bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Staten skulledå kunna tillgodogöra sig det kapitaliserade värdet av den framtidaavkastningen. Exempel på sådana tillgångar är kraftverk och skogar. Fördet tredje måste den offentliga sektorn avmonopoliseras. Genom lagstiftningoeh subventioner har den offentliga sektom i praktiken erhållit monopol påproduktionen av ett flertal tjänster, t.ex. bamomsorg, utbildning ochsjukvård. På dessa områden finns därför stora hinder för nyetableringar genomenskilda altemativ. Utskottet anser också att det bör ske en inre reformation avden offentliga sektom för att bättre ta till vara de ider, de kunskaper och denyrkesskicklighet som de offentliganställda besitter. Stelbent regeltänkandemåste vika förtydliga mål och ökad frihet för personalen. Kreativitet måstestimuleras genom bättre belöningssystem, och personlig utveckling måsteuppmuntras genom vidareutbildning, specialisering och arbetsbyten. Politikemamåste våga lita på personalen. Utskottet anser det väsentligt att allamöjligheter till ökad konkurrens och ökad effektivitet tas till vara. Enjjärde typ av tillväxthinder som utskottet anser måste avskaffas är denbyråkrati- och regleringsapparat som byggts upp . Även ombetydande steg i liberaliserande riktning när det gäller valutaregleringen förnärvarande tas, är det angeläget att det sker en fullständigavveckling av det regelverk som begränsar de fria kapitalrörelsema till ochfrån . Utskottetvill också framhålla vikten av att den statliga detaljregleringen gentemotkommuner och landsting begränsas. En förändring av statsbidragens utformningär enligt utskottets mening angelägen för att möjliggöra för enskilda kommuneroch landsting att utforma verksamheten på det sätt som passar bäst i respektivefall. En sådan förändring skulle också innebära betydligt större möjligheterför förnyelse och effektivitetshöjningar inom den kommunala sektom. Densvenska arbetsmarknaden behöver fungera bättre. Därför är det an geläget att arbetsmarknadslagstiftningen ses över. Genom att exempelvis förändra reglema för provanställning kan man skapa bättre fömtsättningar 155 för personer som harsvårt att få fäste på arbetsmarknaden, t. ex. vissa 1988/89: FiU30 ungdomar oeh långtidsarbetslösa. Ytterligareett hinder utgörs av den hårt reglerade bostadssektorn. Utskottet förordar bl.a. en översyn av byggnormerna, minskade subventioner och förändringar i t. ex.realisationsvinstbeskattningen för att förnya och skapa dynamik på dennamarknad. Detsocialistiska experiment som de kollektiva löntagarfondema utgör måsteavslutas. Eondskatterna bör avskaffas, fondbyråkratin upphöra och tillgångarnaavvecklas, bl. a. genom att tillgångarna används som sparpremier för ettindividuellt sparande i aktier. innehåller motionerna Fi60 (m) och Fi6l (fp) sålunda en radgemensamma förslag, som skulle förbättra fömtsättningama för en balanserad ochlångsiktig ekonomisk tillväxt, där hänsyn till regionala skillnader ochmiljöpåverkan tas. ovan anfört med anledning av motionerna Fi60 (m) yrkande I och Ei61(fp) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.Innebörden härav är att utskottet avstyrker propositionens förslag tillriktlinjer för den ekonomiska politiken. Dettainnebär också att utskottet inte kan tillstyrka den inriktning av denekonomiska politiken som förordas i motion Fi62 (c) yrkande 1, Fi87 av BörjeHöralund m. fl. (c) yrkande 1 och Ei64 (mp) yrkandena 1 och 32. De riktlinjersom förordas i motion Fi63 (vpk) yrkandena 1 och 4 innebär en socialistiskpolitik, som totalt avviker från vad utskottet ovan förordat. Utskottetavstyrker således kommunistemas motion, delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 79 börjar med mbriken"Sammanfattning av" och på s. 82 slutar med "och 32" bortutgå, delsatt utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse: 24.beträffande de allmänna rikdinjerna för den ekonomiska politiken att med avslagpå regeringens förslag i proposition 1988/ 89:150 bilaga 1 mom. 1 ochmotionerna 1988/89:Ei62 yrkande I, 1988/89:Ei87 yrkande I, 1988/89:Ei63yrkandena I och 4 och 1988/ 89: Ei64 yrkandena 1 och 32 och med anledning avmotionerna 1988/ 