bet · GC01KrU1 · 1988-12-31 00:00:00 — En arbetsgrupp kommer atttillsättas genom högskolans försorg med uppgift att fortsätta planeringsarbetetoch utarbeta direktiv för en kommande utredning. Huruvida någon arbetsgrupp kommit till stånd är inte känt.1 vart fall har arbetsgruppens arbete inte lett till något resultat som är käntinom . Enligt vad utskottet inhämtat är en stödförening förett folkbiblioteksmuseum i under bildande. kommun har enligtuppgift av företrädare för ställt en lokal för ändamålet iutsikt och högskolan är beredd att avsätta av en tjänst i startskedet säatt inte allt arbete behöver bli ideellt. Frågan om ett biblioteks- och folkrörelsemuseum i Boråsbehandlades med anledning av ett motionsyrkande likartat med det nu aktuella iutskottets av godkända betänkande KrU 1986/87:21 (s. 9), vilketnämnts tidigare i olika sammanhang i detta betänkande. det intefanns några konkreta planer på ett biblioteksmuseum och hänvisade 1988/89:KrUl till vad utskottet anfört om att det i princip intefinns skäl att inrätta fler centralmuseer. Tekomuseum i (Kr217 yrkande 2) Museets uppgifter och verksamhet Tekomuseum är ett museum för textil och konfektion som harsina lokaler i en textilfabrik där arbetsmiljön lämnats orörd sedan 1920-talet.Museet är kommunalt. Det ar fristående frän . Museet har rika samlingar från drygt två sekel medredskap, maskiner, kläder, textilier, foton, dokument och facklitteratur. Mångaäldre maskiner har iordningställts så att besökare kan se dem tillverkatidstypiska produkter. Tekomuseum har till uppgift att bedriva museiverksamhetmed mål att levandegöra textilhantverket samt textil- och konfektionsindustrinshistoria inom . Museet skall genom aktiv insamling och dokumentationbelysa såväl tekniska som mänskliga aspekter av tekoindustrins utveckling medspeciell vikt lagd på människan i hennes social-, fritids- och arbetsmiljö.Verksamheten skall också ge möjlighet att för framtiden bevara kunskapen om detextila teknikerna. Museet skall vidare bl.a. utifrån sina samlingar bedrivaforskning, utge publikationer och initiera pedagogisk verksamhet, t.ex. genomutställningar. Museet har en omfattande pedagogisk verksamhet. Visningenav de teknikhistoriska samlingarna utförs av guider med egen erfarenhet fråntekoindustrin. För följer museet aktuella teman i undervisningenpå läg- mellan- och högstadiet. Textilsamlingarna är omfattande. Det finns 300 000tygprover frän fram till . Samlingarna täcker i huvudsak devästsvenska företagen. Museet har egen textilkonserveringsateljé; uppdrag tasemot och personalen ger råd om förvaring och vård av textilier. Fotoarkivetinnehåller över 200 000 fotografier från . En viktig del avmuseets verksamhet är dokumentation och insamling. Museet utför ävenkulturhistoriska inventeringar av byggnader och bebyggelsemiljöer. Museetsteknikhistoriska samlingar täcker tillverkningsprocessen från råvaror tillfärdigt tyg eller plagg och speglar förädlingen av olika material frän hantverktill modern industri. Tekomuseum står för produktion och distribution av vissakulturhistoriska vandringsutställningar för bibliotek, skolor, vårdinrättningaroch arbetsplatser. Enligt vad utskottet inhämtat har principbeslut fattats omatt museet skall fä disponera nya och större lokaler inrymda i ett f.d.bomullsspinneri. Inflyttning beräknas kunna ske . De kommunala kostnaderna för ombyggnadsarbeten, förflyttning och för inventarier beräknas till ca 20 milj. kr. kommun och läns 10 landstingkommer att senare ta ställning till frågan om finansieringen av dessa 19.88/89;KrUl kostnaderliksom till finansieringen av driftskostnaderna. bör nämnasatt det finns ett samarbetsavtal mellan länsmuseum och kulturnämnden i kommunen enligt vilket kommun åtagit sigatt bedriva regional museiverksamhet. Ersättning härför utgår till kommunenmed en fjärdedel av den årliga driftskostnaden. Från Tekomuseums sida har framhållits vikten av att museeti framtiden får uppgifter som innebär att verksamheten blir rikstäckande.Därvid har också