bet · GC01KrU12 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 KrU12 Utskottet behandlar i detta betänkande dels de förslag som regeringen förelagt iproposition 1988/89:100 bil. 15 () under avsnittet Ungdoms-och kvinnoorganisationer m.m. (punkterna H 1-H 4 samt H 6), dels skrivelse 1988/89:70 om ungdomsfrågor, dels motioner med anknytning till de angivna delarna avpropositionen samt till skrivelsen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i propositionenoch avstyrker de med anledning av denna väckta motionerna. Skrivelsen omungdomsfrågor-i vilken bereds tillfälle att ta del av vad som anförsom det fortsatta arbetet med att utveckla en samlad ungdomspolitik - harföranlett två motioner. Nioreservationer har avlämnats. dels under punkt H 1 (s. 162-163) föreslagit atttill för /90 anvisa ett förslagsanslag på 5447 000 dels under punkt H 2 (s. 163-164) föreslagit atttill Bidrag till centrala ungdomsorganisationer m.m. för /90anvisa ett reservationsanslag på , dels under punkt H 3 (s. 164-165) föreslagit atttill Bidrag till lokal ungdomsverksamhet för /90 anvisa ettförslagsanslag på , dels under punkt H 4 (s. 165-166) föreslagit atttill Stöd till internationellt ungdomssamarbete för /90 anvisaett reservationsanslag på . 1 1988/89.13 saml. dels underpunkt H 6 (s. 167-168) föreslagit att till Lotterinämn- 1988/89:KrU12 den för /90 anvisa ett förslagsanslag på 1 557 000kr. Regeringen har i skrivelse 1988/89:70 berett riksdagentillfälle att ta del av vad i skrivelsen anförts om det fortsatta arbetet medatt utveckla en samlad ungdomspolitik. Motioner väckta under allmänna motionstiden 1988/89:Kr403 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen under anslaget H 3, Bidrag till lokal ungdomsverksamhet, anvisar etti förhållande till regeringens förslag med . förhöjtförslagsanslag om totalt . 1988/89:Kr407 av och (båda vpk) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stöd till flickors fritidsverksamhet, 1988/89:Kr408 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att till H 1. Statensungdomsråd för /90 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ledarutbildning ochåldersgränsen för bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, 3. att till H 2. Bidrag tillcentrala ungdomsorganisationer m.m. för /90 anvisar ettreservationsanslag av . 1988/89:Kr409 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskiltstatligt stöd för utvecklingsarbete och föreningsverksamhet som vänder sigtill ungdomen under t.ex. och sommarledigheter, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskiltstöd till föreningsaktiviteter i nybyggda områden med många unga. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:So259. 1988/89:Kr410 av och (båda fp)vari yrkas 1. att för /90 anvisar ettmed 2 milj. kr. 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avveckling av . 1988/89:Kr411 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförändrade bidragsregler för det lokala aktivitetsstödet. 1988/89:Kr412 av och (båda c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts omNon Fighting Generation och liknande ungdomsorganisationers 1988/89:KrU12möjligheter till statligt, primär- och sekundärkommunalt aktivitetsstöd. 1988/89:Kr413 av och (båda c) vari yrkas 1. att beslutar att Ridfrämjandet skall klassassom , 1988/89:Kr416 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutbudet av kultur- och fritidsaktiviteter. Motiveringen återfinns i motion1988/89:A809. 1988/89:Kr501 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att under anslaget H 3, Bidrag till lokalungdomsverksamhet, beslutar anslå , 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reglerna för det lokala aktivitetsstödet, 1988/89:Kr506 av m.fl. (vpk) vari yrkas 3. att med ändring iproposition 1988/89:100, bil. 15, H3, Bidrag till lokal ungdomsverksamhetbeslutar att det lokala aktivitetsstödet skall utgå med . 