89:Ei60 yrkande 1 och 1988/89: Ei61 yrkande I godkänner vad utskottetanfört samt som sin mening ger regeringen detta till känna, De allmänna riktlinjema för den ekonomiska politiken(mom. 24) GunnarBjörk och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 50 som börjar med "Tendensernatill" och slutar med "av " bort ha följande lydelse: Densvenska ekonomin 1988/89: FiU30 Densvenska konjunkturen är fortfarande generellt sett överhettad även om deinflationsdrivande tendenserna i stor utsträckning är geografiskt ochsektoriellt begränsade. Produktionenhämmas fortfarande, framför allt av brist på arbetskraft. Tillväxten väntasunder innevarande år sjunka ner till en nivå på i storleksordningen 1,51,8 %.Inflationstakten väntas vara fortsatt hög under loppet av 1989. Hushållenssparkvot är fortfarande negativ. Den privata konsumtionen är förfarande högäven om den väntas avta något under innevarande år. Den inhemska produktionenförmår inte möta hushållens efterfrågan. Bytesbalansen fortsätter därför attförsämras. Om sparandet kan öka skapas ett utrymme för ökad produktion ochförbättrad extemba-lans. En sådan utveckling är extra nödvändig till följd avatt de intemationella fömtsättningarna inte i samma utsträckning som tidigareverkar återhållande på bytesbalansunderskottet. Arbetslösheten är generelltsett låg. Markanta skillnader i sysselsättningsgrad finns dock, s 2eväl mellanregioner som mellan olika kategorier i arbetskraften. Denintemationella konjunkturen är fortfarande stark. Utskottet gör därför inuläget bedömningen att en väl avvägd finanspolitisk åtstramning är motiverad. delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 81 börjar med "Den svenska"och på s. 82 slutar med "och 32" bort ha följande lydelse: Densvenska ekonomin har under haft ett andmm för att lösa degrandläggande obalanserna i ekonomin. Devalvering, oljeprissänkning,intemationell räntesänkning, dollarkursfall och minskad internationell inflationstakthar inneburit en respittid för att komma till rätta med hög inflation, snabbkostnadsutveckling, låg produktivitetsutveckling samt svag extern balans. Mankan konstatera att inget av dessa problem är lösta. Regeringen har trots deinternationellt goda fömtsättningarna inte lyckats med att uthålligtlösa de ekonomiska problemen. Den tredje vägens ekonomiska politik somregeringen förespråkar har sålunda misslyckats. Mot denna bakgrand harutskottet uppfattningen att den ekonomiska politiken bör ha följandeinriktning: Politikenför regional balans måste intensifieras för att få till stånd en regionalutveckling före en konjunkturavmattning och för att möta nästakonjunkturappgång. Politiken måste syfta till att utjämna villkoren såvälmellanregionalt som inomregionalt. Genom att bredda arbetsmarknaden och tatill vara den lediga produktionskapacitet som finns på många håll i landet kanöverhettningen i koncentrationsområdena minska och produktion och produktivitetöka. Överhettadekoncentrationsområden inom ekonomin måste svalkas av. Koncentrationspolitikeninnebär köer, snabbare pris- och kostnadsutveckling, löneglidning m.fl.ekonomisk-politiska problem. Ensysselsättningspolitik som förmår möta det akuta arbetskraftsbehov somföreligger inom vissa delar av arbetsmarknaden. Åtgärder som krävs är ökadsatsning på utbildning inom arbetsmarknads- och företagsutbildning, främjandeav näringslivsinvesteringar syftande bl. a. till 157 ökad automatisering av detunga jobben. Det måste också göras insatser 1988/89: FiU30 för enförbättrad arbetsmiljö, för en minskad personalomsättning och Reservationerminskade arbetsskador, ökad rehabilitering av långtidsarbetslösa och ettförbättrat tillvaratagande av den arbetskraftspotential som fortfarande finns. En satsning för framtiden på nyföretagande, små-och egenföretagande, entreprenörskap, kunskapsuppbyggnad över hela landet. Vi måste ta vara på människors och regioners utvecklingsmöjligheter bl. a. genom: utvecklingav infrastmktur; decentraliserat vägnät, utbyggd järnvägstrafik, regionalaflygförbindelser, telekommunikationsnät etc; decentraliseradhögskoleutbildning via en utbyggnad av de mindre högskolorna med bl. a. fastaforskningsresurser