bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Idégruppen för mansrollsfrågor, som tidigare haderegeringens uppdrag att lägga fram ett översiktligt åtgärdsprogram och som 1985presenterade sin , skall nu fortsätta sitt arbeteatt utveckla idéer kring mannens roll i jämställdhetsarbetet och stimuleradebatten i dessa frågor. Gruppen rapporterar regelbundet tilljämställdhetsrådet. Idégruppen för kvinnofrågor är ett forum för diskussionkring jämställdheisfrågor med särskild betoning på förhållandena i arbetslivet.Syftet med gruppen är att få kontakt med kvinnor som inte representeraretablerade organisationer och att kunna få uppslag, impulser och reaktionerfrån kvinnor som inte annars kommer till tals i den politiska debatten. Till är också knuten delegationen förjämställdhets-forskning (JÄMFO) som har till uppgift att initierajämställdhets- och kvinnoforskning. JÄMFO skall också följa frågor som gällerrekrytering av kvinnor till forskning och de kvinnliga forskarnas villkor. IJÄMFO ingår både forskare och politiker från riksdagspartierna. har ansvaret förjämställdhetsarbetet för de statligt anställda. En partssammansattledningsgrupp inrättades 1985, då SAMN:s ansvar för utvecklingen avjämställdhetsarbetet upphörde. I ledningsgruppen ingår företrädare för statensom arbetsgivare och de statsanställdas huvudorganisationer samt de centralastabsmyndigheterna, i första hand SAMN, statskontoret, statens arbetsgivarverkoch (). Ledningsgruppens uppgifterär att följa utvecklingen på jämställdhetsområdet inom statsförvaltningen,verka för samordning av centrala jämställdhetsåtgärder samt vid behov lämnaförslag till berörd stabsmyndighet eller regeringen. Gruppen leds av företrädareför . Ärenden som berör mer än ett statsråd skall enligt 4 §departementsförord ningen (1982:1177) beredas i samråd med övriga berörda statsråd. Tjänste tillsättningsärenden där jämställdhetsaspekten kan få betydelse skall beredas gemensamt med för att främja en enhetlig praxis. I en rapport från - Tjänstetillsättningar och Jämställdhet (SAV informerar 1988:1) - konstateras att det finns ett antal regeringsavgö randen i tjänstetillsättningsfall där det kan antas att frågan om att beakta jämställdhetsaspekten har varit aktuell. I rapporten redovisas ett femtiotal 295 I över hälften av dessa fall har 1988/89:KU30mansdominansen inom resp. tjänstekategori varit påtaglig och tjänsterna Bilaga A 13 tillsatts av kvinnor. Där bör enligt rapporten med hänsyn tillomständigheterna den slutsatsen kunna dras att det i allmänhet ärjämställdhetsaspekten som har varit avgörande och sålunda fått vågskålen attväga över till förmån för det underrepresenterade könet. svarar församordning av det interna jämställdhetsarbetet i . Tillförvaltningskontoret har knutits en arbetsgrupp för jämställdhetsfrågor medrepresentanter för departementen och personalorganisationerna. Arbetsgruppenarbetar med planering och utformning av det gemensamma jämställdhetsarbetet. Kvinnorepresentationen i beslutande församlingar Könsfördelningen och uppgift om nominerande organisation ikommittéer och statliga styrelser på central och regional nivå skall årligenredovisas till . I 1988/budgetproposition (prop. 1988/89:100,bilaga 15, underbilaga 15:4) redovisas könsfördelningen i 84 centralalekmannastyrel-ser per och i samtliga regionalalekmannastyrelser per . För de centrala styrelserna gäller attkvinnorepresentationen ökat frän 1988. Ser man till de departement under vilka de centralamyndigheterna sorterar har , ochcivildepartementet störst andel kvinnliga ledamöter (exl. personalföreträdare)i sina styrelser (, resp. ) medan den lägsta andelen finns hosstyrelser under försvarsdepartementet, , industridepartementetsamt miljö- och (, , resp. ). Beträffande könsfördelningen i de regionala myndigheternasstyrelser kan nämnas att av ordförandena var kvinnor medan avledamöterna och av ersättarna var kvinnor. Kvinnorepresentationen i statliga utredningar m.m. redovisas fördelningen av kvinnor ochmän i de statliga