4. att med ändring iproposition 1988/89:100, bil. 15, H3. Bidrag till lokal ungdomsverksamhetbeslutar anvisa . Motioner väckta med anledning av skrivelse 1988/ 89:70 1988/89:Kr4 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs ombehovet av en barn- och ungdomskommission. 1988/89:Kr5 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till program för en utveckladungdomspolitik enligt det i motionen anförda. 1988/89:Kr6 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om a)en speciell ungdomspolitik b) behovet av kommunala teater- och bildskolor c)ungdomsbostäder. budgetproposition lämnades en utförligredovisning för det arbete som inletts med att i ökadutsträckning samordna regeringens arbete med olika ungdomsfrågor. Regeringenlämnar nu i skrivelse 1988/ 89:70 om ungdomsfrågor en sammanfattanderedovisning för de åtgärder vad avser ungdomsfrågor som genomförts under år1988. 1 * 1988/89. riktlinjer som avses gällainom ungdomspolitikens område under det 1988/89:KrU12 närmaste året. Deallmänna utgångspunkterna för fortsatta insatser från samhället angerföredragande statsrådet enligt följande. Debeslut som vi tar formar villkoren i det samhälle där våra barn ochungdomar skall leva och verka. Unga har en självklar rätt att vara med ochpåverka framtiden. Ungdomspolitiken bör syfta till att uppmuntra alla ungamänniskor att ha drömmar och förhoppningar , liksom att kännatilltro till sin egen förmåga. Målet är ett samhälle där det inte existerarnågra avgörande skillnader mellan olika människors förutsättningar attförverkliga sina livsmål. Unga människor skall inte bara ges frihet att välja,utan också jämlika möjligheter att påverka sin situation . bedömning bör ungdomspolitiken under det närmaste året främstinriktas på dels åtgärder för de mest utsatta ungdomsgrupperna, dels insatserinom kulturen och andra områden som kan stimulera intresset för frågor som rörlivskvalitet, ansvarstagande och solidaritet. Arbetet med att genom forskning,utredningar och sammanställningar av statistik m.m. öka kunskaperna omungdomars situation bör fortsätta. Frågor som rör ungdo- marsvillkor inför 1990-talet bör utredas särskilt. Detfortsatta arbetet med ungdomsfrågorna måste enligt skrivelsen inriktas på attpå olika sätt fullfölja ansträngningarna att ge ökade möjligheter för alla ungdomaratt få tillgång till utbildning, arbete och bostad, att bygga upp en godekonomi, att utvecklas som individer, att resa och att skaffa sigfritidsintressen samt att kunna delta i och påverka utvecklingen inom olikadelar av samhällslivet. Enviktig allmän utgångspunkt för ungdomspolitiken måste vara, anför statsrådet,att varje ung människa själv måste ta ansvar för sitt liv och sin utveckling.Politiska åtgärder och samhällsinsatser kan inte ersätta det egna initiativetoch ansvarstagandet men kan underlätta att det förverkligas. Iskrivelsen redovisas de insatser som planeras på följande områden, nämligenutbildning, arbetsmarknad, bostad och kultur. Redovisningen omfattar även olikainsatser för att uppmuntra och underlätta förenings- och fritidsledarnas arbetesamt åtgärder för att förstärka ungdomars medinflytande och engagemang i olikasamhällsfrågor. Vidare presenteras riktlinjer för ett fortsatt arbete med attförebygga våld och drogmissbruk bland ungdomar. Invandrar- och flyktingungdomarssituation bör förbättras och insatser för att motverka traditionella könsrollerbör vidtas. Det internationella ungdomssamarbetet bör på olika sätt uppmuntrasoch förstärkas. Frågorsom rör ungdomars situation och problem behandlas i flera olika departement.Redovisningen i skrivelsen ger en överblick över pågående arbete ochinformation om vilka riktlinjer för fortsatta insatser för att förbättraungdomars situation regeringen avser att arbeta efter. Deinsatser på olika samhällsområden som planeras enligt skrivelsen får i det falldet krävs riksdagsbeslut övervägas i första hand i det utskott, till vilketregeringens förslag hänvisas. Utskottet kommer i det följande att med anledningav