa . Korksmulepapp kan lukta illa, och den lukten är stickande.Detta beror på att bakterier trivs kolossalt bra där om det är tillräckligtfuktigt. Även mineralull kan lukta illa. Också i det materialettrivs bakterier mycket bra. Det trodde vi inte, men tyvärr har verklighetenvisat detta. PVC-mattormed jutebaksida kan lukta mycket illa. Det beror på att 54 mögeltrivs i juten. Jag har med mig även ett prov på detta. Trämaterial kan lukta pä litet olika sätt beroende påvilken mikroorga- 1988/89 :BoU2 nism som angriper träet. Vi har tidigare fått höra att linoleummattor luktar illavid våtstädning. De luktar som spyor under när vattnet lämnarytan. Det beror på städmetoden. Det förekommer således många olika elaka lukter i vårahus, och dessa lukter har olika orsaker. Lukterna kan t.ex. bero på dåligatätningar på sopnedkast. Ett annat exempel är blåsbildningar på mattor. Dessa exempel har inte ett dugg med flytspackel att göramen väl med fukt. Kantresning och fogöppning i PVC-mattor är också vanligtförekommande fel när underlaget är alltför fuktigt. Plastmattorna tål intedet. Plastmattor missfärgas av olika anledningar. Det finns vissa färgade påsar att köpa i handelnsom om de får stå länge på ett plastgolv leder till att golvet missfärgas pågrund av mjukgö-rarvandring. Det finns även en rad andra företeelser i golv som spökar,men allt har inte med flytspackel att göra. En stor svårighet för oss i byggbranschen är att människorinte mår bra i sina hus. I den allmänna debatten har det påståtts att det berorpå flytspackel. Jag vill påstå att det inte finns någon som vet varförmänniskor i vissa hus mår så dåligt. Det läggs ned oerhört stora resurser påatt ta reda på varför. Sä länge man inte vet detta med säkerhet kan man intevare sig anklaga något material eller undanta något material eller någonföreteelse i husen. Man kan alltså inte säga att flytspackel inte kan spela enroll i detta sammanhang. Men det vet vi ännu inte. Vad vi vet är att Örebrogruppen har undersökt ett antalhus. Gruppen redovisar de miljöfaktorer som människor har rapporterat om och debesvärssymtom som människor upplever. Då får man sådana resultat. Jag skall som exempel nämna två grupper av människor isamma område. Den ena gruppen människor bor i hus med kaseinhaltigtflytspackel och den andra i hus med i huvudsak kaseinfritt flytspackel, menbåda grupperna mår tyvärr lika dåligt. I en annan undersökning har man också jämfört två områden.I det ena området är människorna mycket besvärade jämfört med människorna i detandra området. Men de människor som säger sig vara besvärade bor på typgodkäntflytspackel. De boende i området kräver att flytspacklet skall hackas bort,vilket kostar kolossalt mycket pengar. Det finns kaseinhaltigt flytspackel att hacka bort, vilket kostar 30miljarder kronor att göra. Det finns numera ytterligare typgodkänt flytspackel. Om vi inte sköter oss och hanterar dettapå ett riktigt sätt hotar kostnader på ytterligare . Det är angeläget att man snabbt utreder vad som har hänt idetta område sä att man kan tala om det och vidta korrekta åtgärder. Min taletid är slut , men jag skulle senare gärna viljabeskriva de prover som jag har tagit med mig. (): Jag lämnar då ordet fritt för frågortill de två inledande 55 talarna pä detta avsnitt. Den fråga som man måste ställa efter är 1988/89:BoU2 om det över huvud taget finns några problemmed flytspackel, eftersom Bilaga 2 radade upp en radandra problem. De stora kostnaderna som hänger samman med detta är naturligtvisett problem. En skärpning av materialkontrollen i sig för varje material ärnödvändig, menTmns det inte behov även av en kontrollmekanism när det gällerkombinationen av olika material i bostäderna? Även om flytspacklet är oskyldigti kombination . med torra ytor är det ju ofrånkomligt att fukt uppträder ivissa sammanhang, och det är tydligen då som det kan bli farligt. (): Jag vill ställa en fråga till EvaDietrichson angående den lagstiftning som finns när det gäller kemiskaprodukter, och den har tangerats tidigare av flera föredragande. Det står:Enligt 5 § i denna lag åligger det den som hanterar eller importerar en kemiskprodukt att vidta åtgärder för att hindra skada på människor. Jag