utredningarna i kommittéberättelsen. Procentuell fördelning av kvinnor i de statligakommittéerna enligt kommittéberättelserna 1982-1989 Av uppgifterna ikommittéberättelsen 1989 framgår att andelen kvinnor 1988/89:KU30 sedanföregående års redovisning minskat i kommittéer som sorterar under Bilaga A 13statsrådsberedningen, , och miljö-och medan övriga departement redovisar en ökning förutomfinansdepartementet där läget inte förändrats. Störst ökning uppvisarkommunikationsdepartementet, där andelen kvinnor ökat att jämförasmed ökningen sammantaget för alla departement, nämligen . Fördelningen mellan kvinnor och män inom olikalönekategorier i Igranskningsbetänkandet 1983/84 redovisades.statistik över fördelningen kvinnoroch män inom (KU 1983/84:30). Den då gjorda undersökningen,som inte omfattade de politiskt sakkunniga, visade att kvinnornas andelutgjorde av alla handläggare. I granskningsbetänkandet KU 1985/86:25redovisades statistik rörande fördelningen kvinnor och män bland de politisktsakkunniga inom med undantag för . Avstatistiken framgår att 36 av de 80 politiskt sakkunniga var kvinnor (). 14av dessa kvinnor hade lön som motsvarade biträdeskarriärens medan inte någonman hade sådan lönegradsplacering. När det gäller sakkunniga med lönmotsvarande handläggares var 14 kvinnor och 33 märi. Chefslön innehades av 8kvinnor och 11 män. Statistiskauppgifter från visar att kvinnornas andelav anställda inom var , exkl. politiskt sakkunniga,militära tjänster och kommittéanställda. Förchefslöneplanet gäller att försvarsdepartementet, tätt följt av justitiedepartementethar den största andelen kvinnor, 36 resp. . Minst andel kvinnor påchefslöneplanet har industridepartementet samt utbildnings- ochsocialdepartementet vardera. Blandenhetscheferna är aridelen kvinnor inom statsrådsberedningen och ijustitiedepartementet, medan saknar kvinnligaenhetschefer och industridepartementet endast har kvinnliga enhetschefer. När det gäller lönefältN24- är andelen kvinnor i justitiedepartemen- 297 tet och iutbildningsdepartementet, medan 1988/89:KU30 och saknar kvinnor på denna nivå. Förlönefältet N13-N25 gäller att samtliga departement utom försvars- ochfinansdepartementen har kvinnor. Andelen kvinnor på denna nivå är ijustitiedepartementet . Pålägre lönenivåer dominerar kvinnorna markant. När det gäller expeditionsvakteroch expeditionsförmän varierar andelen kvinnor mellan och . Blandlokalvårdarna är kvinnor. Handlingsprogram för jämställdhet i Etthandlingsprogram för jämställdhet i fastställdes den 5november 1986. Vissa ändringar genomfördes . I programmet sägsatt inom skall arbetsgivaren bedriva ett fortlöpandemålinriktat arbete för att uppnå en jämnare fördelning av kvinnor och män påolika tjänstenivåer, i arbetsgrupper och kommittéer och inom övriga områden därendera könet är underrepresenterat. Som målsättning för jämställdhetsarbetetinom anges att inom kategorin handläggare, inkl. rätts- ochövriga sakkunniga, skall strävan vara att, i varje departement, under entreårsperiod med början /88 få till stånd en balanseradfördelning mellan kvinnor och män. Strävan skall vara att detunderrepresenterade könet i varje lönefält skall uppgå till , vilketär vedertagna normer. Särskild uppmärksamhet skall ägnas anställda påchefslöneplanen, där åtgärder skall vidtas för att andelen kvinnor skall öka. Iprogrammet föreslås en rad åtgärder som har till syfte att leda fram till enarbetsorganisation som bl.a. främjar jämställdhet. Sådana åtgärder är attinformation om verksamheten på arbetsplatsen skall lämnas på veckomöten, atttjänstemän som deltagit i utarbetande av propositioner m.m. bör delta vidföredragningen inför chefstjänstemännen och statsrådet, att arbetet börorganiseras så att delegering till tjänstemännen på olika nivåer blir ennaturlig del, att roterande ordförande- och sekreterarskap bör prövas vidinterna sammanträden o.d., att bestämmelsen i 3 § jämställdhetsförordningenskall tillämpas på arbetsgrupper inom och mellan departement samt att