motionsyrkanden i en rad avseenden beröra innehållet i skrivelsen. Centerpartietframhåller i motion Kr5 att ungdomsfrågorna är så centrala att 1988/89:KrU12 de bör utvecklas i ett program som antas av . Motionärernakritiserar skrivelsen som alltför vag och föreslår att skall begäraett konkret program för det fortsatta arbetet. I motionen presenteras förslagoch riktlinjer för åtgärder på olika samhällsområden. Som redovisats i det föregående har regeringen - utan attbegära godkännande - i den framlagda skrivelsen presenteratriktlinjer för sitt handlande då det gäller ungdomsfrågor. Självfallet kan detvara av värde att även andra partier än regeringspartiet presenterar en samladsyn på ungdomsfrågorna. Enligt utskottets mening är det emellertid interealistiskt att räkna med att det skulle vara möjligt att med någon störresamstämmighet i fastställa ett program för ungdomsfrågor som harnågon högre grad av konkretion. Vid sådant förhållande anser utskottet det varaatt föredra att de olika partierna, då frågor som särskilt berör ungdomsgruppenkommer upp till prövning i , tar ställning utifrån innehållet i sinaungdomsprogram och värderingar i övrigt. De olika partiernas program förungdomsfrågor kan på detta sätt bli av värde för beslut i sådana frågor. Medhänsyn till det anförda anser utskottet att det inte är motiverat att riksdagentar något initiativ med anledning av motion Kr5. I motion Kr6 föreslår kommunisterna attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad i motionen anförsom dels en speciell ungdomspolitik, dels behovet av kommunala teater- ochbildskolor, dels ungdomsbostäder. När det gäller ungdomspolitik anför motionärerna att vialla påverkas av det samhällssystem vi existerar i och av den politik som förs.Följaktligen behövs inte heller en speciell ungdomspolitik som behandlarsärskilda ungdomsfrågor. Vidare säger de att det dock är viktigt att ungdomarsverklighet, åsikter och personer ges ett stort utrymme i hela vårt samhälle. Vad utskottet anfört i det föregående innebär i viss månatt motionsyrkandet berörts. Utskottet har tagit avstånd från tanken på attriksdagen skall fastställa riktlinjer för en särskild ungdomspolitik. Därmedfår det ankomma på de olika partierna - vart och ett för sig - att bedöma i vadmån deras förslag och ställningstaganden skall utgöra ett led i en särskildungdomspolitik. Då det gäller behovet av kommunala teater- och bildskolor- vilka skulle utgöra motsvarigheter till de kommunala musikskolorna - villutskottet hänvisa till det avsnitt i skrivelsen om ungdomsfrågor somavser,insatser för att uppmuntra barns och ungdomars intresse för kultur samtengagemang i kulturverksamhet. Vidare finns det skäl framhålla att en radfrågor om insatser på kulturområdet för barn och ungdom behandlas i samband medkulturbudgeten. Slutligen hänvisar utskottet, då det gäller frågan omlämpligheten av att bygga särskilda s.k. ungdomsbostäder, till den behandlingsom sker i bostadsutskottet av sådana frågor. Med hänsyntill det anförda avstyrker utskottet motion Kr6. Förslaget i motion Kr4 (s) syftar till att en barn- ochungdomskommission skall tillsättas. Motionärerna menar att det finns risk fören uppsplittring av insatserna på ungdomsområdet. För att åstadkomma enhelhetssyn på ungdomsfrågornabör ett övergripande och samordnande organ - en barn- 1988/89"KrU12och ungdomskommission - inrättas. Denna bör få i uppgift att följautvecklingen och att komma med förslag till helhetslösningar samt att initieraen samordning av forsknings- och utvecklingsarbete på området. Enligt utskottets mening är det viktigt att ett närasamarbete mellan berörda myndigheter och organisationer kommer till stånd påungdomsområdet. Denna uppfattning står i överensstämmelse med motionärernassynsätt lika väl som med de åsikter som redovisas i skrivelsen om ungdomsfrågor.I skrivelsen framhålls, som tidigare angetts, bl.a. att uppgiften för en samladungdomspolitik är att - utifrån en helhetssyn