bet · GC01JoU6 · 1988-12-31 00:00:00 — Särskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd 1988/89 JoU6 Utskottet tillstyrker ett regeringsförslag att tillföradet miljöarbetet sammanlagt 30 milj. kr. under innevarande budgetår.Medlen skall användas till internationellt arbete, forskning och övervakning.En särskild satsning på området behövs med anledning av de allvarligastörningar som drabbat och havet utanför ochsommaren 1988. Imotionerna yrkas på åtgärder av olika slag till skydd av miljön. Med anledning av motioner (m, c, fp) föreslår utskottetatt gör ett uttalande om inriktningen av det internationellamiljöarbetet, vari då inräknas bl. a. våra grannländers utsläpp i gränsvattnenmot och organisationen av Nordsjösamarbetet. I övrigt avstyrksmotionerna. Motioner om marin forskning avstyrks med hänvisning tillatt en utredning om baslaboratorier för marin vetenskaplig forskning bereds iregeringens kansli. Motioner om kvävegödsling, PCB-förbud, trafikens miljöeffekterm.m. liksom om en ny handlingsplan mot miljöförstörelsen till havs. i luftenoch på land avstyrks med hänvisning till att så sent som i juni 1988fattat beslut om miljöpolitiken inför 1990-talet, innefattande bl. a. enaktionsplan mot havsföroreningar och en reviderad aktionsplan mot försurningen.Utskottet erinrar även om att beslut fattades om insatser motmiljöstörningar från jordbruket samt om att beslut fattats såväl i samband meddet miljöpolitiska ärendet som tidigare om att begränsa trafikensmiljöstörningar. Tillbetänkandet har fogats 20 reservationer och 7 särskilda yttranden. I proposition 1988/89:10 yrkas 1. att godkänner deriktlinjer för särskilda åtgärder föranledda av algblomning och säldöd somförordats i propositionen, 2. att till statensnaturvårdsverk på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /89under fjortonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 3. att tillmiljövårdsforskning på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1988/89 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . 1 1988/89. 4. attriksdagen till åtgärder mot havsföroreningar på tilläggsbudget I till 1988/89:JoU6 statsbudgetenför /89 under fjortonde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av . Regeringen (miljö- och ) föreslår ipropositionen särskilda resursförstärkningar avseende internationellt arbete,forskning och övervakning som behövs med anledning av de kraftiga störningarsom drabbat främst och havet utanför ochsommaren 1988. Motioner med anledning av propositionen 1988/89:Jo2 av och ()vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovetav ytterligare insatser för att rädda havsmiljön, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Lundsuniversitets betydelse för den marinbiologiska forskningen. 1988/89:Jo3 av () vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om forskning inom ekologisk mikrobiologioch inrättar en professur vid i ekologisk mikrobiologi -särskilt marin mikrobiologi- 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökad samordning förmiljövården i . 19S8/89:Jo4 av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att hos regeringen begärförslag till ett förstärkt åtgärdsprogram mot kvävegödningen i enlighet medvad som anförts i motionen, 2. att får i uppdragatt utarbeta ett förslag till plan för avveckling av massaindustrins utsläpp avklorerade organiska ämnen senast , 3. att hos regeringen begäratt PCB totalförbjuds senast i och med utgången av 1992, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om internationella initiativ motPCB-användning, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av ytterligaremarina reservat, 6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en . 1988/89:Jo5 av () vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna att ett Östersjölaboratorium för södra , 2. att beslutar attlaboratoriet skall förläggas till Kariskrona kommun. I98S/89:Jo6av m. fl. (c) vari yrkas 1988/89:JoU6 1. att riksdagenbeslutar att skall verka för upprättande av icke-spridningsavtal förmiljön. