bet · GC01KU4 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 :KU4 1988/89 KU4 Ibetänkandet behandlar utskottet följande frågor som tagits upp i de angivnaunder allmänna motionstiden väckta motionerna. Medlemskapsreglerna i - mofionernaK211 av m.fl. (s), K614 av och (båda fp) samt K615 av (). Förfarandet med aska efter eldbegängelse - motionK617 av i och (båda m). Förfarandet med tandguld efter eldbegängelse - motion K619 av MargittaEdgren (fp). Eviga gravrätfer och skötselavtal - motion K620 av ochIngegerd (båda m). Utskottethar avstyrkt motionerna. En reservafion och två särskilda yttrandenföreligger. 1987/88:K211av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att en egen viljeyttring skall utgöra grunden förmedlemskap i ett trossamfund. 1987/88:K614av och (båda fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna atf religionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap i svenska kyrkanicke överensstämmer med regeringsformens 2 kap. 2 §, 2. aft hos regeringen begär att initiativfas syftande fill att undanröja den påtalade motsättningen mellan regeringsformens2 kap. 2 § och religionsfrihetslagen. 1987/88:K615av () vari yrkas att som sin mening ger regeringenfill känna vad i motionen anförts om redovisning av gällande lagstiftning förmedlemskap i trossamfund. 1987/88:K617av i och (båda m) vari yrkas att somsin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts om ändring avbegravningskungörelsen. 1 1988/89. 1987/88:K619 av MargittaEdgren (fp) vari yrkas atf som sin KU 1988/89:4 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om tandguld vid kremering avavlidna. 1987/88:K620av och (båda m) vari yrkas att somsin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om eviga gravräfteroch skötselavfal. Enligtmotion K614 av och (båda fp) står intereligionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap i iöverensstämmelse med bestämmelserna i regeringsformen (RF) om de medborgerligafri- och rättigheterna. Mofionärerna anger att därför har tvingatsinföra en övergångbestämmelse fill RF enligt vilken reglerna om medlemskap isvenska kyrkan skall gälla utan hinder av 2 kap. 2 § RF. Motionärerna begär ettfillkännagivande från sida om den bristande överensstämmelsen(yrkande 1). I motionen anförs vidare bl.a. följande. Det borde i en demokrativara självklart att det är en viljeyttring som konstituerar medlemskap i etttrossamfund. bör, särskilt med hänsyn till aft det inte bara gälleren inomkyrklig ordningsfråga utan ett konstitutionellt problem, infe avvaktadef arbete som pågår inom med att analysera kyrkans egetmedlemskap i förhållande till dopet utan bör hos regeringen begäraatf initiativ tas syftande till att undanröja den påtalade motsättningen mellan2 kap. 2 § RF och religionsfrihetslagen (yrkande 2). Imotion K211 av m.fl. (s) framförs liknande synpunkter.Enligt mofionärernas uppfattning måste det vara en egen viljeyttring som utgörgrunden för medlemskap i ett trossamfund. Mofionärerna anser atf nusom sin mening bör ge regeringen detta till känna. Enligt motionen utgör defpågående kyrkliga utredningsarbetet i frågan infe skäl för attavvakta med sitt ställningstagande. Enligtmotion K615 av () har def från olika håll framförts tolkningarav om religionsfrihet och tillhörighet filltrossamfund som innebär att RF inte ger utrymme för folkkyrkligf organiseradetrossamfund. Enligt denna tolkning skulle RF endast godta trossamfund byggda påindividuell bekännelse, där grunden för inträdet i samfundet är en viljeyttringav något slag. I mofionen framhålls som en självklar utgångspunkt att det börvara möjligt för trossamfund av folkkyrko-karakfär atf finnas och fungera ivårt land i enlighet med sin syn, tro och ordning. Mofionären anser attriksdagen hos regeringen bör begära en redovisning av de möjligheter härfillsom gällande lagstiftning möjliggör. Gällandebestämmelser om medlemskap i finns i religionsfrihetslagen(1951:680). 