bet · GC01TU1 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 TUl I detta betänkande behandlas ett 20-tal motionsförslagangående trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m.m., vilka framfördes imotioner som väcktes under den allmänna motionstiden . Fördelade med hänsyn till det huvudsakliga innehålletbehandlas modon-förslagen i följande huvudavsnitt i utskottets yttrande,nämligen Frågor om den inre säkerheten i bilar. Frågor om kontrollbesiktningenm.m.. Bilregisterfrågor m.m.. Körkortsfrågor samt Övriga.trafiksäkerhetsfrågor. De frågor som tas upp i de olika motionsförslagenframgår av rubriker inom huvudavsnitten i betänkandet. Utskottet föreslår att motionsförslagen avslås ellerlämnas utan särskild åtgärd av . Mot utskottets beslut beträffande ett motionsförslag omfästen för särskilda skyddsanordningar för barn har vpk-ledamoten reserveratsig. Särskilda yttranden har avgetts av c-ledamöternabeträffande anordnande av bilprovningsstationer i och samt av m-och fp- ledamöterna beträffande väntetider och kvällsöppet i . 1987/88:T222 av och (båda fp) vari yrkas 2. att hos regeringen begär atttrafiksäkerhetsverket anmodas utarbeta vägskyltar som kan godkännas förinformation om såväl närradions som lokalradions sändningsfrekvens. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:A485 (fp). 1987/88:T401 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagstiftningsåvitt avser bilars chassinummer, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagstiftningsåvitt avser duplettnyckel för bil. 1987/88:T402 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att trafiksäkerhetsverket får i uppdrag atttillse att uppkörning för körkort skall kunna ske på andra orter än istorstäder. 1 1988/89. 1987/88:T403av.Nils () vari yrkas att som sin mening ger 1988/89:TU1regeringen.till kärina vad i motionen anförts om obligatorisk kontrollbesiktningav äldre bilar vid ägarbyte. 1987/88:T404 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna behovet av standardiseradefästpunkter för skyddsandrdnirig vid transport av barn i personbil och hosregeringen begär förslag häromi ' - 1987/88:T406 av och andre vicetalman (båda fp) vari yrkas att hos regeringenbegär förslag om förbättrat skydd för barn vid transport i skolbuss ellerambulans. 1987/88:T407 av andre vice talman ochIngrid (båda fp) vari yrkas att hos regeringen begären översyn av bestämmelserna om bussars säkerhetsutrustning i enlighet med vadi motionen anförts. ' 1987/88:T409 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar införa särskilda registreringsskyltar för fordon tillhörandediplomatisk personal ackrediterad i i enlighet med vad som i motionenanförts. 1987/88:T411 av () vari yrkasatt somsin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om attundervisningsmaterial för körkortsaspiranter genomgår en granskning för att kunnagodkännas. 1987/88:T414 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär nödiga föreskrifter för att tillförsäkra attutländska motorfordon är utrustade med skyltar som upplyser om derasnationalitet. 1987/88:T417 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen verkställer en översyn av gällande regler för besiktningav historiska motorfordon. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:Sk533 (c). 1987/88:T420 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift attutreda och utarbeta förslag till lagändring vad avser kontrollbesiktning ochägarförändring av motorfordon. 1987/88:T424 av och (bådafp) vari yrkas 2. att av regeringen begär förslag om förnyatförarprov i första hand för körkort för tunga motorcyklar. 1987/88:T425 av och (bådafp) vari yrkas att hos regeringen begär sådan ändring av kungörelsenom kontrollbesiktning av motorfordon att veteranfordon av årsmodell ellertidigare endast behöver inställas till kontrollbesiktning en gång vart femteår. 