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ominriktningen av det internationella miljöarbetet, 3. att riksdagenbeslutar att målsättningen skall vara att klorutsläppen skall vara avveckladeinom , 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att göraVallvik till en mönsteranläggning, 5. att riksdagenbeslutar att förbjuda användning av PCB fr. o. m. 6. att riksdagenbeslutar att ge regeringen till känna vad som anförts om skärpta krav påutsläppen från trafiken, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsning påbiobränslen, innefattande energigrödor, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser föratt minska kvävetillförseln från jordbruk och reningsverk, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarande avmarinekologiska institutionen vid , 10. att beslutar inrätta ettÖstersjölaboratorium, 11. att beslutar anslå 20milj. till förstärkning av länsstyrelsernas naturvårdsenheter förinnevarande budgetår, 12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ersättning till dem somdrabbats av miljökatastrofen i . 1988/89:Jo7 av m. fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen låter utarbeta en handlingsplan som utgår frånde i motionen angivna sex punkterna mot miljöförstörelsen till havs, luft ochland, nämligen: - snabb minskningav klorutsläppen - skärpt miljölagstiftning. 1988/89:Jo8 av tredje vice talman () variyrkas att beslutar uttala att en förstärkning av den marinbiologiskaforskningen vid skall ske i enlighet med vad som sagts imotionen. 1988/89:Jo9 av och () variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna om behovet av ett gemensamtåtgärdsprogram för , och i syfte att angripa utsläppeninom dessa länder, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en beredskapsplan skall tas framför fisket med lösningar på hur näringen skall överlevaunder rådande förhållanden, t 3. attriksdagen hos regeringen begär en snabbutredning om hur fiskarena 1988/89:JoU6 skall kunna stödjas där fisket ligger nere. 1988/89:JolO av m. fl. (mp) vari yrkas 1. att beslutar att sänka tillåtenhastighet på väg till 70 resp. ., 2. att beslutar att omgående införa skärptaavgaskrav för dieselfordon så att kraven blir minst lika höga som de som ställts i fr. o. m. 3. att som sin mening gerregeringen tillkänna att det bör satsas på järnvägen så att hälften av delångväga (över ) godstransporter som går på lastbil inom tio årförs över till järnväg, 4. att som sin mening gerregeringen till känna att planerna på en bilbro till och en motorväglängs bör överges, 5. att som sin mening gerregeringen till känna att de resurser som satsas på bärighetshöjande åtgärderpå landsvägarna i stället bör användas för investeringar i miljövänligkollektivtrafik i storstadsområdena, 6. att beslutar att höjabensinskatten med /l för oblyad bensin och med /l för blyad, 7. att som sin mening gerregeringen till känna att luftfartsverket bör få i uppdrag att utarbeta någraolika alternativ för hur kväveoxidut-släpperi från flyget kan minskas med 25 %inom sex år, 8. att riksdagenbeslutar belasta konstgödselkväve med en avgift på att återföras tilljordbruket huvudsakligen i form av arealbidrag, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att bör få i uppdragatt snabbutreda vilken jordbruksmark i kustområdena och eventuellt längs endel vattendrag det skulle vara lämpligt att köpa in för att återföra tillvåtmark, 10. att beslutar om förbudför användning av klorblekta pappersprodukter i fr. o. m. 11. att som sin mening gerregeringen till känna att bör göras till en mönsterfabrik genom attföre utgången av presentera världens första fungerande slutna blekeri,alternativt ett blekeri där eventuella restprodukter kan tas om hand samt attalla klorfria avloppsströmmar bör ledas till en högeffektiv anaerob reningvilken skall vara i kontinuerlig drift , 12. att som sin mening gerregeringen till känna att bör ges i uppdrag att utforma ettforskningsprogram för att få fram bättre kunskaper om halgenerade organiskaämnen, deras förekomst i naturen och potentiella miljörisker. 