1 det följande lämnas några uppgifter om dessa bestämmelser, varvidsamtidigt redogörs för vissa inslag i dessa vilka från olika håll harkritiserats. Endast svenska medborgare eller i riket bosatt utlänningfår vara medlem i KU. 1988/89:4 . Barn i äktenskap inträder vid födseln i om , . någon avföräldrarna tillhör kyrkan. Detsamma gäller barn utom äktenskap . om moderntillhör kyrkan. Tillhör fadern men infe modern kyrkan antecknas barnet "såsom tillhör infe kyrkan". Gifter sig föräldrarna medvarandra . , , innan barnet fyllt kommer barnet, fill följd av fadernskyrkotillhörighet, atf antecknas som tillhörande kyrkan. Om barn, vars föräldrar inte är gifta, döps påverkas infe barnets kyrkotillhörighet i det fall aftendast faderntillhör , kyrkan.För att i ett sådant fall åstadkomma effekten atf barnet i samband med dopet skall komma att tillhöra kyrkan krävs atf en särskild blankett om inträde i kyrkan ifylls. På likartat sätt är def när ett par adopterar ettbarn, som inte i samband med födelsen kommit att antecknas såsom tillhörande . . kyrkan. När detta barn döps räcker infe dopet, i sig, som grund för attbarnet . .. , skall komma aft tillhöra kyrkan. Också här är det alltså nödvändigt att i' , sambandmed dopet ifylla en särskild ansökan om inträde i kyrkan. - Den som förvärvarsvenskt medborgarskap upptas i kyrkan utan särskild ansökan om han ärevangelisk-luthersk trosbekännare och ej anmält alt han inte vill, inträda isvenska kyrkan. Pågående utredningsarbete inom kyrkan Beträffande det i några av mofionerna nämndautredningsarbetet inom gäller bl.a. följande. kyrkomötebeslöt att svenska, kyrkans centralstyrelse skulle föranstalta om enförutsättningslös och allsidig utredning om kyrkotillhörighet och dop i . En arbetsgrupp inom centralstyrelsen utredde därefter saken. I augusti1985 lade gruppen fram diskussionsbefänkandet Dop och kyrkotillhörighet (SKU1985:1). Betänkandet innehåller principiella resonemang och en presentation avtre olika huvudlinjer som har kunnat urskiljas i den debatt som under senare århar förts om kyrkotillhörigheten. Sedan diskussionsbetänkandet remissbehandlafshar utredningsarbetet fortsatt med en mera utförlig belysning av praktiska ochjuridiska konsekvenser av det alternativ som får stöd hos en bred opinion.Arbetsgruppen har därefter, , lagt fram. ett andradiskussionsbefänkande (SKU 1988:1) Vägen fill kyrkan. Betänkandet innehållertvå konkreta förslag fill ändrad rättslig reglering av frågan om dop ochkyrkotillhörighet. Betänkandet är föremål för en omfattanderemiss, bl.a. till samfliga församlingar i . Arbetsgruppen kommeraft fill centralstyrelsen lämna sitt slutbetänkande.Centralstyrelsen kommer därefter atf fa ställning till utredningens slutsatseroch förslag, varefter ärendet skall redovisas i en skrivelse årskyrkomöte. Utskottet har vid flera fillfällenbehandlat mofioner med samma innebörd som de nu aktuella mofionerna K211 ochK614 (se KU 1983/84:12, KU 1984/85:3, KU 1985/86:4, KU 1986/87:5 och KU1987/88:4). Utskottet har därvid bekräftat den i motion K614 påtalademotsättningen, varvid hänvisats fill uttalanden av såväl regeringen somriksdagen vid' r 1988/89. behandlingenav grundlagsreform (prop. 1975/76:209, s. 117, KU 1988/89:4 KU1975/76:56, s. 30 f.). Utskottet har emellertid, bl.a. mot bakgrund av den inomsvenska kyrkan pågående utredningen om kyrkotillhörighet och dop, infe ansettskäl föreligga aft överväga ett slopande av den övergångsbestämmelse i RFenligt vilken reglerna om medlemskap i skall gälla utan hinderav 2 kap. 2 § RF. Utskottet har infe heller i övrigt ansett aft börta något initiafiv i medlemskapsfrågan utan ansett att man borde avvaktaresultatet av det fidigare omnämnda utredningsarbetet samt kyrkomötetsställningstagande med anledning härav. har följt utskottet. Överväganden i berörda frågor pågår alltjämt inom . som tidigare framgått, aft 1989 urs kyrkomöte skall taställning till de förslag som utredningsarbetet kommer att resultera i.Utskottet anser inte aft bör föregripa kyrkomötets koinmandeställningstagande. Utskottet avstyrker därför mofionerna K211 och K614. Beträffande motion K615 gäller aft även den har direktsamband med det pågående utredningsarbetet. På samma skäl som anförts ovanavstyrker ufskottet motionen. Förfarandet med aska efter eldbegängelse 1 motion Köl7 av i och (båda m) begärs en ändring i begravningskungörelsen angående reglerna ombehandling av avlidens aska. Enligt kungörelsens 25 §2 mom. får aska efterkremering strös ut på plats som infe är begravningsplats efter tillstånd avlänsstyrelsen i det län där def är meningen att askan skall strös ut. Ansökan,som får inges först efter det att någon har avlidit, skall göras av den som iegenskap av anhörig eller närstående eller eljest ombesörjer begravningen.Ansökningen får bifallas endast i det fall att finner att dentillämnade platsen för utströendet är lämplig för ändamålet och det äruppenbart att man kommer aft förfara med askan på ett pietetsfullt sätt.Mofionärerna anser att bestämmelsen bör ändras så att den som önskar att hanseller hennes aska skall strös ut på viss plats ges rätt atf själv begäratillstånd till detta under sin livstid för att därmed förvissa sig om aftönskemålet blir beaktat. tillsattes en särskild arbetsgrupp inomcivildepartementet med uppgift att göra en total översyn avbegravningslagstiftningen. Arbetsgruppen redovisade resultatet avsitt arbete i betänkandet Begravningslag (SOU 1987:16). I betänkandet behandlades den i motionen upptagna fråganmot bakgrund av en fidigare väckt riksdagsmotion av motsvarande slag.Arbetsgruppen ansåg infe skäl föreligga att på förevarande punkt föreslå någonförändring av lagstiftningen. Ställningstagandet motiverades på följande sätt(SOU 1987:16 s. 84-85): Av förarbetena till den aktuella bestämmelsen, som äröverförd från tidigare författningar på området, kan inte utläsas de närmareövervägandena bakom dess utformning. Den omständigheten att där inte förutsättsatt förhandstill- ståndskallkunna meddelas, kan dock sannolikt förklaras av att man normalt KU 1988/89:4 ärrestriktiv i fråga om myndigheters möjlighet atf ge sådana tillstånd. I principskall myndigheternas bedömning grundas på omständigheter som har aktualitet vidbeslutstillfället. Denna princip här enligt arbetsgruppens mening särskildbetydelse för den förevarande situationen. Förhållandena pä den plats där askanavses bli utströdd kan nämligen förändras så aft platsen ,-. , vidtiden för utströendet är lämplig för ändamålet. Arbetsgruppen ärdärför inte beredd atf föreslå någon författningsändring på denna punkt. Vad särskiltgäller det skäl för en författningsändring, som anges i motionen, nämligen atten person skall kunna förvissa sig om att hans aska kommer att bli utströdd ienlighet med hans önskemål, vill arbetsgruppen framhålla, atf ettförhandsbesked inte skulle ge honom några absoluta garantier i detta hänseende.Enligt 1 § jordfästningslagen, som i huvudsak föreslås bli överförd fill dennya lagstiftningen, skall den som ordnar begravningen iaktta den avlidnesönskan rörande jordfästning och gravsättning, såvitt det är möjligt. För aftönskemål om utströende av aska skall tillgodoses krävs def således att denavlidnes önskan kommer dll de efterievandes kännedom och atf den är möjlig aftuppfylla. 1 praktiken krävs det också atf den som ordnar begravningen är bereddatt beakta önskemålet. Någon av det allmänna anordnad kontroll av efterlevnadenav den närnnda föreskriften förekommer nämligen infe. Som arbetsgruppenåterkommer till i specialmofiveringen till lagförslaget kan den som villförvissa sig om att hans önskemål om begravningen i möjligaste mån kommer afttillgodoses utse en bestämd person, som han har särskilt förtroende för, aftordna begravningen. Arbetsgruppen anser det inte möjligt atf genom lagstiftningskapa ytterligare garanfier för aft önskemål om begravningen kommer att följas. Utskottet behandlade /en mofionmed samma innebörd som den här aktuella. I betänkandet (KU 1985/86:4) framhöllutskottet att def delade den i motionen framförda åsikten att förhållandenainte var tillfredsställande när det gäller den i mofionen upptagna frågan.Enligt utskottets mening var det därför angeläget att berörda regler ändrades.Ufskottet ansåg emellertid att resultatet av det arbete med total översyn avbegravningslagsfiftningen som då bedrevs av en särskild arbetsgrupp inomcivildepartementet borde avvaktas innan tog något initiafiv i frågan. Arbetsgruppens arbete är avslutat. Den aktuellafrågan behandlas i ett särskilt avsnitt i gruppens slutbetänkande (SOU 1987:16) Begravnings lag. Betänkandet har remissbehandlats. Beredning av