arbetsorganisationenskall ses över när arbetsuppgifter datoriseras, varvid möjligheterna tillarbetsutvidgning och vidareutveckling skall tas till vara. Närdet sedan gäller rekrytering av personal anges att den mest meriterade av detkön som är underrepresenterat i den aktuella tjänstekategorin skall tas uttill anställningsintervju. Vidare sägs att personalchefen i varje departementskall inventera vilka kvinnliga anställda inom departementet som kan komma ifråga för att stimuleras att söka tjänster i lönefälten N23-N24, N24-N27 ellerpå chefslöneplanen. Ett system för utbytestjänstgöring inom och mellandepartementen och myndigheterna skall också utvecklas. Jämställdhetsprogrammetinnehåller också ett avsnitt om utbildning och personalutveckling. Vid uttagningartill all utbildning skall jämställdhetsaspekten beaktas, utbildningen skallsystematiseras och information på jämställdhetsområdet skall ingå iintroduktionsrutinerna för samtliga nyanställda. I programmet läggs vidare fram vissa förslag som har tillsyfte att få fram 1988/89:KU30 bättre chefer inom . Det angesatt attityder till jämställdhet Bilaga A 13 bör vägas in i meritvärderingen vidchefsrekryteringen och att information om jämställdhetslagstiftningen och omdet pågående jämställdhetsarbetet i skall ingå i all chefs-och arbetsledarutbildning. För att stimulera kvinnor att ta på sig chefsansvarbör särskilda kurser för kvinnliga handläggare genomföras. Internrekryteringbör främjas genom projekt som syftar till fler kvinnliga chefer och flergränsöverskridanden biträden -handläggare. Vikariat och ställföreträdarskap förchefer bör cirkulera efter särskilt upprättad förteckning. Sedan mer än hälften av den i programmet angivnatreårsperioden nu passerat kan beträffande målsättningen när det gällerhandläggarna nämnas följande. I det lägsta lönefältet N13-N25 som motsvaras avdet tidigare lönefältet N13-N22 har andelen kvinnor ökat från i januari1987 till . Lönefältet N24-, som närmast motsvaras av de tvåtidigare lönefälten N23-N24 och N24-N27, hade kvinnormot resp. . På chefslöneplanen har andelen kvinnor ökatfrån till . För rättssakkunniga gäller att andelen kvinnor ökat från25 % till , medan andelen kvinnor bland övriga icke politiskt sakkunnigaökat från . I detta sammanhang kan nämnas att enligt centrala avtalkan utgå marknadslönetillägg som ett led i åtgärder motiverade av svårighetenatt rekrytera och behålla kvalificerade tjänstemän inom marknadskänsligagrupper i syfte att viktmakthålla myndighetens kompetens. På bl.a. liknandegrunder har dessutom fördelats s.k. selektiva tillägg. Som en riktlinje förfördelningen av de selektiva medlen har utöver dessa grunder bl.a. angetts attjämställdhetsaspekten skall beaktas. Inom hade i juli 1988selektiva tillägg och marknadslönetillägg bland handläggare fördelats så att av mottagarna av selektiva tillägg var kvinnor medan motsvarande andel ifråga om marknadslönetillägg var . Till detta kommer att avmedel som /88 utgått till handläggande departementspersonal föruppdrag i kommittéväsendet utgått till kvinnor. Beträffande övriga punkter i programmet kan nämnas att detgjorts en enkätundersökning bland samtliga handläggare i ,exkl. UD, i lönegraderna närmast under chefslöneplanet. Syftet med undersökningenvar bl.a. att få ett bättre underlag för insatser för en jämnare fördelningmellan manliga och kvinnliga chefer. Vidare har som ett led ijämställdhetsarbetet anordnats kurser och seminarier. I enlighet med MBA-S harsamtliga departement sedan jämställdhetsprogrammet fastställdes årligenupprättat en plan för sitt jämställdhetsarbete mot bakgrund av innehållet ijämställdhetsprogrammet. En översyn av handlingsprogrammet för jämställdhet iregeringskansliet pågår . De långsiktiga målen förjämställdhetsarbetet skall klargöras och förslag till strategi förgenomförandet redovisas. Jämställdhetspolitikeninför 90-talet 1988/89:KU30 Bilaga A 13 Regeringens proposition1987/88:105 om jämställdhetspolitiken inför 90- talet, somantagits av , innehåller