1988/89:Joll av m, fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående förstärkning av de fastaresurserna vid Askölaboratoriet och , 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående behovet av stöd tillu-länder för uppbyggnad av marinbiologisk kunskap och miljöövervakning av hav. Motionerväckta under allmänna motionstiden /89:JoU6 1987/88:Jo286 av MargaretaFogelberg och () vari yrkas 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fiskerinäringeni . Motiveringen återfinns i motion 1987/88:A485. 1987/88:Jo404 av () vari yrkas 1, att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om åtgärder med anledning av utsläpp, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om reducering av sälstammen på . och har undergåtten fortlöpande naturkatastrof med allvarliga skador på växt- och djurlivet ihavet. Kustfisket har drabbats svårt, framför allt i , och vattenbrukethar åsamkats betydande förluster. Utskottet har anordnaten offentlig utfrågning för att närmare informera sig om skadornas omfattningoch om vilka åtgärder som kan vidtas för att minska föroreningsbelastningenfrån jordbruket, från de kommunala avloppen, från industrin och frånvägtrafiken. I utfrågningen har deltagit representanter för berörda centralaoch vissa regionala myndigheter, vissa vetenskapsmän och forskare samtrepresentanter för kommunerna, industrin och naturvårdande organisationer. orsakade massförekomst av denencelliga algen Chrysochromiilina polylepis omfattande skador på växt- ochdjurlivet i främst , och delar av . Skadorna berodde på att algerna under blomningenutsöndrade substanser som var mycket giftiga för bl. a. fisk och mångabottenlevande organismer. Effekterna var kraftigast i öppna havet samt i ytter-och mel-lanskärgårdarna medan innerskärgårdarnas utsötade vatten i storutsträckning hade skonats. Inom stora sammanhängande områden på 1-15 metersdjup orsakade blomningen mycket allvarliga skador på alla högre former av djur-och växtliv. Det finns inte belagt att denna alg har uppträtt imassförekomst eller varit giftproducerande i den omfattning som var fallet. Algblomningenhar medfört vissa skador för fiskodlingar utmed kusten. Till följd av den ständiga närsalttillförseln till havenhar algblomningar blivit allt vanligare i kustnära och avgränsade havsområden. Ett exempel på f dennautveckling är , som på grund av de kraftiga alg- 1988/89:JoU6 blomningarnaoch de därav orsakade miljöeffekterna förklarades som s. k. särskiltföroreningskänsligt område av regeringen . Att en eller ett fåtal arter får möjlighet att utvecklasså kraftigt som skett under försommarens algblomning och så fullständigtdominera i det öppna havets ytligare delar tyder på en kraftig störning avstora delar av havsekosystemen. Det är sannolikt att en långvarig ochomfattande närsaltbelastning, särskilt efter den gångna milda och relativtnederbördsrika vintern, har haft en stor betydelse för algblomningen i Nordsjönoch utanför . Även den ökade belastningen av miljöfarliga ämnen kanvara viktig i detta sammanhang. har , ,och södra knubbsälsbestånd drabbats av en omfattandefarsot som orsakar stor dödlighet. Sjukdomen, som är besläktad med valpsjuka,orsakas av ett virus som medför att salarnas immunförsvar sätts ned. Denvanligaste dödsorsaken är lunginflammation. Viruset sprids mycket snabbt.Farsoten har lett till att ca 70 7o av och Kattegattsknubbsälsbestånd, som utgjordes av ca 7 800 djur, har dött. Motsvarande högadödlighet är också rapporterad från södra , där endast ca 40 djuråterstår av drygt 100 djur. Det finns en uppenbar risk att återstoden avÖstersjöns knubbsälspopulation