på ungdomars situation - samordnaoch prioritera samt bidra till utveckling av samhällets insatser för ungdomar. Utskottet vill också erinra om att statens ungdomsrådgenom beslut fick utvidgade befogenheter. I det uppdragsom statsmakterna gett ungdomsrådet ingår flera av de uppgifter som den avmotionärerna föreslagna kommissionen skulle ha. Utskottet vill också hänvisatill den verksamhet bl.a. med att stödja forskning på ungdomsområdet sombarn-och bedriver. Med hänsyn till det anförda och till det ansvar för enhelhetssyn på ungdomsfrågorna som kommer till uttryck från regeringens sida iskrivelsen anser utskottet att motion Kr4 inte påkallar nägon riksdagensåtgärd. (H 1) 1 propositionen föreslås att anslaget tillstatens ungdomsråd skall höjas med 1,3 milj. kr. Höjningen är avsedd att täcka utgifterför ADB-utrustning och ökade förvaltningskostnader på grund av att tjänste brevsrätten upphör samt för arbetet med att utarbeta en årlig rapport om ungdomars situation. har genom beslut (prop.1987/88:100, KrU 1987/88:18, rskr. 1987/88:261) fått vidgade befogenheter.Rådet har ansvaret för fördelningen av det statliga stödet tillungdomsorganisationerna samt för prövningen av vilka organisationer som skallerhålla bidrag. Rådet har även en samordnande roll när det gällerungdomsfrågor. I två motioner föreslås en nedskärning av rådets anslag iförhållande till regeringens förslag. I motion Kr410 (fp) föreslås att anslaget skall minskasmed 2 milj. kr. Motionärerna anser att den utredningsverksamhet somungdomsrådet bedriver inte är så angelägen att den bör ha statligt stöd.Utredningsverksamheten bör därför upphöra. Enligt motion Kr408 (m) bör ungdomsrådets verksamhetavvecklas under /90. Motionärerna anser att rådets uppgifter börövertas av ungdomsorganisationerna eller deras samarbetsorgan. Under enövergångstid bör kunna svara för bidragsgivningen.Överföringen bör ske under nästa budgetår. I motionen föreslås därför ettanslag om vilket innebär en halvering av det i propositionen beräknade anslaget. Utskottetharsedan år 1981 vid ett flertal tillfällen (senast KrU 1987/88:18) avstyrktförslag med samma syfte som det nu föreliggande. Utskottet finner 1988/89:KrU12 inte anledning att ändra uppfattning och avstyrker motion Kr408yrkande 1. Med anledning av förslaget i motion Kr410 vill utskotteterinra om att dåvarande ungdomsministern budgetproposition framhöllatt en viktig uppgift för rådet är att följa och redovisa utvecklingenbeträffande barns och ungdomars villkor i samhället samtungdomsorganisationernas verksamhet. Rådet borde därför ha resurser förutrednings- och informationsverksamhet. Någon personell förstärkning avungdomsrådets kansli föreslogs dock inte i budgetpropositionen. Av rådets anslagsframställning för /90framgår att endast en mindre del av rådets anslag är avsett förutredningsverksamhet. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotion Kr410 yrkande 1. Regeringensförslag till medelsanvisning tillstyrks. I motion Kr410 föreslås vidare att ungdomsrådet på siktskall avvecklas. Rådet har som redovisats ovan fått utvidgade befogenheter somcentral myndighet för ungdomsfrågor. Utskottet är därför inte berett attförorda förslag som syftar till att ungdomsrådet skall avskaffas. Motion Kr410yrkande 2 avstyrks alltså. Bidrag till centrala ungdomsorganisationer m.m. (H 2) Enligt förordningen (1988:374) om statsbidrag tillungdomsorganisationer . lämnas bidrag till centrala ungdomsorganisationer iform av generellt och särskilt bidrag. Det är som prövarfrågor om bidrag. För generellt bidrag krävs att ungdomsorganisationen harminst 3 000 medlemmar i åldrarna och att dessa utgör minst 60 procentav organisationens totala medlemsantal. Vidare måste organisationen ha lokalavdelningari minst hälften av landstingskommunerna. För handikapporganisationer gäller att lägsta antaletmedlemmar i åldern skall vara 500. För invandrarorganisationer krävs 1500 medlemmar i de aktuella