1987/88:T430 av m.fl. (c,m,fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om luftkudde som skadelindrande åtgärd i fordon varsförare har dispens från bältesplikt av medicinska skäl i sina specialutrustadehandikapp-anpassade personbilar. 2. att beslutar att luftkuddar skall införasstegvis genom att de 1988/89:TU1 personbilar som inköps av staten utrustasmed luftkudde eller "'". 1987/88:T432 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att organiserar verksamheten så attväntetiderna i stort sett försvinner samt att minst en kvällsöppen stationfinns i varje län. 1987/88:T433 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av nya bilbesiktningsstationer i och . 1987/88:T434 av (rn) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att får i uppdrag att göra enöversyn av dess etableringspolidk, med syfte att alla regioner i landet får entillfredsställande service för kontroll- och registreringsbesiktning. 1987/88:T436 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en ändring i körkortsutbildningen så somföreslås i motionen. 1987/88:T437 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om effektiva räddningsinsatser med beaktande avtrafiksäkerhetsintressen. 1987/88:T438 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att får i uppdrag att seöver körkortshanteringen i samband med sådana kroniska sjukdomar som diabetesm.fl. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:Sf338 (c). AB har yttrat sig över motion1987/88:T403 (s) om obligatorisk kontrollbesiktning vid ägarbyte av bil(bilaga). Samtliga förslag som behandlas i detta betänkandeframfördes i motioner som väcktes under den allmänna motionstiden vid 1987/88års , dvs. Innan utskottet tar upp motionsförslagen till behandlingvill utskottet erinra om målen för säkerhetsarbetet inom vägtrafiken, m.m. På förslag i proposition 1987/88:50 om trafikpolitikeninför (den trafikpolitiska propositionen), bilaga 1, godkänderiksdagen (/ 88:13, rskr. 159) att det övergripande måletför trafikpolitiken skall vara att erbjuda medborgarna och näringslivet ilandets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Detövergripande målet vidareutvecklades bl.a. i delmålet att transportsystemetskall utformas så att det motsvarar högt ställda krav på säkerhet i trafiken. I* 1988/89. Såvitt avser arbetet med trafiksäkerhet på väg skulledetta delmål - i 1988/89:TU1 överensstämmelse med vad som fastlades avstatsmakterna redan ide godkända riktlinjerna för det framtidatrafiksäkerhetsarbetet m.m. ( prop. 1981/82:81, och 26, rskr. 231) - merakonkret vara 1) att det totalaantalet dödade och skadade i trafiken skall fortlöpande minskas, 2) att risken attdödas och skådas i tradken skall fortlöpande minskas för allatrafikantkategorier, 3) att risken attdödas och skadas i trafiken skall minskas i högre grad för de oskyddadetrafikanterna anför de skyddade, varvid barnens problem skall särskilt beaktas. I propositionen framlades också närmare riktlinjer förtrafiksäkerhetsarbetets fortsatta bedrivande. hade inte något atterinra mot dessa (prop. 1987/88:50 bil. 1 s. 196-232, , rskr. Central förvaltningsmyndighet för frågor om säkerheten ivägtrafiken är trafiksäkerhetsverket (TSV). TSV skall särskilt svara församordningen av trafiksäkerhetsarbetet. För att bistå TSV i frågor omtrafiksäkerhetsarbetets samordning och planering har ett råd för samordning ochplanering knutits till verket. ()verkar -såsom riksorganisation - som företrädare för och samordnare av detfrivilliga trafiksäkerhetsarbetet. TSV skall lämna regeringen en programplan förtrafiksäkerhetsrådets arbete under de kommande tre budgetåren. I TSV:s i årlämnade Trafiksäkerhetsprogram 1988 som avser perioden /90-1991/92 prioriterasi det samordnade trafiksäkerhetsarbetet bl.a. åtgärder till förmån för barn itrafik, oskyddade trafikanter och nyblivna bilförare. har fastställt riktlinjer för denregionala samordningen av trafiksäkerhetsarbetet. Av den trafikpolitiska propositionen framgår (s. 197) attdet totala antalet polisrapporterade vägtrafikolyckor minskade under förstahälften av . Efter