ärendet pågår inom . ' Som utskottet tidigare uttalat är förhållandena intetillfredsställande när det gäller den i motionen upptagna frågan. Utskottetanser emellerfid infe att det mot bakgrund av den pågående handläggningen inomregeringskansliet finns anledning för att ta någotinitiativ i frågan. Utskottet avstyrker därför motion 1987/88:K617. Förfarandet med tandguld efter eldbegängelse 1 wo»on Äö79 av () hemställs attriksdagen hos regering- . en begär förslag varigenom regleras hur dekremaforieförvaltande myndig- heternaskall förfara med det tandgiild som finns i askan efter avliden som har KU1988/89:4 kremerafs. Motionsförslaget går tillbaka på den osäkerhet i rättsligthänseende som gäller tillgrepp på krematorierna av ädelmefaller urkrematorieaska. Utskottet behandlade i betänkande KU 1985/86:4 en motion(c), vari begärts aft begravningskungörelsen skulle kompletteras så aft defklart framgår atf tillgrepp av ädelmefall eller värdeföremål i samband medarbetet i krematori-um eller på kyrkogård faller under allmänt åtal. borde avvakta det utredningsarbete i frågan som bedrevs av den i det föregående omnämnda särskilda arbetsgruppen icivildepartementet innan något inifiafiv i frågan togs. Med dét anförda ansågsmotionen besvarad. Arbetsgruppen har i det fidigare angivna betänkandet SOU1987:16 i ett särskilt avsnitt (s. 127 ff.) behandlat den i dén nu aktuellamofionen upptagna frågan. I betänkandet konstateras att rättsläget är oklartnär def gäller frågor om tillgrepp på krematorierna av ädelmefaller urkremafionsaska utgör straffbar handling eller inte. Arbetsgruppen föreslår aftdef i begravnings-lagstiftningen tas in en uttrycklig bestämmelse om atf sådanadelar av krematorieaskan som inte lämpligen kan tillföras askurnan skallomhändertas av kremaforiemyndighefen. Enligt arbetsgruppen skulle en sådan bestämmelse,vilken föreslås intagen i 4 kap. 3 §i det förslag till begravningslag som läggsfram, föra med sig atf om anställd hos kremaforief under hanteringen av askantillgriper föremål av aktuellt slag rubbar han myndighetens besittning tillföremålen och gör sig därmed skyldig fill egenmäktigt förfarande eller -beroende på vilka lokala föreskrifter som gäller - stöld. Enligt arbetsgruppensmening bör en bestämmelse av detta slag kompletteras med en bestämmelse omskyldighet för den som innehar ett krematorium att meddela föreskrifter omförfarandet med aska efter kremering. I betänkandet framhålls vidare bl.a. attnnålet bör vara atf utveckla ett helt slutet system när det gäller atfrena askan från metalldelar och icke förbränd substans. Den i mofionen upptagna frågan har som framgåttbehandlats i def lagstiftningsärende på begravningslagstiftningens område somför närvarande är föremål för överväganden inom . Utskottetanser inte aft def finns anledning för atf föregripa det sålundapågående beredningsarbetet. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1987/88:K619. Eviga gravrätter och skötselavtal I motion K620 av och (bådam) diskuteras vissa av den fidigare omnämnda arbetsgruppens överväganden ibetänkande SOU 1987:16 angående eviga gravrättsupplåtelser och eviga skötselåtaganden.Arbetsgruppen, som föreslår att gravrättsupplåtelser skall varatidsbegränsade, minst 15 och högst , behandlar i ett särskilt KU 1988/89:4avsnitt vad som i fortsättningen bör gälla beträffande befintliga upplåtelserför allfid. Arbetsgruppens överväganden utmynnar i ett förslag att det skallbli möjligt aft återta gravräff som har upplåtits för alltid underförutsättning att det förflutit upplåtelsen och minst 50 årsedan den senaste gravsäftningen inom gravplatsen. Enligt förslaget skall denrättsinnehavare som önskar det i regel få rätt till en ny och tidsbegränsadupplåtelse. När det gäller avtalen om gravskötsel för all framfid föreslår arbetsgruppenatt sådant avtal skall upphöra aft gälla när gravräften upphör enligt det nyssredovisade förslaget. Vidare läggs fram förslag hur man skall förfara med demedel som kan finnas kvar när ett sköfselåf ägande upphör. De bestämmelser somskall reglera de i det föregående upptagna frågorna har intagits iövergångsbestämmelserna till det förslag till begravningslag som arbetsgruppenlägger fram i betänkandet. Motionärerna anser infe atf ovannämnda förslag börgenomföras. Enligt mofionen är det ur såväl rättslig som kulturhistorisksynvinkel orimligt aft medverkar fill atf 800 000 eviga gravrätteroch 160 000 avtal om evig gravskötsel sätts ur spel. Def hemställs att detanförda ges regeringen till känna. Det förslag i betänkandet (SOU 1987:16) Begravningslag sompåtalas i mofionen är föremål för beredning inom . Utskottetanser inte aft det finns skäl för att i detta läge ta ställning tillförslaget. Utskottet avstyrker således mofion 1987/88:K620. 