framhållits behovet av bidrag från staten för den"överkostnad" som uppstår för ett rikstäckande ansvarstagande. Dettagäller dels kapitalkostnaden, dels driftskostnaden. I detta sammanhang vill utskottet också nämna följande.Riksantikvarieämbetet har startat två pilotprojekt för att få fram en metodför riksomfattande och branschvisa inventeringar av industribebyggelse (industriminnes-vårdsgruppen).Det första projektet, som avser tegelbruksanläggningar , haravslutats. Det andra projektet avser texfilindustrin i . Arbetetutförs av Tekomuseum. Inventeringen beräknas vara slutförd . avslog på hemställan av utskottet ettmofionskrav om att Tekomuseum skulle göras till riksmuseum med statligtkostnadsansvar (KrU 1986/87:21 s. 9). Utskottet hänvisade till sittställningstagande i betänkandet - som främst avsåg vissa övergripandemuseifrågor - av innehåll att det i princip inte finns skäl attinrätta fler centralmuseer. Riksidrottsmuseum (Kr277) Inledning Frågan om skapande av ett riksidrottsmuseum hardiskuterats inom idrottsrörelsen under . Därvid har olika orterdiskuterats som lämplig plats för ett sådant museum. Riksidrottsstyrelsen (RS) ställde sig i augusti 1987positiv till upprättandet av ett riksidrottsmuseum. ()bemyndigades att teckna avtal med Hovet Centrum KB om upplåtelse avmuseilokaler i nära anslutning till i , . Vid nämndatidpunkt beräknades driftskostnaderna till . Entréavgifterna beräknadestill ca . Avsikten är att de återstående driftskostnaderna skallfinansieras utanför RF:s budget. I finansieringsfrågan har kontakt tagits bl.a.med och . i är bildades stiftelsen och stadgar antogs för denna. Stiftelsen har till huvudsakligt ändamål att befrämja tillkomsten och fortbeståndet av ett riksidrottsmuseum i , att handha vården av befintliga och nytillkommande samlingar samt att i övrigt 11 främja detidrottshistoriska intresset i och därvid söka samarbete 1988/89:KrUl med andra organisationer och i övrigt vidtaga lämpliga åtgärdersom befrämjar . Tillträdet till det blivande museets lokaler i skeri . Därefter börjar uppbyggnaden av utställningsverksamheten. En arbetsgrupp,i vilken bl.a. chefen för ingår, har bildats för attsvara för denna uppbyggnad. Som anges i motionen har Stiftelsen vännerbildat i . I styrelsen ingårrepresentanter för kommunen och för idrottsrörelsen. Stiftelsen har till syfteatt handha vården av befintliga och tillkommande idrottshistoriska samlingar,befrämja tillkomst och fortbestånd av ett idrottsmuseum i och iövrigt främja det idrottshistoriska intresset i och därvid söka samrådmed andra organisationer med likartat syfte samt följa utvecklingen inom detidrottshistoriska området. Verksamheten har stor bredd. finns en omfattande samling av arkivalier, böcker ochtidskrifter. Det idrottsmuseum som finns disponerar en större arkivlokal.Önskemål finns om att på - som innehåller den äldsta elleren av de äldsta i bruk varande idrottshallarna i landet - skall få disponerasför ett modernt idrottsmuseum. Utskottet har inhämtat att Stiftelsen skapat en modell förett idrottsmuseum i och att en projektbeskrivning upprättats.Vidare har utskottet inhämtat att fritidsnämnderv i föreutgången av innnevarande år skall ta ställning till frågan hur nämnden ställersig till den av stiftelsen . Andra museer, m.m. I det följande lämnas några exempel på idrottsmusealasträvanden i landet. I finns ett idrottsmuseum i . Enkampanj har startats för att genom insamling komplettera samlingarna.Huvudmålet är att idrottens utveckling i framför allt skall kunnabelysas. En ombyggnad av lokalerna beräknas vara klar , då75-årsjubileet av Baltiska spelen firas. läns idrottshistoriska sällskap har tidigare i åröppnat ett idrottsmuseum i . Bl.a. har stöd lämnats från landsfinget. Svenskaskidmuseet i utgör en del av . En annan typ av idrottsmuseum är den "offame". som finns i . Museet inrymmer historiskt material omframstående idrottsmän från bygden. hålls årliga konferenser för behandling avidrottsmuseifrågor. Den första konferensen hölls i . (Enredovisningför denna och för olika museihistöriska strävanden finns i Svenskaidrottshistoriska föreningens årsskrift 1987: Idrott historia och samhälle). Utskottet 1988/89:KrUl Museiväsendet omfattar uppskattningsvis ca 250 museer,varav ett fyrtiotal tillhör den statliga museiorganisationen. Med centralamuseer avses de statliga museerna och museer med statliga driftbidrag för vilkaregeringen fastställer instruktion eller stadgar (se beträffande avgränsningenKrU 1986/87:21 s. 4). Den regionala museiverksamheten omfattar 26statsbidrags-berättigade museiorganisationer. Merparten av dessa är länsmuseer. godkände efter förslag av utskottetav regeringen framlagda riktlinjer för de centrala museernas uppgifter ochansvar för landets museiväsende. Enligt riktlinjerna bör de centrala museernaöverblicka samlingar av samma slag i landet, tillhandahålla och förmedlaexpertkunskaper, bedriva utvecklingsarbete och företräda ämnesområdet inom ochutom museiväsendet. Av de centrala museerna gavs fem s.k. ansvarsmuseer ettsammanhållande ansvar för museiväsendets olika delar. Exempelvis blevnaturhistoriska inom området naturhistoria. Utskottet konstaterade att det fanns skäl att göra ettprincipiellt ställningstagande till frågan om huruvida det är motiverat attdet inrättas fler centralmuseer. I sammanhanget påpekade utskottet attbegreppen riksmuseum och nationellt museum torde användas somsynonymer till centralmuseer men att de i vissa fall kunde syfta pä andramuseer, nämligen sådana som har ett betydande statsbidrag. Utskottet intog den ståndpunkten att det inte är motiveratatt riksdag -eller regering - gör någon form av klassificering av museerna ividare mån än vad som behövs för att ange sådana uppgifter som behandlats ipropositionen. Det finns därför i allmänhet inte skäl för att göranågon bedömning av om ett museum har större eller mindre riksintresse.Utskottet ansåg ocksä att det i princip inte bör inrättas flercentralmuseer. Grunden för utskottets ställningstagande i de här redovisadefrågorna har utförligt redovisats i ett tidigare avsnitt (s. 2). Utskottsbetänkandetgodkändes av även i dessa delar. I flera av de i detta ärende behandlade motionernaframställs krav som direkt eller indirekt syftar till att visst museum skallklassificeras som riksmuseum eller basmuseum - har använt dettabegrepp som beteckning för ansvarsmuseum - eller att skall tainitiativ till inrättande av ett nytt museum med visst insamlingsområde. Utskottet anser att bedömningen ay dessa motionsförslagmåste göras med utgångspunkt i det ställningstagande på förslag avutskottet gjorde . Frågan om statsbidrag för ny- och ombyggnad av museer tasupp i flera motioner. Efter beslut av riksdag kan sådant stöd ges underförutsättningar, som anges i förordningen (1984:703) om statsbidrag till vissa teaterlokaler m.m. I mån av tillgång på medel får lämnas anordningsbidrag för nybyggnad och upprustningsbidrag för ombyggnad eller upprustning av teater-, konsert- J3 ellermuseilokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag lämnas om 1988/89:KrUlprojektet är angeläget från kulturpolitisk synpunkt, är av betydelse frånsysselsättningssynpunkt och inte försvårar förverkligandet av projekt som avserallmänna samlingslokaler och inte heller förändrar förutsättningarna fördriften av befintliga sådana lokaler. Anordningsbidrag lämnas i allmänhet medhögst av bidragsunderlaget. Upprustningsbidrag lämnas med högst avsamma underlag. Som delvis framgår av redovisningen finns det inte någotsärskilt anslag på statsbudgeten för ändamålet; fastställer underbostadshuvudtiteln särskilda ramar för en rad olika ändamål, bl.a. för bidragtill allmänna samlingslokaler och fill här aktuella ändamål. Med stöd avfinansfullmakten har regeringen viss möjlighet att besluta om överskridande avramarna. Utskottet har inhämtat att det hitintills i fem fall -varav fyra - utgått bidrag enligt förordning medfillhopa 55,5 milj. kr. Beslut om det största av bidragen - 23,5 milj. kr. Detta möjliggjordes genom