en uppgång låg antalet sedanfram t.o.m. på en relativt nivå - ca 60 000. Mellan år 1982och har en ökning med skett. I fråga om vägtrafikolyckor méd personskada m.m. harförhållandena - jämfört med - varit följande. Antaletregistrerade bilar i trafik ökade . Antalet vägtrafikolyckor medpersonskada minskade emellertid . Antalet sådana olyckor uppgick underår 1987 till 15 652 mot 16 677 . dödades 787 personer i vägtrafiken mot 844under . Antalet personer som skadades svårt var 5 423 mot5 804 och antalet lindrigt skadade var 15 044 mot 15 810. () har irapporten på landsväg - Mätresultat 1986 (VTI meddelande568) redovisat resultatet av hastighetsmätningar på 39 skilda platser vid tvåeller tre tillfällen I rapporten konstaleras att en utveckling mot allt högre 1988/89:TU1hastigheter som har förelegat fram t.o.m. har brutits under år 1986.För 70-, 90-, 110- och motorvägar har enligt rapporten hastigheten minskatunder . Motionsförslagen sammanförs vid den följande behandlingen- med hänsyn till det huvudsakliga innehållet - i grupperna Frågor om den inresäkerheten i bilar. Frågor om kontrollbesiktningen m.m.. Bilregisterfrågorm.m.. Körkortsfrågor samt Övriga trafiksäkerhetsfrågor. Följande förkortningar används för de huvudsakliga isammanhanget aktuella författningarna, nämligen VTK för vägtrafikkungörelsen(1972:603), EK för fordonskungörelsen (1972:595), BRK för bilregisterkungörelsen(1972:599), KLK för körkortslagen (1977:477), KKF för körkortsförordningen(1977:722) samt VMF för vägmärkesförordningen (1978:1001). används förkortningen TSV. 2 Frågor om den inre säkerheten i bilar I detta avsnitt i betänkandet behandlas motionsförslag medkrav på fästpunkter i bilarna för de särskilda skyddsanordningarna för barn,bilbälten och annat skydd för passagerarna i bussar, förbättring av skyddet förbarn i skolbussar och ambulanser samt luftkuddar som skydd i personbilar. Om utrustning med bilbälten gäller enligt 11 § EK attpersonbil och lätt lastbil skall vara utrustade med bilbälten avsedda förförarplatsen och varje passagerarplats. I tung lastbil skall finnas fästpunkterför bilbälten. TSV har i verkets föreskrifter om bilbälten (TSVFS 1985:24)meddelat närmare föreskrifter om bilbälten - bl.a. om undantag för personbilarav äldre årsmodeller från kravet på bilbälten. Enligt TSV:s föreskrifter gäller för personbil och lättlastbil bl.a. att bilbälte inte behövs på längsgående säte, på bakåtvänt säteeller på klaffsits och inte heller för mittplats i säte i fordon av 1983 ellertidigare års modell vars sätesbredd är mindre än . Bilbälte skallenligt föreskrifterna vara trepunktsbälte. För mittplats får dock finnashöftbälte. Även för annan sittplats får finnas höftbälte om övre fästpunkt inteutan stor olägenhet kan anordnas. Om användning av bilbälte gäller enligt 117 a § VTK attden som färdas i en personbil eller i en lätt lastbil skall sitta på en platssom är utrustad med bilbälte om en sådan plats är tillgänglig och skall därvidanvända bilbältet. Den som färdas i en buss på en sådan sittplats som ärutrustad med bilbälte skall använda bältet. För barn gäller att ett barn skalldll och med det år varunder barnet fyller - i stället för ellertillsammans med bilbältet -använda bilbarnstol, bälteskudde eller annansärskild skyddsanordning för barn. Om barnet färdas tillfälligt i ett fordon ivilket någon särskild skyddsanordning inte medförs, skall barnet i ställetanvända bilbältet när det är möjligt. Bilbälte eller särskild skyddsanordningbehöver enligt paragrafen inteanvändas i vissa uppräknade fall, bl.a. när det finns medicinska hinder1988/89:TU1 enligt läkarintyg som har utfärdats före färden. Vidare behöverbilbälte inte användas av föraren i yrkesmässig trafik för personbefordran. Ifråga om skolskjutsning hänvisas i paragrafen till särskilda föreskrifter.Bestämmelserna i paragrafen är straffsanktionerade. Böter, högst ,kan ifrågakomma för brott mot bestämmelserna. På förslag i proposition 1987/88:33 om säkerheten för barni bil m.m., vilket godkändes av (, rskr. 89), infördes genom enändring i 117 a § VTK (SFS 1988:67) fr.o.m bl.a. detovannämnda kravet på att barn fram till och med det år varunder barnet skall använda särskild skyddsanordning och därefter det ordinariebilbältet. Kravet gäller såväl vid privata transporter som vid skolskjutsning. 