åldersgrupperna. För båda dessa organisationergäller vidare att det skall finnas lokalavdelningar i minst sexlandstingskommuner. Generelltbidrag lämnas i form av grundbidrag och rörligt bidrag. Särskilt bidrag kan ungdomsrådet bevilja en organisationom det finns särskilda skäl även om organisationen inte helt uppfyller kravenför att få generellt bidrag eller om organisationens verksamhet är av sådankaraktär att den särskilt bör främjas. För organisationer som inte längre uppfyller kravet påantal bidragsgrundande medlemmar gäller särskilda regler. I propositionen föreslås att anslaget skall höjas med ca4,5 milj. kr. till ca 66,7 milj. kr. Föredragande statsrådet framhåller att detär viktigt att staten genom ett fortsatt stöd underlättar för organisationernaatt nå också andra grupper av ungdomar än de som är engagerade iföreningsverksamhet. Genom anslagshöjningen skall även nya organisationer ellerungdomsrörelser som står utanför bidragssystemet kunna få visst stöd. I motion Kr408 (m) föreslås att anslaget skall minska med10 milj. kr. Motionärerna förordar att den övre gränsen för statsbidrag sänkstill , vilket skulle medföra en besparing om 12 milj. kr. De anser dockatt 2 milj. böranslås för förstärkt ledarutbildning och föreslår därför att ett anslag 1988/89:KrU12 skall anvisas förungdomsorganisationernas centrala Utskottet har tidigare (senast KrU1986/87:10) avstyrkt förslag om sänkning av den övre åldersgränsen. Utskottetfinner inte skäl att ändra uppfattning och avstyrker alltså motion Kr408yrkande 2. Utskottets ställningstagande innebär att förslagen ipropositionen till medelsanvisning tillstyrks och att motion Kr408 yrkande 3avstyrks. Förslaget i motion Kr413 (c) syftar till att Ridfrämjandetskall bli erkänt som statsbidragsberättigad ungdomsorganisaton. Motionärernapåpekar att Ridfrämjandet står för utbildning av instruktörer, kursledare,ungdomsledare och tränare. Deras uppgift är enligt motionen ungdoms- ochutbildningsverksamhet. Ridfrämjandet tillhör de idrottsorganisationer som stårutanför () men får statsbidrag via RF-de s.k.främjandeorganisationerna. För /89 får Ridfrämjandet ettstatsbidrag om 4 milj. kr. Verksamheten är till självfinansierad.Enligt vad utskottet inhämtat får Ridfrämjandet i egenskap avfrämjandeorganisation bidrag för lokal ungdomsverksamhet. Ridfrämjandet har 170 000 medlemmar varav huvuddelen ärbarn och ungdomar. Av den redovisning för bestämmelserna om bidrag tillcentrala ungdomsorganisationer som utskottet lämnat i det föregående framgåratt Ridfrämjandet inte uppfyller dessa bestämmelser. Enligt vad utskottetinhämtat har Ridfrämjandet inte ansökt hos ungdomsrådet om att bli erkänt somungdomsorganisation. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetyrkande 1 i motion Kr413. Bidrag till lokal ungdomsverksamhet, m.m. (H 3) Bidrag till lokal ungdomsverksamhet utgår till dels deungdomsorganisationer som får bidrag till central verksamhet, dels déorganisationer som får statligt organisationsbidrag ur medel som anvisas förstöd till idrotten. Om det finns särskilda skäl, kan beviljaockså annan central organisation sådant bidrag. Statsbidraget utgår /89 med . för varje bidragsberättigad sammankomst. Den andel av bidraget som går tillidrottsorganisationernas ungdomsverksamhet är enligt ungdomsrådets beräkningar83%. Den andel av bidraget som går till övrig ungdomsverksamhet är . Utformningen av och storleken på bidraget till lokalungdomsverksamhet tas upp i flera motioner. Förslag i motionerna KrSOl (fp) och Kr411 (s) syftar tillatt få till stånd en ändring av reglerna för bidrag till lokal verksamhet. I denförst nämnda motionen anförs bl.a. följande. En översyn av reglerna kan också vara befogad för att ökarättvisan i systemet. har t.ex. påpekat att organisationersom inte huvudsakligen arbetar med små fasta grupper och tidsmässigt kortaaktiviteter missgynnas. Detlokala aktivitetsstödets nuvarande utformning gynnar de föreningar 1988/89:KrU12 som