att regeringen vidgadebeslutsutrymmet för att stöd skulle kunna utgå till arbeten i det aktuellalänet som var angelägna från sysselsättningssynpunkt. Utskottet har vidareinhämtat att det hos den s.k. samlingslokaldelegationen - som beslutar ombidrag under förutsättning att regeringen funnit att det kulturpolitiskavillkoret är uppfyllt - finns ett tiotal ansökningar om bidrag enligt 1984 årsförordning samt att det i finns fem ärenden som ännu inteprövats av regeringen. De ansökningar som föreligger avser investeringar somberäknas uppgå till sammanlagt . Som framgår av den lämnade redovisningen är möjligheternaatt i större eller mindre utsträckning tillgodose behovet av statligt stöd tillbyggnadsinvesteringar på kultursektorn i hög grad beroende av efterfrågan påstöd till allmänna samlingslokaler och av sysselsättningsläget. Utskottetkonstaterar att det som en följd av dessa omständigheter finns en rad projektsom är angelägna ur kulturpolitisk synpunkt men till vilka statligt stöd förnärvarande likväl inte kan gå ut. Överväganden om huruvida situationen börleda till att exempelvis ett särskilt stödsystem skall införas förkultursektorn kan inte göras inom ramen för detta ärende. Det måste nämligengöras en avvägning gentemot andra angelägna behov som finns på sektorn. Ensådan avvägning bör ske i budgetsammanhang. Det får därför i första handankomma på regeringen att göra den erforderiiga prövningen. Utskottet harinhämtat atf problemen på området uppmärksammats inom utbildningsdepartementetoch det finns därför inte skäl till något utskottets inifiativ i här aktuellthänseende. Utskottet bör inte heller göra någon angelägenhetsgradering mellan idetta ärende aktualiserade investeringsbehov och andra sådana som föreligger. Utskottet tar i det följande upp de särskildamotionskraven till prövning. flertaletfall hänvisar utskottet till de övergripande ställningstagandena i det föregående.Utskottet gör inte heller någon utförligare redovisning för de olikamuseer eller museiprojekt som tas upp i motionerna; utskottet hänvisar 14 till denutförliga framställning som finns i tidigare avsnitt. Växjöglasmuseum utgör en del av i , 1988/89:KrUlmuseum. Museet har samlat in glasföremål , då majoriteten avbruken i glasriket var belägna inom länet. En betydande insamling av arkivaliersom belyser glashanteringens historia har också skett. Långtgående planerfinns på att uppföra en nybyggnad som skall ersätta glasmuseets nuvarandelokaler, som är belägna 1962 invigd tillbyggnad till museetshuvudbyggnad. Motionärerna bakom motion Kr207 (vpk) framhåller attglasmuseet är av riksintresse. De anser därför att staten tillsammans medkommun och landsting skall finansiera nybyggnaden. Motion Kr279 (m,s,fp,c) harett likartat innehåll. Motionärerna, som erinrar om att insamlingen av glasföremålredan från början inriktats på hela landet, vill i formellt hänseende att Växjöglasmuseum skall klassificeras som basmuseum för det svenska glaset och desshistoria. Som närmare redovisats i det föregående anser utskottetatt det i allmänhet inte finns skäl att göra någon klassificering av museerna.Därför behövs inte någon bedömning av av frågan om ett museum harstörre eller mindre riksintresse. Utskottet är på grund av det anförda inte berett attförorda att skall få officiell status som riksmuseum ellerbasmuseum för det svenska glaset och dess historia. I den män motionsönskemålensyftar till att museet skall vara ansvarsmuseum hänvisar utskottet tillriksdagsbehandlingen , då fem ansvarsmuseer för hela museiväsendetinrättades. Utskottet vill tillägga följande. anslöt sigutskottet till en uppfattning som musei- och utställningssakkunnigagett uttryck åt, nämligen att man bör räkna med att länsmuseerna i vissutsträckning kan avlasta statsmuseerna dokumentationsuppgifter genom att inomspeciella ämnesområden ta ansvar för en hela riket omfattande insamling (SOU1973:5 s. 212). Utskottet anser att genom sin mångårigainsamlings- och dokumentationsverksamhet på glasområdet tagit ett