en femårig handlingsplan för femolika samhällsområden med konkreta tidsbestämda mål för jämställdheten och medåtgärder för att nå dessa mål. De områden som tas upp i handlingsplanen ärkvinnornas roll i ekonomin, jämställdhet på arbetsmarknaden, jämställdhet iutbildningen, jämställdhet i familjen samt kvinnors inflytande. I propositionendefinieras jämställdhetsmålet på följande sätt: - kvinnor och mänskall ha samma rättigheter, skyldigheter ochmöjligheter inom alla väsentligaområden i livet - var och en börha ett arbete som ger en sådan lon att man kan svara för sin egen försörjning - kvinnor och mänbör dela ansvaret för barn och hemarbete - båda könen börengagera sig lika mycket i politiska, fackliga och andra gemensammaangelägenheter i arbete och samhälle När det gäller området kvinnornas roll i ekonomin pågårutredningsarbete hos SCB och inom långtidsutredningen. Fördelningen avekonomiska resurser mellan könen avses redovisas i budgetpropositionen,och diskussioner pågår om hur detta skall genomföras. Vidare kan nämnas attfrågan om arbetsvärdering och lönediskriminering kommer att ägnas ökaduppmärksamhet fr.o.m och att initiativ planeras för att minska dekönsrelaterade löneskillnaderna inom det statliga området. Likalönefrågan ärockså aktuell som särskilt projekt i det nordiska jämställdhetsarbetet. Inom området jämställdhet på arbetsmarknaden har en radåtgärder vidtagits. Bl.a. har regeringen gett arbetarskyddsstyrelsen i uppdragatt utforma handlingsprogram för arbetsmiljöinsatser inom vissa kvinnodomi-neradebranscher, och arbetsmiljöfonden har fått i uppdrag att inrätta ett särskiltprogramområde för jämställdhetsfrågor. Medel har också avsatts för särskildastödinsatser för kursdeltagare som genomgår för sitt kön otraditionellutbildning. Vidare kan nämnas att tre kommuner har valts ut som pilotkommunerför jämställdhetsarbete . En ledningsgrupp för jämställdhetsarbetet inomutbildningsväsendet har utsetts. Gruppens uppgift är att lägga fram förslag föratt uppnå målen i jämställdhetspropositionen. Regeringen har i januari 1989gett SÖ ett uppdrag i syfte att påskynda utvecklingen mot fler kvinnligaskolledare. Också inom områdena jämställdhet i familjen och kvinnorsinflytande har vidtagits en rad åtgärder. Bl.a. föreslås i budgetpropositionenatt 2,5 milj. kr. avsätts för åtgärder som syftar till att män i störreutsträckning utnyttjar sin rätt till föräldraledighet. Vidare kan nämnas attjämställdhetsministern anslog 1,9 milj. kr. till 23 olikaprojekt förökad kvinnorepresentation. Internationellaöverenskommelser rörande jämställdhet 1988/89:KU30 mellankvinnor och män Bilaga A 13 undertecknade en av FN:sgeneralförsamling antagen konvention om avskaffande av all slagsdiskriminering av kvinnor (prop. 1979/80:147). För att granska vilka framstegsom gjorts vid tillämpningen av konventionen finns en kommitté för avskaffandeav diskriminering av kvinnor (CEDAW). Under 1984-1988 var bitr.jämställdhetsombudsman 'Wadstein ledamot av kommittén. I enlighetmed konventionens artikel 18 har den överlämnat enandra rapport till 'W som beskriver det svenska jämställdhetsarbetet bådenär det gäller lagstiftning och aktiva åtgärder för ökad jämställdhet inomolika områden. När rapporten redovisades till CEDAW uttalade kommittén etterkännande till för de resultat som uppnåtts, vilka enligt kommitténkunde tjäna som förebild och bli modell för många länder. I detta sammanhangkan också nämnas att undertecknat ett slutdokument från i : De framåtsyftande strategierna. nr 100 angående lika lön för likaarbete samt nr 111 i fråga om anställning och yrkesutövning ratificerades avSverige . PM 1988/89:KU30 RegeringensUtnämningspolitik Bilaga a 14 () har i bilagda anmälan, underbitaga 1,begärt att utskottet granskar regeringens utnämningspolitik avseendechefstjänster. I anmälan har vissa utnämningar tagits upp särskilt, och vidarehar anmälan kompletterats med utnämning av till ambassadör. Statsrådsberedningen har till utskottet överlämnat - PM frånutbildningsdepartementet