har en dokumenterat aktiv ungdomsverksamhet. Eventuellakorrigeringar av reglerna får inte innebära att den inriktningen ändras. Vidareanser motionärerna att reglerna bör ses över så att de inte utgör ett hinderför att ungdomar kan tillhöra flera föreningar och pröva på olikaidrottsgrenar. Enligtmotion Kr411 har den nuvarande bidragskonstruktionen negativa konsekvenser förvissa föreningar, vilket har till följd att av bidragsberättigadeföreningar ansöker om bidrag. Motionärerna förordar därför att ett grundbidragför de tio första sammankomsterna bör införas. Bidraget bör utgå proportionelltefter antalet deltagare per aktivitet. Efter de tio första sammankomsterna börbidraget utgå per anordnad aktivitet. Det förordade bidragssystemet skulleenligt motionärerna både förbättra föreningarnas ekonomi och förenklabidragsrutinerna. Vidare skulle möjligheterna till fusk med bidragenelimineras. Förslagom en förändring av reglerna för bidrag till lokal verksamhet har förts fram avungdomsrådet. Rådet påpekar i sin anslagsframställning för /90att missgynnas organisationer som inte huvudsakligen arbetar medsmå fasta grupper och tidsmässigt korta aktiviteter. Den ändring avbidragsreglerna som rådet för fram ligger nära förslaget i motion Kr411. Ibetänkandet (SOU 1988:39) Mål och resultat - nya principer för det statligastödet till föreninglivet - framhåller folkrörelseutredningen att i en framtidabidragsgivning bör fastställa övergripande mål för bidragen ochekonomiska ramar. Den framtida bidragsmodellen bör enligt utredningen bygga påmålbeskrivningar, som utgår från bättre kunskap om föreningslivet samt ennödvändig dialog mellan organisationerna och statsmakterna. Utredningenföreslår att bidragen görs mera långsiktiga, där utvärderingen sker medtreårsintervaller. Vidare menar utredningen att samordningen avbidragsgivningen inom bör förstärkas. Detta kan ske genomutarbetande av en rapport , som överlämnas till . Inomregeringskansliet pågår beredning av olika förslag. Beredningenbör inte föregripas. Utskottet anser därför att motionerna Kr501 yrkande 2 ochKr411 inte bör föranleda någon åtgärd. Utskottet utgår vid dennabedömning från att de synpunkter som motionärerna fört fram beaktas vidberedningen. I propositionen föreslås att anslaget förs upp medett oförändrat belopp av 101,6 milj. kr. Imotionerna Kr501 (fp) yrkande 1, Kr403 (c) och Kr506 (vpk) yrkandena 3 och 4föreslås en höjning av anslaget till lokal ungdomsverksamhet. Motionärerna villatt bidraget skall höjas från nuvarande nivå -. De nienar att bidraget bör höjas till 1981 årsreala värde. Medhänsyn bl.a. till pågående beredningsarbete anser utskottet att börgodta regeringens förslag till medelsanvisning. Motionerna i här aktuella delaravstyrks således. Problemsom rör flickors fritidsverksamhet tas upp i motion Kr407 (vpk). 1988/89:KrU12Motionärerna påpekar att en idrottsgren som ridning-där flickor dominerar - fårförhållandevis mindre stöd från samhället än sådana idrotter som fotboll ochishockey som främst utövas av pojkar. Ridning är ingen lyx eller överklassport,säger motionärerna och uppger att ridsporten med ärnäst fotbollen den största ungdomsidrotten. Motionärerna menar att den storaskillnaden i subventionen av pojkars och flickors fritidsverksamhet beror bl.a.på att kommunerna vanligeii står för kostnader för drift och underhåll av,t.ex. ishallar medan ridhusen finansieras av de ridande själva. Motionärernavill att skall göra ett uttalande om behovet av stöd till flickorsfritidsverksamhet. Det är uppenbart att traditionella könsroller har storbetydelse även när det gäller fritidsaktiviter. I skrivelsen om ungdomsfrågoranges olika insatser för att uppnå jämställdhet mellan pojkar och flickor. 1detta sammanhang anförs bl.a. följande (s. 23). Jämställdhetsåtgärder inom idrottsföreningar och andraungdomsorganisationer har stor betydelse. Ledarna spelar i detta sammanhang roll. är många aktiviteter skapade av män för pojkar.