vid de tidigare filialhög-skoloraa samt i inland. För att säkra en ekonomisk utveckling också för framtiden måstemiljöförstöring förebyggas och skadade livsmiljöer återställas. Miljöhänsynmåste komma in som en reell och självklar del av all samhällsplanering.Kortsiktiga ekonomiska intressen måste underordnas ekologiska hänsyn ochfömtsättningama för en varaktig ekonomisk utveckling. Ekologi och ekonomimåste förenas. Detta är också något som framförts iBmndtlandkommissionens rapport. En viktig del för att styrasamhällsutvecklingen rätt är energi- och råvaraskatter samt miljöavgifter.Miljöskyddslagstiftningen och dess tillämpning måste ses över. TillväxtbegreppetBNP måste ställas under debatt. Naturresursräkenskaper i någon form bör införasi framtida statsbudgetar. Denkraftiga ökningen av statens utgifter i form av transfereringar måste bromsas.Utvecklingen inom sjukförsäkringssystemet, arbetsskadeförsäkringen ochbostadssubventionerna måste ses över i särskild ordning. Förändringar får dockinte innebära en fördelnings- eller socialpolitisk ambitionssänkning. Stmkturomvandlinginom näringslivet mot mer högteknologi och kunskapsintensiv produktion måstestimuleras. Detta kan ske genom en reformerad företagsbeskattning, satsning påhögteknologisk forskning, en politik för sänkt ränta och ökad tillgång påriskvilligt kapital samt spridning av kapitalanvändningen. Detbehövs enklare och mer långsiktiga spelregler i ekonomin. Härvidlag är enreformering av skattesystemet viktig. har under allmänna motionstidenupprepat kravet på en avveckling av vinstdelningsskatten. Engångsskatterrabbar tilltron till långsiktigheten i det ekonomiska systemet och hämmarinvesteringsviljan. En sådan bör inriktas mot sänkta marginalskattermed bibehållna fördelningspolitiska ambitioner. Den kommunalaskatteutjämningen måste förbättras. Momsen på mat skall sänkas. här anfört innebär att utskottet avstyrker den allmänna in riktning av den ekonomiska politiken som förordas i motionerna Fi60 (m) yrkande 1, Ei6l (fp) yrkande 1, Fi 63 (vpk) yrkandena 1 och 4 samt Fi64 158 (mp) yrkandena 1 och 32.Utskottet kan ej ställa sig bakom de förslag till 1988/89: FiU30inriktningen av den ekonomiska politiken på som presenteras i Reservationer propositionen. Utskottet tillstyrker med det anförda motionernaEi62 (c) yrkande 1 och Fi87 (c) yrkande 1. delsatt utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse: 24.beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken att medanledning av proposition 1988/89:150 bilaga 1 mom. I samt motionerna 1988/89:Fi62 yrkande I och 1988/89: Fi87 yrkande I samt med avslag på motionema1988/89:Ei60 yrkande I, 1988/89:Fi61 yrkande I, 1988/89:Ei63 yrkandena I och 4,1988/ 89: Fi64 yrkandena I och 32 godkänner vad som förordats av utskottet ochsom sin mening ger regeringen detta till känna, De allmänna riktlinjema för den ekonomiska politiken(mom. 24) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med "I motionerna"och på s. 55 slutar med "i motionen" bort ha följande lydelse: Utskottetkan inte dela den uppfattning som framförs i propositionen och i samtligapartimotioner med undantag för Fi63 (vpk) att ekonomin är generellt överhettad.Detta kan sägas gälla för vissa storstadsområden, men att som i propositionenmotivera en allmän åtstramning med att ekonomin är överhettad är en orimligståndpunkt. Ännu orimligare blir det om man ser på vilka effekterna skulle bliav de i propositionen föreslagna åtgärderna. Det är nämligen inte de lågavlönadesom bör förhindras löneglidning, utan åtgärderna borde i stället riktas mot dehögavlönade som förser sig med stora lönepåslag det senare sker inte minstmed hjälp av den av regeringen utformade statliga personalpolitiken.Indragningen av köpkra.t från dem som fått magra avtal är i själva verketutmanande. Det råder ingen överhettning i de arbetandes plånböcker. Åtgärdermot överhettning skall riktas mot framför allt finans- ochspekulationssektorn. delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 79 börjar med "I propositionen"och på s. 82 slutar med "och 32" bort ha följande lydelse: Idet följande ges en beskrivning av de problem som