ang. långtidsvikariat (Wretborn), underbitaga 2 - akt iovannämnda ärende (vissa handlingar redovisas i underbilaga 5) - PM frånutrikesdepartementet ang. utnämning av , underbitaga 4 Särskild förteckning från statsrådsberedningen,underbilaga 5. Si;i;jti;;isuli'.ic':;c; 1988/89: KU30 Bilaga A 14Underbilaga 1 Härmedanmäls till granskning regeringens utnämning av tillchef för utbildningsdepartementetsinternationella sekretariat. Utnämningen strider mot regeringsformens 11 kap. 9 S som stadgar att"Vid tillsättning av statlig tjänst skall avseende endast fästas vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet". Regeringen har föratt ge nära vän ett nytt arbeteförbigått sju andra välmeri terade sökande. De fackliga organisationerna har i skrivelservädjat till regeringen ett stoppa utnämningen. Sedan regimskiftet 1982 då fick en socialdemokratisk regering har en systematiskpolitisering skett av verkschetstjänsterni.m. I ett trettiotal fall har sådanatjänster utdelats somsocialdemokratisk pa l't i be 1 ön i no . avsikt att politisera också depårtemencs- onst itutionsutskottet har vidtidigare cillfallen granskat regSLingens utnämningspolitikvad gäller verkschefstjänscer . Det verkar nu som om regeringen i och medChrister Kretborns utnämning har för rådsnivån. Mot dennabakgrund bör konstitutionsutskottgranska hur regeringen kunde förbigå ett antal meriterade sökande föratt ge Wretborn en opolitisk tjänst. Sedan föregående granskning har flera övriga utmanande politiska utnämningar gjorts. Sta.tssekre te ra ren i försvarsdepartementet Per har utsetts tillgcnc-raldi rc-k tör och chef för . ricirjasin har blivit landshövding i Öri3bro. Vidaie kan roteras att den ledcinde ttojV.a som tvingadeslämna sina poster efter spionenBerglings flykt haft sedvanlig glädjeav sitt partiboksinnehav. Justitieminister har blivit landshövding i , statssekreterare ambj s-ndöri t'f:",?T.ia och dnei-.? direktören för chef /89:KU30 ,förmodligen med baiån regeringens sida Rjlapa A 14 att han har lättare för att hindra saker frän att komma in i ° landet än att slippa ut. börgranska dessa och andra utnämningars förenlighet med grundlagens stadgande om att endast förtjänst ochskicklighet skall vara grundande förstatliga utnämningar. Statsministern ochutbildningsminister : Bokströmbör höras av utskottet. Skulle utskottet i sin granskning finna att någon kritik inte finns att rikta mot den massiva vågen av socialdemokratiska utnämningar börgrundlagstexten rimligtvis ges en ny utformning som täcker rådandesakläge. Ett utskottsinitiativ i frågan bör i så fall tas. En möjligformulering till grundlagstext är: "Vid tillsättningav statlig tjänst är innehav av socialdemokratisk partibok mer itgundande. Därutöver må avseende fästasvid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. PM 1988/89:KU30 Dep.råd Hans Strandell BilagaA 14 A Tillsättande av långtidsvikariat pätjänsten som departe- mentsråd och chef för internationella sekretariatet Departementet annonserade efter intresseradesökande till ett långtidsvikariat pS tjänsten som departementsråd och chef för internationella sekretariatet. Härvid anmäldesig följande personer, nämligen , , , , , , , och . Frågan om utannonsering och intervjuerm.m. hanterades helt enligt den praxis som man tidigare tillämpat inom . Först diskuterades vilka som i den aktuellasituationen behövde intervjuas för att man skulle få tillräckliga kunskaper om dem, varvidarbetsgivaren prioriterade ett fåtal av de sökande och personalorganisationerna prioriterade ettannat fåtal. Parterna enades slutligenom.att intervjua åtta kandidater. Som förberedelse förintervjuerna gick de sökandes handlinga.' Vidintervjuerna behandlades vederbörandesperson, yrkesbakgrund i olika avseenden, språkkunskaper och inställning i chefsfrågor m.m. Efter intervjuernagjorde parterna tillsammans en grundläggadebedömning av de sökande varvid enighet förelåg om att vissa av kandidaterna varmindre meriterade än de övriga i fråga om internationella