kan komma att utrotas. Viruset har angripit enstaka gråsälar men det ärännu oklart om gråsäl är lika känslig som knubbsäl. Om vikare kan smittas ärinte känt. Sjukdomen bedöms inte ha något direkt samband med miljöförstöringeni haven. Svenska forskare har emellertid länge varit medvetna om att hälsotillståndethos och framför allt sälstammar successivt har försämrats.På grund av allt kraftigare störningar i den miljön, främst utsläpp avklorerade organiska substanser samt den tidigare jakten, har Östersjönssälstammar minskat kraftigt. Skador som skelettdeformationer, sterilitet ochförstorad binjurebark, vilket bl. a. synes innebära ett nedsatt immunförsvar,har blivit allt vanligare bland salarna. Skadefrekvensen varierar med mellan30 och för de olika skadetyperna. Ett antal internationella vetenskapliga konferenser ochsymposier hölls i ett tidigt skede för att gå igenom framkomnauppgifter och för att internationellt samordna den fortsatta verksamheten.Ytterligare symposier planeras för den kommande hösten. deltar aktivt i många olika organ förinternationellt samarbete med syfte att begränsa förorenande utsläpp i haven. Ipropositionen erinras bl. a. om det arbete som utförs inom ramen för ett antalkonventioner om havsmiljön: Helsingforskonventionen om skydd avÖstersjöområdets miljö: om förhindrande avhavsföroreningar från landbaserade källor som omfattar utsläpp till Nordsjönoch Nordostatlanten; Oslokonventionen om förhindrande av havsföroreningargenom dumpningfrån fartyg och luftfartyg (täcker samma område som Pariskon- 1988/89:JoU6 ventionen)samt Bonnöverenskommelsen om samarbete vid bekämpning av olje- ochkemikalieutsläpp. Miljö- och energiministern framhåller i propositionen attden miljöforskningen som rör och bör samordnas.Senare i år avser regeringen att ta kontakt med berörda länder för att sökastöd för ett samlat och förstärkt internationellt handlande vilket ärnödvändigt för att få till stånd effektivt skydd av vår gemensammma marinamiljö. Syftet med en sådan internationell samverkan bör i första hand vara attbelysa närsalters, stabila organiska ämnens och andra miljögifters långsiktigainverkan på havsekosystemen samt ge insikter om hur olika utsläppsbegränsandeåtgärder kan genomföras för att effektivt minska belastningen på havsmiljön. Enligt propositionen är en kraftig resursförstärkningnödvändig för att klara de särskilda insatser som algblomningen och säldöden nuföranleder. Syftet med dessa insatser skall vara att förbättraförutsättningarna att genom prov- och datainsamling, dokumentation samtforskning öka kunskaperna om orsaker till algblomningar i öppna havet och omolika faktorer som påverkar och hotar de däggdjurens fortlevnad. Dessakunskaper bör kunna ligga till grund för eventuella ytterligare åtgärder. Deintensifierade svenska insatserna bör också kunna användas som underlag tillatt påskynda det internationella förhandlingsarbetet för miljöfrågor. De särskilda resurstillskott som är nödvändiga bör avse desvenska insatserna i det internationella förhandlingsarbetet, den marinaövervakningen och miljöeffektforskningen. Regeringen föreslår mot den bakgrundenatt sammanlagt 30 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget I till statsbudgeten förinnevarande budgetår. I propositionen anges fördelningen av de föreslagnamedlen på anslagen till , till miljövårdsforskning ochtill åtgärder mot havsföroreningar. Av medlen bör 5,5 milj. kr. reserveras för insatseravseende den grundforskningen. Den närmare fördelningen av dessa medelbör enligt propositionen beslutas i samband med att ställning tas tilluniversitets- och högskoleämbetets, UHÄ, kommande förslag beträffandebaslaboratorier för marin naturvetenskaplig forskning i . Som anförts inledningsvis har utskottet hållit enoffentlig utfrågning i anslutning till sin behandling av propositionen. Därvidhar myndigheter, forskare, naturvårdsorganisationer