sådantansvar, något som är till gagn också för museiväsendet i övrigt. Då det gäller frågan om statsbidrag tillinvesteringskostnaden för den planerade nybyggnaden hänvisar utskottet till vadutskottet i avsnittet övergripande synpunkter m.m. anfört om bidrag tillinvesteringar på kulturområdet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionKr207 och motion Kr279. Sedan mycket länge finns planer pä ett Östersjömuseum iOxelösund. Huvudmän för planeringen är - Stiftelsen - och kommun. Avsikten är att, om projektet kommer tillstånd, Östersjömuseet i organisatoriskt hänseende skall vara en del avlänsmuseet. Museet skall bl.a. belysa utveckling från den senasteistiden fram till våra dagar och skildra dagens miljöproblem. Planerna pä ett Östersjömuseum mäste bedömas med hänsyntaget till det utveckhngsprojekt som kommit till stånd genom att fått särskilda resurser för museiutveck ling. 1 projektet eftersträvas en integration av ekologin i de kulturhistoriska j<5 museernasverksamhet, vilket innebär en belysning av hur natur och kultur 1988/89:KrUlsamspelat och samspelar i framväxten av människans totala livsmiljö ochlivsvillkor. Projektet skall bl.a. främja en ekologiskt inriktad arbetsform.Utskottet har inhämtat att man från projektet ställer sigpositiv till en breddning av verksamheten i linje med tankegångar som kommittill uttryck från sida och som innebär att museeet skulle i högregrad än som ursprungligen varit avsikten svara för en kunskapsspridning ochsamverkan på. det ekologiska området som kan komma alla länsmuseer längsÖstersjön till godo. Utskottet har ocksä inhämtat att den totala kostnaden förbyggnad och utställningar torde vara av storleksordningen 30 milj. kr. Omkringhälften beräknas kunna finansieras av kommun och landsting. Yrkandet i motion Kr306 (c) har till syfte att statenskall bidra med hälften av investeringskostnaderna för det planeradeÖstersjömuseet. Utskottet har i avsnittet Övergripande synpunkter m.m.redovisat innehållet i den statsbidragsförordning som finns påkulturområdet. Med hänvisning till innehållet i förordningen och till vadutskottet anfört i sammanhanget avstyrker utskottet den här aktuella motionen. Utskottet behandlar här även motion Kr304 (vpk), variyrkas att beslutar om åtgärder för att inrätta ett stortinternationellt inriktat marint akvarium och museum som skildrar miljö- ochnaturresurserna i och aktuella miljöproblem. Utskottet anser att tillkomsten av ett Östersjömuseum iOxelösund skulle vara ägnat att i allt väsentligt tillgodose motionärernasönskemål. Med hänsyn härtill och till den principiella syn på tillkomsten avnya centralmuseer utskottet redovisat avstyrker utskottet motionen. Motion Kr229 (fp) har till syfte att ett invandrarmuseumskall tillskapas och att det skall lokaliseras till . Motionärernautvecklar behovet av ett invandrarmuseum och anför skäl för den av dem begärdalokaliseringen. framhåller de att ett invandrarmuseum är att betraktasom en nationell angelägenhet och att ett sådant museum därför inte kan vara enangelägenhet för enbart . utgör namnet på ett av de fyrautvecklingsprojekt som kommer till stånd genom att förra åretanvisade medel till för museiutveckling. Med hänvisningfrämst till den redovisning för projektet som lämnats i det föregående och tillde överväganden som låg bakom tillkomsten av detta och de övrigautredningsprojekten kan utskottet inte tillstyrka att det tas någotriksdagsinitiativ av det slag som motionärerna föreslår. I motion Kr217 (c) vill motionären att beslutaratt förlägga ett riksmuseum som be\yser folkrörelsernas framväxt och biblioteksverksamhe tens historia till (yrkande 1). Vidare vill motionären att Tekomuseum i skall göras till riksmuseum med statligt kostnadsansvar (yrkande 2). Utskottet har senast avstyrkt ett motionsyrkande om ett biblioteks- och folkrörelsemuseum med hänvisning till att det inte fanns några konkreta museiplaner (KrU 1986/87:21 s. 9). En stödförening för ett folkbiblioteksmuseum är nu under bildande. Utskottet