tror att det var som i en debattartikelsade att det redan finns en lagstiftning som man kan tillämpa när det gällernya kemiska ämnen i byggmaterial och att det bara är att använda den. Jag förstår att det kan medföra vissa svårigheter atttillämpa denna lagstiftning fullt ut. Men kan man.ge en frisedel för kemiskaämnen som ingår i byggmaterial och säga att de inte berörs av dennalagstiftning? (): Vi vet att det finns ca 70 000 olikakemiska ämnen. Av dessa används omkring 20 000. Vi vet också attkemikalieinspektionen trots bristande resurser håller på att få ordning pådetta. Jag undrar; När är det realistiskt att tänka sig att vi får enhelhetsbild över de keriiiska ämnen som man använder i arbetet? tillkommer ca 500 nya byggmaterial i vilka detingår olika kemiska ämnen. Kommer det nya förslaget att innebära att det skallbörja ställas krav pä innehållet i alla dessa nya byggmaterial? : Det är naturligtvis riktigt att lagen omkemiska produkter rent allmänt är tillämpbar på kemiska ämnen. Men vad jag hartalat om här är material, och det framgår av förordningen om kemiska procedureratt i fråga om material gäller en något annorlunda tillämpning. Lagen ärtillämplig på varor (material t.ex.) som innehåller eller har behandlats med enkemisk produkt och på grund av sina egenskaper kan befaras medföra skada påmänniskor eller i miljön. Och lagen är direkt tillämplig när det gäller denallmänna aktsamhetsprincipen och informationsskyldigheten men inte då detgäller övriga delar om så inte särskilt föreskrivs. Det är alltså en vissskillnad när det gäller lagens tillämpningsbarhet på varor, t.ex. material,och kemiska produkter. Det här är något som har diskuterats av många.Kemikalieinspektionen och hela kemikaliekontrollen har varit föremål för engenomgång alldeles . Då diskuterades bl.a. frågan om varor och denundangömda plats som man anser att den här frågan har fått med tanke på attdetta finns med i förordningen. Så vi får se vad som händer i fråga om detta. När det gäller den andra frågan om kemiska ämnen rentallmänt vill jag peka på att det pågår en hel del aktiviteter i fråga om olika ämnen och 56 Bl.a. föreligger ett förslag frän kemikalieinspektionen 1988/89:BoU2 om att regeringen skall fastställa krav pä ettnotifikationssystem, dvs. en Bilaga 2 skyldighet att anmäla nya kemiskaämnen som förs in i och en skyldighet att redovisa vissa resultat. Detfinns även ett produktregister där man för in de kemikalier som finns. Enligt vår lagstiftning har tillverkare och importörer etthuvudansvar för kemikaliekontrollen. Det är alltså inte kemikalieinspektionensom skall utreda om en kemisk produkt är farlig, utan det är företagen somskall göra det. Kemikalieinspektionens uppgift är att kontrollera att dettasker. I detta sammanhang har man åter en distinktion mellankemiska produkter och byggnadsmaterial. Kemikalieinspektionens huvudinriktningär kemiska produkter. Men eftersom vi på kemikalieinspektionen även tycker attdet är viktigt att hjälpa till på materialsidan har vi gjort det i det härfallet när det gäller formaldehydbaserade skivor. (): Är flytspacklet sä oskyldigt? : Flytspacklet har orsakat en rad problemav den karaktär jag har visat på. Det är illa nog. Det är riktigt att det vore önskvärt att man provadekombinationer av olika material i kontakt med varandra under förhållanden somkan förekomma i verkligheten. Antalet kombinationer är dock sä gigantiskt attdet knappast är realistiskt. I stället får man se till att det går att utkrävaansvar. Detta måste lagstiftarna driva igenom. Byggnaders konstruktion och utförande : Jag tänker ta upp tre ämnesområden som harmed byggnaders konstruktion och utförande att göra. För det första kommer jagatt beröra själva byggprocessen. För det andra vill jag belysa täthet kontraenergihushållning. För det tredje skall jag redovisa några erfarenheter fråndet s.k. , som handlar om nya energisnåla flerbostadshus. Man kan dela in byggprocessen i fyra olika skeden; Ettprogramskede, ett projekteringsskede, ett byggandeskede och ettförvaltningsskede. Det är intressant att studera hur arbetet under dessa olikaskeden fungerar i praktiken. I programskedet finns ofta en byggherre representerad. Mangör