1. beträffande medlemskapsreglerna i aft a) avslårmotionerna 1987/88:K211 och 1987/88:K614, b) avslår mofion1987/88:K615, 2. beträffandeförfarandet med aska efter eldbegängelse att avslår mofion1987/88:K617, 3. beträffandeförfarandet med tandguld efter eldbegängelse atf avslår motion1987/88:K619, 4. beträffandeeviga gravrätler och skötselavtal atf avslår motion 1987/88:K620. Närvarande:Olle (), (), 1988/89:4 (fp),(), . Hans Nyhage (m), ,i (s),(), (), (), Bo (vpk), Hans Leghammar (mp), (), Wåhlstedt(s), Sfig Berfilsson (m), () och (s). Medlemskapsreglerna i (mom. 1) (vpk), Hans Leghammar (mp) och () anser . rfc/i atf den del av utskottets yttrande som på s. 3börjar med "Ufskottet har" och på s. 4 slutar med "ochK614" bort ha följande lydelse: Utskottet får anföra följande. Enligt 2 kap. 2 §regeringsformen (RF) skall varje medborgare gentemot det allmänna vara skyddadmot tvång att tillhöra trossamfund. I samband med att denna regel om s.k.negativ religionsfrihet infördes fr.o.m. konstaterades atfreglerna om medlemskapet för infe var förenliga med den nyagrundlagsregeln. Denna lagkonflikf lösfes genom att RF försågs med enövergångsbestämmelse av innebörd att bestämmelserna om medlemskap i skulle gälla utan hinder av 2 kap. 2 § RF. En sådan lösning av en grundläggande fri- ochrättighefsfråga kan enligt utskottets mening försvaras endast som ettprovisorium i avvaktan på atf förhållandena anpassas till dennya ordningen så atf övergångsbestämmelsen inte längre behövs. Det har nuemellertid gått utan atf den negativa religionsfriheten enligt 2kap. 2 § RF har realiserats. De motioner om ett slopande avövergångsbestämmelsen som väckts i har allaavslagits. Som skäl härför har angivits att det arbete som pågår inom med att analysera kyrkans eget medlemskap i förhållande fill dopet böravvaktas innan tar ställning i frågan. Som framhållits i motion K614 borde def i en demokrativara självklart att det är en viljeyttring som konstituerar medlemskap i etttrossamfund. Utskottet anser def inte längre försvarbart aft ytterligareavvakta def pågående kyrkliga utredningsarbetet utan den inkonsekventautformningen av bör nu reformeras. Utskottet anserdärför atf övergångsbestämmelsen i fråga - punkt 3 till 2 kap. 2 § RF - börupphävas och att därmed huvudregeln om den negafiva religionsfriheten ges fullrättsverkan. I konsekvens härmed måste vidare religionsfrihetslagens bestämmelserom medlemskap i ändras så att full harmoni uppnås mellan dessabestämmelser och 2 kap. 2 § RF. bör hos regeringen begära att förslagi dessa frågor skyndsamt utarbetas och föreläggs . Vad utskottetsålunda anfört med anledning av motionerna K614 och K211 bör ges regeringentill känna. dels attmoment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: KU 1988/89:4 1. beträffande medlemskapsregterna i atfriksdagen a) medanledning'av mofionerna 1987/88:K211 och 1987/88:K614som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, b) = utskottet. Förfarandet med aska efter eldbegängelse (mom. 2) Hans Nyhage, och (allam) anför: Vi anser def angeläget atf förevarande fråga ges enlösning som innebär atf största möjliga hänsyn tas till en avlidens önskemålrörande behandlingen av hans/hennes aska. Vi utgår ifrån aft detta synsättligger till grund för def kommande förslag i saken som kommer aft utarbetasinom och föreläggas . Eviga gravrätter och skötselavtal (mom. 4) Hans Nyhage, och (allam) anför: Vi delar motionärernas uppfattning aft det förslag somframlagts i förevarande fråga av en särskild arbetsgrupp inomcivildepartementet - i vilken inte förekommit några parlamentariskarepresentanter - inte bör genomföras.