2.2 Fästpunkter i bilarna för de särskildaskyddsanordningarna för barn I motion T404 (vpk) framhålls att en brist vid införandetav kravet på att barn skall använda särskilda skyddsanordningar var att maninte behandlade frågan om vilka krav som rimligen kan ställas på tillverkare avbilar och särskilda skyddsanordningar när det gäller att förbättraförutsättningarna för att använda skyddsanordningarna. För detta behövs enligtmotionärerna en långtgående standardisering av fästanordningarna. Motionärernabegär att krav skall införas på att alla bilar av 1989 och senare års modellsom säljs i vårt land skall vara försedda med fästen för fastsättning av desärskilda skyddsanordningarna för barn. Från TSV har det under hand inhämtats att de flestabilbarnstolar, bälteskuddar och andra särskilda skyddsanordningar för barn somfinns på marknaden fästs i bilbältena. För de särskilda skyddsanordningar förbarn som fästs på detta sätt torde särskilda fästen i bilarna inte behövas. Medhänsyn härtill och då fästpunkterna för bilbälte enligt TS V:s föreskrifterskall ha tillfredsställande hållfasthet torde motionen kunna lämnas utansärskild åtgärd av . Utskottet vill emellertid i detta sammanhang framhålla attdet är angeläget att de särskilda skyddsanordningarna för barn utformas så attde kan anpassas bra till sätena och bilbältena i olika bilar. 2.3 Bilbälten och annat skydd för passagerarna ibussar I motsats till vad som gäller för personbil och lättlastbil finns i FK inte något krav på att buss - dvs. bil som är inrättad förbefordran av flera än åtta personer utöver föraren - skall ha bilbälten. Inte heller finns, i motsats till vad som genomföreskrifter av TSV gäller för personbil, krav på fastsättningen av sätena ibussar och på motstånd hos sätena mot visst tryck bakifrån och framifrån. Enligt TSV:s föreskrifter skall sålundasätesfastsättningen för personbilar vara av typ som godkänts enligt ett av FN:sekonomiska kommission för (ECE) antaget reglemente eller uppfylla vissai föreskrifterna angivna krav. För bussar gäller emellertid - med syfte attskydda förare och passagerare - endast den för motorfordon i allmänhet gällandegrundregeln om inresäkerhet i 8 § tredje stycket FK, nämligen att "utrymme för förare, 1988/89:TU1 annan driftspersonal eller passagerare skall vara inrättat ochutrustat så, att personskada vid trafikolycka eller inbromsning hindras ellerbegränsas". I motion T407 (fp) kritiseras att det inte finnsföreskrifter med krav på användning av bilbälten i bussar, på fastsättningen avsätena i bussarna och på motståndskraften hos sätenas ryggstöd mot tryck(framifrån och bakifrån). Motionärerna begär därför en översyn i fråga ombussars säkerhetsutrustning, varvid det skall övervägas att införa föreskriftersom skapar större säkerhet för busspassagerarna. På grundval av kommittéarbete inom ECE beräknas ettECE-reglemente om sätenas hållfasthet, utformning och fastsättning i bussarkomma att antas inom en nära framdd. Vidare diskuterar man inom en ECE-kommittéfrågan hur man på bästa sätt skall sörja för säkerheten i bussar för de åkande-genom bilbälten eller andra skyddsanordningar. Dessa diskussioner kanförväntas resultera i ett ECE-reglemente i frågan. Det finns anledning räkna med att kraven i sålunda väntadeECE-reglementen kommer att integreras i våra föreskrifter om bussars beskaffenhetoch utrustning. Motionärernas önskemål kan sålunda förutses komma atttillgodoses utan att något initiativ från sida behövs. Motionen kandärför avslås. Det bör i detta sammanhang nämnas att frågor om bussätenshållfasthet utgör ett av de arbetsområden inom ECE vari man från svensk sidahar gjort och gör speciella insatser. 