upp programhandlingar för den byggnad som skall uppföras. Sedan kanskedessa handlingar överlämnas till en projektor, för att denne skall upprättas.k. I bästa fall deltar sammma konsulter i dessa båda skeden,och då tar de naturligtvis med sig den information och de intentioner somfanns från början när det gäller att bygga.ett bra hus och välja brakonstruktioner och material. I sämsta fall går denna information och dessa intentionerförlorade. I nästa steg lämnas ett antal handlingar ut på s.k.räkning till entreprenö rer. antas en entreprenör. Han har dä ett antal bygghand lingar som innehåller ett antal informationer. Som alla kan förstå behövs mycket information för att man skall kunna bygga sunda hus. Risken är att 57 de godaintentioner som fanns i programskedet har gått förlorade när man 1988/89:BoU2 kommit fram till själva byggandet. När byggnaden är färdig och överlämnas tillbyggherren vidtar ett förvaltningsskede. Det finns egentligen inga ritualer förhur man på ett korrekt och lämpligt sätt övertar en byggnad vid normalaentreprenadförfaranden. En förvaltare har uttryckt det så här: Här försvinneralla människor som kan någonting om material, byggnader och installationer, ochen helt ny yrkeskategori kommer in, nämligen driftspersonalen, som skall tahand om denna byggnad och sköta den. Här finns ett stort problem. Det har med allönskvärd tydlighet belysts här att det resultat vi får i storutsträckning beror på hur våra byggnader tas i bruk och hur de sköts. Inteminst gäller detta ventilationsanläggningar. Om vi studerar vilka människor som är satta att sköta husframgår det att det är ett lågstatusyrke. De som hardetta arbete ärlågavlönade, och då kan man inte heller kräva att få tag i högutbildadepersoner. Förutsättningarna för att personalen skall kunna tillgodogöra siginformation om den fina teknik som nåtts under byggandet och projekteringen äralltså inte särskilt goda. Vi skall också hålla i minne att byggbranschen har utsatts för mycket stora förändringar avförutsättningarna. Jag vill bara peka på några faktorer. Vi har väsentligt kortare byggtider. Branschen är trotsallt väldigt effektiv när det gäller ätt producera. Det kostar mycket pengaratt ha för långa byggtider. Vi strävar mot ett allt effektivare materialutnyttjande,dvs. man minime-rar mängden onödigt material i husen och ersätter många kändamaterial med nya och billigare i en strävan att hålla kostnadsutvecklingennågot så när under kontroll. Alla vet att vi har problem inom byggsektorn medkostnadsutvecklingen. Här ligger en naturlig, inneboende strävan att försökahitta enklare och billigare material och konstruktioner, som ändå fyllerfunktionen. Vi har ökade krav på komfort. Vi har här talat omventilation. Vi kan inte acceptera gamla, dragiga hus som är kalla. Vifår inte glömma bort att 20-talshusen i många avseenden var ganska dåliga. Vi har nya krav på energihushållning, vilket lett till enstarkt förändrad teknik. Vi har även helt andra brukarvanor. Fukt i byggprocessen är av stor betydelse när det gällersjuka hus. pekade på att fukt var ettav nyckelorden vid mångaav de skador som kan uppkomma på hus och som kan orsaka att människor blirsjuka. I projekteringsskedet görs val av konstruktion ochmaterial, beräkningar utförs osv. Man kan tänka sig att det i detta skedeskulle vara möjligt att genom ett medvetet konstruktionsval förbereda för enbra konstruktion. Det är dock inte så enkelt att man bara kan säga; Undvikplatta pä marken, så är alla problem lösta. Vi vet mycket väl att vi med rättteknik, material och metodik kan åstadkomma bra konstruktioner med platta påmarken. Huvuddelen av alla hus med platta på marken är helt utan skador såvittvi känner till. När detgäller konstruktioner över huvud taget finns intressanta iaktta- 58 gelser attgöra) samband med , det stora projekt som 1988/89:BoU2 Man avsåg där att i vissa fall försöka åstad- Bilaga 2 fanns konstruktioner som var mycket komplexaoch förhållandevis svåra att hantera. Det intressanta är att i det fall manvalt konstruktioneroch installationer som var mycket komplexa, hade manockså varit medveten om detta och valt mycket kvalificerade personeratt sköta anläggningen. Detta hus fungerar mycket väl. har mantrott att allting skulle sköta sig självt i det hus där man medvetet följtstrategin att ha enkla lösningar. 