karakteriserar densvenska ekonomin och som i stor utsträckning har förstärkts eller orsakats avden socialdemokratiska regeringens politik. Därefter redovisas utskottetsaltemativ till inriktning av den ekonomiska politiken. Detta altemativ är iöverensstämmelse med vad som framförs i motion Fi63 (vpk). Utskottetkonstaterar att den svenska ekonomin trots en mer balanserad utveckling ochtrots av konjunkturappgång och av mycket höga vinsterinom näringslivet står inför stora problem. Denförda ekonomiska politiken har förstärkt en rad centrala tendenser i ekonomin, vilka ökat kapitalismens motsättningar och orättvisor på en rad områden. Som exempel kan nämnas: 1988/89: FiU30 Koncentrationav makt och kapital. Tillväxtenav spekulativa inslag i ekonomin med dess påverkan på inflationen. Utslagningenav arbetande från industrin och dess betydelse för tillgången tillarbetskraft. Åtstramningseflfekternainom den offentliga sektoms socialt och samhällsekonomiskt viktiga delar, medbl. a. verksamhetsförsämringar och kapitalförstöring som följd. Desociala och ekologiska konsekvensema av rådande produktionsförhållanden. Denfelaktiga fördelningen av vinsterna med ökande klasskillnader som följd. Densnabba transnationaliseringen av ekonomin och avsaknaden av en framsyntstrategi för Europapolitiken. Deförstärkta regionala problemen. Detär utskottets uppfattning att den inriktningen av den ekonomiska politiken somförordas i propositionen i allt för hög grad ägnas löneutvecklingen och dessbetydelse för inflationen. Sambandet mellan lön prisprofil ignoreras trotsatt lönemas andel av både industrins förädlingsvärde och av nationalinkomstensjunker, medan däremot vinstemas andel ökar. Deekonomisk-politiska förslagen tar i alltför liten del sikte på ett rationelltutnyttjande av de samlade resurserna och koncentrerar sig i allt för hög gradtill begränsningar av de offentliga utgiftema. Den vinstindragning frånindustrin som föreslås är alhför begränsad och kan inte ses som något inslag ien nödvändig omfördelningspolitik. Denavregleringspolitik som tar sikte på att rasera de sista resterna av styrandeinslag i den ekonomiska politiken bör enligt utskottet inte fullföljas. Dettagäller såväl valutaregleringen som andra avreglerande inslag som har till syfteatt lämna helt fritt spelmm för marknadskrafterna, t. ex. på tekoområdet.Börsintroduktionen av samhällsägda företag, som är ytterligare ett exempel,bör avbrytas. Somframgått av utskottets beskrivning av det ekonomiska läget kan överhettningstendenser skönjas inom vissa delar av ekonomin. Kvar står ändå det faktum att de regionala problemen har förstärkts och att den of fentliga sektoms vitala delar brottas med stora ekonomiska problem. De åtgärder som förordas i propositionen för att bekämpa inflationen bl. a. den nämnda mycket blygsamma vinstindragningen och planerade margi nalskatteminskningar som är avsedda att lägga en grand för måttliga löne krav anser utskottet vara verkningslösa. Det finns anledning att befara att de som inte får så stora skattesänkningar är grapper som redan tidigare halkat efter när vinstårens överskott fördelats och att dessa grapper därför tvingas kompensera sig både för fördelningsorättvisorna och de nya orätt visa skatteskalorna. Utskottet vill här framhålla att den kritik som utskot tet riktar mot regeringens ekonomiska politik i ännu högre grad är giltig för den inriktning av politiken som förordas av moderata samlingspartiet, och centem. Utskottet avstyrker följaktligen motionema Ei60 150 (m) yrkande 1, Ei6l (fp)yrkande 1, Fi62 (c) yrkande 1 och Fi87 (c) yrkande 1988/89: FiU30 1. Denåtstramningspolitik som förordas i propositionen för att bekämpa prisökningarinnebär, enligt utskottets mening, i rådande fördelningspolitiska situationatt de tidigare hårt drabbade gmppema påläggs ytterligare bördor. Mot bakgmndav den rådande ekonomiska situationen anser utskottet att varje åtgärd på detekonomisk-politiska faltet måste ha en strikt fördelningspolitisk profil tillförmån för de lågavlönade och de människor som lever under pressade ekonomiskaförhållanden. Investeringamaoch då främst investeringama i den gemensamma sektom måste