2.4 Förbättring av skyddet för barn i skolbussar Särskilda bestämmelser om krav på fordon och användning avbilbälte m.m. har meddelats i fråga om sådan skolskjutsning för elever iförskola, grundskola, gymnasieskola eller motsvarande skola som anordnas av detallmänna. Skolskjutsningen utförs vanligen genmom att man anlitar entreprenörersom har tillstånd till yrkesmässig beställningstrafik för persontransporter.De grundläggande bestämmelserna finns i förordningen (1970:340) omskolskjutsning. m.m. finns i huvudsak i om skolskjutsning (TSVFS 1988:17). Föreskrifterna om skolskjutsninghar ändrats fr.o.m . Bl.a. gäller följandebeträffande skolskjutsning med buss. Buss skall vara godkänd vid lämplighetsbesiktning för attfå användas för skolskjutsning - såväl yrkesmässig som icke yrkesmässig sådantrafik. Även bussar som har både sittplatser och platser för ståendepassagerare, såsom "stadsbussar" och bussar för annan linjetrafik,kan godkännas för skolskjutsning. Medgivanden kan lämnas - beträffande både yrkesmässigskolskjutsning som anordnas av det allmänna och icke yrkesmässig sådan trafik -till att i buss får transporteras flera mindre barn än det antal vuxnapassagerare, sittande och stående, för vilka bussen är godkänd. Fr.o.m. den 1januari 1989 upphör emellertid möjligheten att lämna sådana medgivanden. Förbuss och lätt lastbil gäller emellertid att medgivanden som har lämnats förenämnda datum kanutnyttjas även i fortsättningen. Buss som används i yrkesmässig trafik skall enligtföreskrifter av TSV vara försedd med förstärkningar av frontpartiet och avvänstra långsidan för att riskerna skall minskas för skador på passagerare ochbuss vid en kollision. I motion T406 (fp) kritiseras att det förekommer att barnvid färd till förskola eller skola i skolbuss kan vara tvungna att färdasstående utan skydd. Motionärerna begär i här aktuell del av motionen förslag omförbättrat skydd för barn vid transport i skolbussar. Vid behandlingen av proposition 1987/88:33 om säkerhetenför barn i bil m.m. behandlade utskottet bl.a. motioner, i vilka kritikframfördes mot att barn vid skolskjutsning i bussar kunde vara tvungna attanvända ståplatser och att tre-fyra barn kunde vara hänvisade att använda ettsäte som när det gäller vuxna var avsett enbart för två personer. Utskottetframhöll (/88:5 s. 9) att en buss genom sin storlek och tyngd m.m. gaven viss säkerhet i trafiken för passagerarna och att denna fördel med buss somskolskjutsfordon fick anses uppväga sådan mindre komfort under färden sompåtalades i motionerna. När det gäller utnyttjande av transportkapaciteten iskolskjutsfordon framhöll föredragande departementschefen (prop. s. 13) bl.a.att alltför höga kostnader för enskilda transporter kunde leda tillinskränkningar i skolskjutsverksamheten i stort, dvs. att barnen skulle få tasig till och från skolan på annat sätt, vilket lätt skulle kunna få negativakonsekvenser för trafiksäkerheten. upphör - som redan nämnts - möjlighetenatt lämna nya medgivanden till att i skolbuss får transporteras flera ståendeeller sittande barn än antalet stående eller sittande vuxna passagerare förvilka bussen är godkänd. Detta leder till att det blir färre barn som delarsittplats resp. transporteras stående i skolbussar. När det gäller transport av barn stående bör det nämnasatt barns resor till och från skolan i glesbygd ofta sker genom att barnenmedföljer i bussar som går i linjetrafik. Om sittplatserna i sådana bussarredan är upptagna är det ofrånkomligt att barnen måste utnyttja ledigaståplatser. Fråga om införande av förbud mot att barn transporterasstående vid skolskjutsning togs upp i en avgiven rapport om enöversyn av bestämmelserna om skolskjutsning, som en arbetsgrupp inom TSV harutfört mot bakgrund av statsmakternas ovannämnda beslut om säkerheten för barni bil m.m. Arbetsgruppen föreslog att frågan skulle tas upp inom ramen förtrafiksäkerhetsrådets trafiksäkerhetsprogram. Utskottet