anser emellertid att 16 denomständigheten inte motiverar något initiativ för att få till 1988/89:KrUl stånd ettsådant museum som motionären förordar. Som redovisats i det föregåendehar utskottet tagit avstånd frän tanken pä att det skall inrättasflera centralmuseer, dvs. museer som har staten som huvudman eller museer medstatligt driftbidrag för vilka regeringen fastställer instruktioner Tekomuseum i är ett kommunalt museum. Genom ettsamarbetsavtal med har det påtagit sig även regionala uppgifter.Principbeslut har fattats om att museet skall få disponera nya och rymligarelokaler i ett f.d. bomullsspinneri. Avsikten är att inflyttning skall ske våren1990. Utskottet kan inte heller i fräga om Tekomuseum tillstyrkaatt tar något initiativ med syfte att museet skall bli ett museum medstatligt kostnadsansvar, dvs. med nuvarande terminologi ett centralmuseum. På olika håll i landet finns idrottsmuseala strävanden.Ett antal samlingar av idrottshistorisk natur finns och dessa hälls i vissafall tillgängliga i lokaler av museikaraktär. 1 motion Kr277 (m) framställs ett yrkande som syftar tillatt ett riksidrottsmuseum skall inrättas i . I motionen lämnas enbeskrivning av i , som har Stiftelsen vännertill huvudman. Av motionen och av uppgifter som utskottet inhämtat framgår attstiftelsen gjort en utredning som lett fram till förslag om att påHeden i skall bli ett idrottsmuseum. i skallföre utgången av ta ställning till frågan om hur nämnden skall ställasig till utredningen. I detta sammanhang vill utskottet erinra om attriksidrottsstyrelsen ställt sig positivt till upprättande av ettriksidrottsmuseum i i i . Även då det gäller frågan om inrättandet av ettriksidrottsmuseum vill utskottet erinra om det tidigare ställningstagandet attdet i princip inte finns skäl att inrätta fler centralmuseer ochatt det inte heller finns skäl för att uttala sig om visst museumskall ha rikskaraktär. Det ankommer därför inte på att pröva fråganom huruvida ett riksidrottsmuseum skall ligga i , eller annanort. En sådan prövning får ankomma pä idrottsrörelsen. Utskottet anser med hänsyn till det anförda att riksdageninte bör ta något initiativ med anledning av motionen. Denna avstyrks således. 1. beträffandeVäxjö glasmuseum attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Kr207 och 1987/88:Kr279, 2. beträffandeett Östersjömuseum i m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Kr304 och 1987/88:Kr306, 3. beträffande t'ft invandrarmuseum i att avslår motion 1987/88:Kr229, 4. beträffande ett folkrörelse-och biblioteksmuseum i /89: KrU 1 att avslår motion1987/88:Kr217 yrkande 1, 5. beträffande Tekomuseum iBorås att avslårmofion 1987/88:Kr217 yrkande 2, 6. beträffandeett riksidrottsmuseum i att avslår mofion 1987/88:Kr277. Stockholmden På kulturutskottets vägnar Närvarande:Ingrid (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), SfinaGustavsson (c), (vpk), (), IngegerdSahlström (s), () och (). (mom. 1) AlexanderChrisopoulos (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Somnärmare" och slutar med "motion Kr279" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att är av oomstritt riksintresse och att verksamheten harsådan bredd och är av sådan kvalitet att - med avsteg från godtagna principer -, i vilket glasmuseet ingår, bör bli ansvarsmuseum för detsvenska glaset och dess historia. Detta ställningstagande bör vara ägnat attpåverka möjligheterna för museet att få statsbidrag. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 1. beträffande att med anledningav motionerna 1987/88:Kr207 och 1987/88:Kr279 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Ett Östersjömuseum i m.m. (mom. 2) AlexanderChrisopoulos (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "Utskottethar" och slutar med "utskottet motionen" bort ha följandelydelse: Imotion Kr304 (vpk) yrkas att beslutar om åtgärder för att inrätta ett stort internationellt inriktat marint akvarium och museum som skildrar miljö- och naturresurserna i och aktuella mitjöpro-