meriter,chefsegenskaper och sakkunskap. De som kvarstod till den fortsatta prövningen var , , , och . Personalorganisationerna framförde att var deras främste kandidat. Departementschefens ställningstagandetill förmån för Wretborn föregicks av en helhetsbedömning av de olika kandidaterna, varvid dessas starkaoch svaga sidor bedömdes. De olika kandidaterna hadealla en omfattande internationell meritering men med varierande inriktning. Var och en kunde betraktas som specialist inom något område. När det gälldeerfarenheter från U:s område framstod kandidaterna som olika. Att Wretbornhade den bredaste bakgrunden och bästameriteringen på utbildningsområdet och närdet gäller kunskaper om svensk,arbetsmarknad och samhällsliv i allmänhet fälldedärvid avgörandet. Han hade bättre förutsättningar än de övriga att delta i beredningen av de frågor som förväntades bli aktuella förinternationella sekretariatet som en integrerad del avutbildningsdepartementet. Genom beslut förordr.ade regeringen att inneha långtidsvikariat påden utannonserade tjänsten. 20 1988/89. 1988/89:KU30 Bilaga A 14 Underbilaga 3 Dnr 3573/88 Tillsättande av långtidsvikariatpl en tjSnst som departe- mentsrid 1 Regeringen fSrordnar planeringschefen 1 utbildningsdepartementetChrister Wretborn, , att Inneha långtidsvikariat på en tjSnst som departementsråd 1 . Förordnandet skall gSlla fr.o.m. den1 tills vidare, dock ISngst si länge departementsrådet är tjänstledig och t.f. departementsrådet är partiellt tjänstebefrlad. Förordnandetomfattas av chefslöneavtalet. Kopiansöverensstäimielse med originalet intygas FK (4) 1988/89:KU30 Bilaga A 14Underbilaga 3 Dnr 3328/88 förordnar planeringschefen 1 departementetChrister Wretborn, , att fortfarande, räknat fr.o.m. den 1 oktober 1988tills vidare, dock längstt.o.m. , tf. departementsrådet i departementet är partiellt tjänstebefrlad, bestrida göromål som ankommer på innehavare av tjänst som departementsråd i departementet. Kopians överensstämmelse med originalet intygas FK (2) 1988/89: KU30 Bilaga A 14Underbilaga 3 Ett långtidsvikariat på en tjänstsom DEPARTEMENTSRÅD och CHEF FÖR INTERNATIONELLA SEKRETARIATET 1 1. biträder med planering och samordning av informations-ocherfarenhetsutbyte med andra länder,bilateralt eller inom internationella organisationer, 2. förbereder och medverkar vid förhandlingar rörandeinternationella frågor inom departementets sakområden, 3. handlägger frågorinom sakområdet internationellt kulturelltsamarbete, 4. är departenfientets kontaktorgan medutrikesdepartementet. Upplysningar om tjänstenlämnas av statssekreteraren , tel. eller departementsrådet , tel. 763 180S. Fackliga företrädare i departementet är för /SR ,tel. "63 1744, och för DT-Udepartemen'ssekreteraren , tel. . Intresseanmälan, märkt med ref.nr. 24/88, med meritförteckning, betygsavskrifter och övriga handlingar som sökande önskar äbercpa skall ha inkommit till , 103 33 . De flesta cnefer inom departementet är män. Deoartementet ser därför gärna kvinnliga sökande. 1988/89:KU30 Bilaga A 14 Underbilaga 3 MEDDELANDETILL PRESS, RADIO OCH TV REGERINGENKOR DVER DEN ! Regeringenavser att mot en enad personal tillsätta på tjänsten som chef för det Internationella sekretariatetInom . vägrar departementet att klargöra vilka arbetsuppgifter nuvarandeinnehavare av tjänsten skall få, trots löfte om likvärdiga uppgifter. -Turerna kring den här frågan är upprörande, säger personalorganisationerna inomregeringskansliet. VI har länge varit missnöjda med förhållandena inomutbildningsdepartementet, men har kulmen nåtts. särart som arbetsplats får inte Innebära att alla fackliga grundvärderingar åsidosätts. Vi har stor respekt for detpolitiska arbetet nen måste så långt möjligt 1 övrigt likställas med andra statligaarbetsplatser. Här har utvecklingen tyvärr gått 1 motsatt riktning, avslutarpersonalens företrädare. ST har därför vädjat till civilministern i hansegenskap som huvudman förregeringskansliets arbetsgivarfunktion, så den uppkomna situationen kan lösas.