samt företrädare förjordbruket, kommunerna, industrin och vägtrafiken lämnat sin syn på tillståndeti havet och vilka möjligheter som står till buds för att förbättra situationen. Av utfrågningen framgick att havsmiljön i ochicke minst i ytterligare försämrats sedan regeringen lade fram sinproposition. Fisket längs har lämnat ett ytterst ringautbyte, och näringenstår inför stora svårigheter. Belastningen på havsmiljön beror 1988/89:JoU6 förutom av"naturliga" hydrologiska och meteorologiska faktorer på utsläpp avskilda slag härrörande från såväl inhemska som utländska källor. Frånforskarhåll betonades att en betydande osäkerhet råder om de olika faktorernasrelativa betydelse. De svenska avloppsverken har numera genomfört en effektivfosforrening. Med hänsyn härtill var man tämligen enig om att, när det gällereutrofieringen av , till den del denna orsakas av utsläpp frånSverige, kvävetillförseln spelar den viktigare rollen. Kvävebelastningen frånutländska källor är flerdubbelt större än de inhemska bidragen. Kväveläckagetfrån skogsmark är enligt de senaste forskningsrönen större än man tidigareräknat med. Mer än hälften av kvävetillförseln till haven runt anseskomma genom diffust luftnedfall och avrinning från skogsmark. De största enskildakällorna därefter är läckage från jordbruk och utsläpp från kommunalareningsverk. Dessa svarar i genomsnitt vardera för av kvävetillförselntill havet. De regionala variationerna är betydande. Effekten på havets floraoch fauna av giftutsläpp i form av giftiga metaller och kemikalier framförallt stabila klorerade organiska substanser är sämre utredd men bedöms mycketallvarlig. Likaså anses frågan om dessa ämnens förekomst på bottnarna ikustzonen mindre väl utforskad. I kustzonen sker en betydande del avprimärproduktionen. Den är därför av särskild betydelse för såväl fiskens somsalens föda. Utskottet finner att regeringens förslag om en särskildsatsning på det miljöarbetet med anledning av den gångna sommarensalgblomning och säldöd är väl grundat. bör därför godkänna de förslagtill riktlinjer för arbetet som anges i propositionen och som innebär prov- ochdatainsamling, dokumentation samt forskning för att öka kunskaperna om orsakertill algblomningar i öppna havet och om de olika faktorer som påverkar ochhotar de däggdjurens fortlevnad. Som miljö- och energiministernframhåller bör också det internationella förhandlingsarbetet för marinamiljöfrågor påskyndas. Utskottet vill icke minst mot bakgrund av vad somframkom vid utfrågningen understryka vikten av den aktuella satsningen. Utskottet ansluter sig även till regeringens förslag ommedelstilldelning. bör alltså besluta i enlighet med propositionen. I motionerna ifrågasätts icke propositionens förslag tillriktlinjer och medelstilldelning. I det följande behandlar utskottet de motioner som väcktsmed anledning av propositionen samt ett par motioner från januari 1988.Flertalet av dessa motioner rör frågor som ingående behandlats av riksdageninför dess beslut om miljöpolitiken inför 1990-talet. Resurser till laboratorier m.m. Behovet av ytterligare resurser till olikaforskningsinstitutioner understryks i flera motioner, utan att dock någraförslag om ytterligare anslag väcks. Enligtmotion Jo2 (s) bör dén framtida organisationen vad gäller marin 1988/89:JoU6 forskningoch övervakning utformas så att samordnings- och kvalitetsvinster kan görasmellan den grundläggande forskningen, den miljöinriktade forskningen och olikamiljökontrollprogram. Händelserna i våra angränsande havsområden har visat påatt någon form av miljöjour bör inrättas med operativt ansvar för att genomföraoch utvärdera undersökningar vid akuta händelser (yrkande 1). I motionenframhålls även Lunds universitets betydelse för den marinbiologiskaforskningen (yrkande 2). Motsvarande yrkanden framställs i motionerna Jo8 (c)och Jo6 (c) yrkande 9. I motionerna diskuteras UHÄ:s utredning om