vill framhålla att detär angeläget att barnen erbjuds sittplatser i skolbussarna. Då utvecklingen,som framgår av den lämnade redogörelsen, också synes gå mot att så kan blifallet torde motion T406 (fp) i här aktuell del inte böra föranleda någotinitiativ från sida. Motionen kan därför avslås i denna del. 2.5 Förbättring av skyddet för barn i ambulanser Ett motorfordon (vanligen av fordonsslaget personbil) somär inrättat för transport av sjuka och skadade och avsett att användasuteslutande för detta ändamål -en ambulans - kan efter lämplighetsbesiktning registreras som 1988/89:TU1utryckningsfordon. Föraren av ett utryckningsfordon får under vissa förutsättningarunderlåta att följa trafikföreskrift. För ambulanser och sjukbårar i ambulanser finns avSjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri)fastställda svenska sjukhusstandards (Spri specifikationerna 21101 resp.22101). Ambulans skall sålunda ha sådana egenskaper att samtliga åkandetillförsäkras god åkkomfort. All inredning i sjukhytt skall vara så utformadoch beskaffad att personskada vid trafikolycka eller inbromsning hindras ellerbegränsas. Sjukbår, som vanligen placeras med huvudänden mot färdriktningen,skall bl.a. ha fällbart ryggstöd och bårgördlar. Sjukbåren kan också hanackstöd. TSV har i verkets regler om lämplighetsbesiktning avutryckningsfordon för transport av sjuka eller skadade (TSVFS 1981:33) angettkrav på bl.a. fastsättningen av sjukbår i ambulans. Bredvid underlaget för sjukbåren i en"personbilsambulans" finns ett framåtvänt säte förambulanssjukvårdaren. Från detta säte kan ambulanssjukvårdaren under färdennära vaka över patienten m.m. Dessutom finns vanligen en bakåtvänd klaffsits påväggen mot förardelen av ambulansen. Både det framåtvända sätet och klaffsitsenär försedda med bilbälten. I motion T406 (fp) kritiseras också att barn vidtransporter i ambulanser ligger helt oskyddade på en brits. Motionärerna begäri här aktuell del av motionen förslag om förbättrat skydd för barn vidtransporter i ambulanser. Från enheten för ambulansverksamhet inom länslandsting har det under hand upplysts att när barn i ungefär treårsåldern ochhögre ålder transporteras i ambulans säkras barnet - på samma sätt som en vuxenperson - genom att bårgördlarna anbringas samt, om barnets tillstånd medgerdet, genom att sjukbårens ryggstöd höjs. Ett mindre barn säkras under ambulanstransportantingen genom att sjukbårens båda ändar höjs och barnet spanns fast ibårgördlar på mittdelen av båren eller genom att barnet sitter i famnen påambulanssjukvårdaren som själv sitter fastspänd med bilbälte på det framåtvändasätet. Anhörig till patienten som medföljer sitter vanligen i förardelenbredvid föraren. nämnda sätt för transport av barn i ambulans tordetillämpas även vid ambulanstransporter hos andra landsting. Då detta får ansesge tillfredsställtmde säkerhet för barn under ambulanstransporter är utskottetinte berett att förorda något initiativ med anledning av motion T406(fp) i här aktuell del. Motionen avstyrks därför i denna del. 2.6 Luftkuddar (air bags) som skydd för föraren ipersonbilar Som ett alternativ eller komplement till bilbälten förservissa biltillverkare sina personbilar med luftkuddesystem (air bags) som skyddför förarna. Luftkuddesystemet består av en säck som förvaras hopvikt irattnavet, en gaspatron som också förvaras där samt känselkroppar i bilensfrämre, stötupptagande delar jämte elledningar. Vid trontal kollision ellerkollision snett mot bilens front aktiverar känselkropparna gaspatronen så attluftkudden fylls med gas. Då den gasfyllda luftkudden med stor marginal täckerratten blir ett slag av förarens huvud emot rattkrans eller annan del av ratten samtvindrutan kraftigt reducerat. Luftkudden utvecklas först under själva 1988/89:TU1 kollisionen och den sjunker snabbt ihop efter kollisionen.Luftkuddesystem kan installeras även i en bil som inte från början har försettsmed ett sådant system. Kostnaden beräknas till ca .