1 det huset har förekommit en hel del avvikelserfrån det tänkta utförandet, kanske på gränsen till problem. vill härpoängtera att det handlar om att få tag i de rätta personerna med kunskaperför att klara av dessa frågor. Slutsatsen är att man i projekteringsskedet borde tänkaefter vem som skall ta hand om den produkt som skall tillverkas och hurkonstruktionen skall se ut för att fungera. I byggskedet sker ofta materialbyten. En projektor fårföreskriva ett visst material eller likvärdigt. Projektören kanske mycket välvet att ett golvmaterial av ett visst fabrikat är en etablerad och braprodukt, men han är tvungen att ange ett likvärdigt material och kan då inteprecisera alla de emissioner som förekommer. "Likvärdigt" kaninnebära att materialet skall se lika snyggt ut eller uppfylla en vissbasfunktion. Däri ligger inbyggda risker. Materialhanteringen pä byggena är problematisk. Vi skallju ha en jämn sysselsättning året runt. Det gäller att bygga i alla väder. Detär stor risk att fukt kommer med i huset. Ambitionen att ha korta byggtidermedför också att mycket fukt kan bli kvar i huset, dvs. fukten blir inbyggd. Vikan heller inte helt och hållet komma ifrån utförandefel. Förvaltningsskedet har jag redan berört. Det handlar omatt ta hand om anläggningarna och se till att hus underhålls, så att man i etttidigt skede åtgärdar skador som är på väg att uppstå. Förslitningen av husenpågår , och många av de problem som uppstår är förslitningsskådor.Vatten-läckage måste tas om hand på ett korrekt sätt. När det gäller nyttjandetav husen antydde att det inte bara är byggmaterialen som gerupphov till emissioner och föroreningar, utan också den inredning ochutrustning som vi har i hu.sen. Vi måste fundera på vilka regler som skallgälla på detta område. Nyttjandevanor spelar en viss roll. Vi vet att man i dagexempelvis duschar i långt större utsträckning än man badar. Det finns en heldel studier som visar att man utsätter ytor i våtrum för mögelrisk på ett heltannat sätt om man t.ex. duschar än om man tar sig ett bad ,vilket kanske var vanligt . Vi har också varit inne på frågan omstädningen. Jag vill även säga några ord om täthet i hus. Jag villpåstå att vi måste bygga nya hus täta. Tekniken medger inte att vi får de lagom otäta hus som ger möjlighet till en säkerställd luftkvalitet via s.k. självdragsventilation eller naturlig ventilation. Kanske går det att utveckla tekniska system för självdrag, men sådana finns inte . Vi måste i stället ha mekaniska ventilationssystem, och då är lufttäthet ett måste. Lufttätheten leder till att vi kan minska energibehovet, eftersom luftinfiltrationen kan reduceras. kanundvika hygieniska obehag. Jag var själv med när man 1988/89:BoU2 hade otäta hus och fick ta hand om mycket klagomål på grund avdrag och Bilaga 2 komfortproblem. Den typen av problem finns inte idagens täta hus. Vi måste ha täta hus för att undvika fuktskador ikonstruktionerna. Vi måste ha täta hus för att kunna styra ventilationenkorrekt. Jag vill för att förklara vad jag menar ställa en fråga tillauditoriet: Om ni haren bestämd volym som skall ventileras med en bestämd mängdluft, skulle ni då välja att ha denna volym i en sluten låda eller omsluten avett kycklingnät? Om vi skall ha energiekonomi måste vi kunna återvinnaenergin ur ventilationsluften. har visat vilka stora energimängdersom finns i luften. Dessa måste vi kunna ta till vara. Det finns kunskap ochteknik för att göra detta via värmeväxlare, värmepumpsinstallationer. Vi har på detta område vissa funderingar om hur tätt etthus skall vara. Jag vill inte gå in alltför mycket på de tekniska termerna. Jagtycker att förklarade detta mycket bra. I gamla hus som ärtillräckligt otäta har vi i flertalet fall haft en acceptabel luftkvalitet. Omvi har lyckats att täta husen riktigt bra, har vi kommit till en täthetsnivåsom med säkerhet inte kan ge en bra luftkvalitet. Om vi bygger nya hus däremot,bör vi sikta på att kunna hålla reda på hur luftflödena skall se ut. Det finnstekniska system, och det går att få dessa att fungera. Det har vi bevis