marinabaslaboratorier vilken även omnämns i propositionen i samband med förslag omreservering av medel för grundforskning. Motionärerna vänder sig motutredningens ställningstagande beträffande den marinekologiska forskningen vidLunds universitet. Yrkande framställs att beslutar att institutioneni bibehålls. - Enligt motion Jo3 (fp) bör det inrättas en professur i Umeåi ekologisk mikrobiologi - särskilt marin mikrobiologi. Enligt motionerna Jo5(c) yrkande 1 och Jo6 (c) yrkande 10 bör ett Östersjölaboratorium inrättas förforskning om föroreningssituationen i södra och om fiskreproduktionensproblem där. Enligt motion Jo5 bör institutet förläggas till (yrkande 2). I motion Joll (m) framhålls behovet av en förstärkning av defasta resurserna vid Askölaboratoriet och (yrkande I). Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Jo2om att organisa tionen av den forskningen och övervakningen av havens miljö tillstånd bör läggas upp så att olika institutioner och program kan sam ordnas. Regeringen och har i tidigare sammanhang, senast i samband med det miljöpolitiska beslutet , givit uttryck för lik artade tankegångar (prop. 1987/88:85, JoU23). Av förevarande proposition framgår att regeringen tillsatt en arbetsgrupp under led ning för att samordna åtgärder m.m. med anledning av de inträffade miljöstörningarna. Något särskilt uttalande från sida med anledning av motionen i berörd del (yrkande 1) ter sig icke påkallat. Som framgår av utskottets ställningstagande till propositionen tillstyrker utskottet regeringens förslag om att anvisa 5,5 milj. kr. till insatser avseende den grundforskningen. Den närmare fördelningen av dessa medel bör beslutas i samband med att ställning tas till UHÄ:s förslag beträffande baslaboratorier för marin naturvetenskaplig forskning i . UHÄ:s utredning går tillbaka på ett beslut av om att ansvaret för den forskningen, inkl. baslaboratoriernas hela verksamhet inom resp. geografiska område, bör knytas till universiteten i , och (prop. 1986/87:80, UbU26). Vid sidan därav har jordbruksutskottet vid olika tillfällen tagit upp frågan om inrättande av ett Östersjölaboratori um med inriktning på i första hand forskning och undersökning av det kustnära fisket och kustvattenmiljön i södra . riktade i samband med det miljöpolitiska beslutet ett tillkännagivande till i i* 1988/89. regeringenom miljösituationen i södra . Utskottet framhöll då att 1988/89:JoU6 miljösituationeni södra är så allvarlig att ytterligare ansträngningar borde görasför att stärka forskningsresurserna. Vidare borde gränsdragningen mellan bl.a, baslaboratorierna och havsfiskelaboratoriet undersökas. Utskottet har erfarit att UHÄ:s utredning numeraöverlämnats till regeringen. Den bereds iutbildningsdepartementet. Utskottet finner för sin del angeläget attjordbruksutskottet bereds tillfälle yttra sig i laboratoriefrågan i samband medatt denna behandlas i . Utskottet är emellertid, med hänsyn bl. a.till att ärendet fortfarande ligger under beredning, icke berett att förnärvarande föreslå någon ytterligare åtgärd med anledning avförslaget i motion Joll yrkande 1 om resursförstärkning av laboratorierna påAsko och . Med motsvarande motivering avstyrker utskottet motionernaJo2 yrkande 2, Jo6 yrkande 9 och Jo8 om den marinekologiska forskningen vidLunds universitet. Likaså avstyrker utskottet motionerna Jo5 och Jo6 yrkande10 om ett Östersjölaboratorium, Med hänvisning till det anförda avstyrks slutligen motionJo3 yrkande 1 om en professur i . Internationella frågor, m.m. Utskottet har vid många tillfällen haft anledningframhålla att de internationella aspekterna måste inta en framträdande plats ide miljöpolitiska övervägandena. Detta betonas också både i propositionen och iflera motioner. Enligt motion Jo6 (c) bör rikta ett tillkännagivandetill regeringen om inriktningen av det internationella miljösamarbetet. Enligtmotionen bör detta inriktas bl.