för.Tyvärr ligger de regler vi har i något av ett ingenmansland. De hus man byggermed normkrav är för otäta för att en mekanisk ventilation skall bli riktigtbra, och de är inte tillräckligt otäta för att självdragsventilation skall haförutsättningar att fungera. Jag tycker att man borde göra en översyn avreglerna på detta område. Jag vill också nämna något om nya flerbostadshus. , som är ett mycket omfattandeexperimentbyggnadsprojekt för nya flerbostadshus i , har vi med stödav byggforskningsrådet studerat en hel rad tekniker. Vi har tagit upp mångaolika frågor inom ramen fördetta projekt: byggnadsteknik, energiteknik, ekonomiosv. Via omfattande intervjuundersökningar studeras också hur de boende uppfattarklimatet och hur de tycker det är att leva i dessa hus. Vi har hållit på itvå i de flesta husen. Såvitt vi vet är det inte fler klagomålfrån de boende eller avvikelser i dessa energisnåla hus än i jämförbarareferenshus. Det intressanta är att dessa hus kan anses vara bland de mestenergisnåla hus man har byggt. De hus som omfattas av ärväsentligt energisnålare än jämförbara hus som har byggts ,och . Méd andra ord; Energihushållning behöver inte stå imotsats till sunda hus. Vi kan isolera husen bra, göra dem lufttäta ochvälventilerade. Brister i bygg- och förvaltningsprocessen : Om man bortser från radon, kanförekomst en av sjuka hus myckel förenklat förklaras av 1. byggnadsmaterial som avger skadligaämnen, 2. fukt i huset, som är gynnsamt förtillväxten av mögel och andra mi- 60 kroorganismeroch som påskyndar avgivandet av skadliga ämnen /89:BoU2 byggnadsmaterial, .. 3. dåligt fungerande ventilation eller smuts ochföroreningar i själva ventilationssystemet. Det finns en rad brister i projekteringen, byggandet ochförvaltningen av våra hus som bidrar till att vi får sjuka hus. Jag vill, ur enhusritande arkitekts perspektiv, peka på några sådana brister. Vid projekteringen möter vi en pressad byggekonomi främstvad gäller bostäder. Ansträngningarna att få ett projekt inom låneramarna ochdärmed byggbart blir ofta alltför dominerande. Drifts- och underhållsaspektenkommer då i bakgrunden. Mål beträffande sunda hus formuleras sällan vidprojekteringen. Frågan om sjuka och sunda hus ges sällan tillräcklig betydelsei projekteringen. Vi har en bristande kunskap. Vi vet inte vilka materialsom är säkra eller medför små hälsorisker. Tag t.ex. golvmaterial vi blir påarkitektkontoren alldeles överhöljda med materialprover och broschyrer fråntillverkare som talar om hur materialet ser ut, kulörer, tjocklek, rullarnasbredd och längd osv. Det är lätt för oss att få besked om vad materialet kostaratt köpa, att lägga in och t.o.m. vad det kostar att städa. Men det är svårtatt få reda på vad en plast- eller linoleummatta egentligen innehåller. Ommaterialet innebär några hälsorisker i sig självt eller i kombination medandra material, t.ex. lim, vet vi inte alls. Vi kan bara gissa. Vi projektorerefterlyser varudeklarationer för byggnadsmaterial och byggvaror. Vi accepterar ofta alltför komplexa och omfattandeventilationsinstallationer som är svåra att rengöra och underhålla. När detgäller bostäder förefaller det naturligt att den balanserade ventilationen,dvs. ett ventilationssystem med värmd kanaldistribuerad tilluft, bara skallväljas i yttersta undantagsfall. Vi brister ofta i respekt förventilationssystemets utrymmesbehov. Det gör att installationerna blirpressade i mått. De hamnar högt upp under taket, långt åt sidan och med mångakrökar, och blir följaktligen svåra att sköta. Brister i byggskedet beror ofta på alltför kort byggtid.Fukt byggs in i husen på olika sätt. Byggnadsmaterial som betong och lättbetonginnehåller mycket vatten som man ibland inte ger tillräcklig tid att torka ut,eller också kostar man inte på tillräcklig utrustning för att torka ut dennastora mängd vatten som man alltid bygger in i husen. Att bygga hus när detsnöar, regnar och stormar, något som ar självklart ur arbetsmarknadssynpunkt,innebär naturligtvis alldeles speciella problem som är svåra att hantera. Vivet att transporter och lagring av byggnadsmaterial ofta är bristfälliga. Dettabidrar också till att man bygger in fuktigare material än nödvändigt.