öka. Utskottet villi detta sammanhang betona att det inte finns någon fördelningspolitisk konfliktinbyggd i kravet på ökade investeringar, eftersom det uppenbarligen finnsmycket gott om investeringsmedel i den svenska ekonomin. Vad som krävs är istället åtgärder som avleder dessa penningströmmar från de spekulativa ochkortsiktiga placeringama. Därutöver krävs åtgärder mot utlandsinvesteringamasom fått stor omfattning . Denoffentliga sektom måste byggas ut. Det bör med hänvisning tillöverlikviditetema i näringslivet ske en överföring av medel från den privatatill den offentliga sektom. Utskottet vill understryka att investeringar i t.ex. hälso- och sjukvård, miljöskydd, trafiksystem och utbildning i gmnden ärhögproduktiva investeringar och därför bidrar till att öka produktionskapaciteten. Självfalletkan den omläggning av den ekonomiska politiken som här förordas av utskottetinte ge positiva resultat. Men ett fasthållande vid regeringensnuvarande ekonomisk-politiska strategi, vars huvudmål synes vara att pressatillbaka löneutvecklingen för att vinna export-framgångar, kan vara förenat medstora risker i ett läge då konjunkturema vänder nedåt igen. Mothär angiven bakgmnd anser utskottet att en omedelbar förändring avfördelningspolitiken i positiv riktning för de lågt och hormalt avlönade måstekomma till stånd. bör en utbyggnad av den offentliga sektorn genomutnyttjande av överlikviditeterna från näringslivet genomföras. En sådanutbyggnad har stora positiva effekter också på den samlade fördelnings- ochinvesteringspolitiken. Utskottetvill också understryka att de ekologiska följderna av nuvarande utveckling avproduktionsförhållandena måste tas på allvar. Det är utskottets bestämdauppfattning att ekonomi och ekologi är två sidor av samma sak och att en frånmiljösynpunkt positiv utveckling för bl. a. jordbraket, transport- ochenergipolitiken inte bara är en viktig miljöfråga utan också måste ses somviktiga inslag i en framtida industri- och samhälls-straktur. En sådanutveckling kan ge den svenska ekonomin stora framtida fördelar. Utskottetsförslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken kan sammanfattas iföljande punkter: En demokratisering av ekonomin är grandläggande föratt motverka storfinansens maktkoncentration och dess avgö- 1988/89. 5 saml Nr 30 Del 1 rande inflytande övernäringslivets investeringar och samhällets utveck- 1988/89: FiU30 ling. Transnationaliseringen måste motverkas och kapitalrörelser över gränserna kontrolleras. Breddning av Sverigesintemationella relationer. bör uttala sig mot underordningen avSverige under EG:s politik. Målsättningen gentemot EG skall vara densamma somgentemot andra stater; beredskap till samarbete, frihandel (med EG finns redanfrihandelsavtal) men inte underordning och beroende. bör verka för enny ekonomisk världsordning som gynnar tredje världens sociala utveckling. En ekologisk näringspolitik,som leder bort från rovdrift och naturkatastrofer. Ett omfattandeinvesteringsprogram för offentlig sektor. Föratt uppnå detta krävs att en bred "FoU" (Forskning ochutvecklingsverksamhet) startas inom den offentliga sektom. En fördelningspolitik somminskar klassklyftor och ger alla möjligheter till en god försörjning. Kortare arbetsdag med målet 6timmars arbetsdag. En bostadspolitik för lägrehyror. Deninriktning av den ekonomiska politiken som här förordats av utskottet innebäratt utskottet tillstyrker motion Ei63 (vpk) yrkandena 1 oeh 4. 1motion Fi64 (mp) föreslås en mängd skatte- och avgiftshöjningar som motiverasutifrån miljöpolitiska hänsyn. Dessa måste dock sättas in i ett störresammanhang där en socialt och ekologiskt riktig tillväxt kan främjas. Att, sommotionärema menar, sätta ett stopp för all materiell levnadsstandardökningskulle slå lika hårt mot de lågavlönade och mest utsatta som den generellaåtstramningspolitik som är utgångspunkten för förslagen i propositionen. Utskottet avstyrker motionEi64 (mp) yrkandena 1 oeh 32. delsutskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse: 24.beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken att med avslagpå regeringens förslag i proposition 1988/ 89:150 bilaga I mom. 1 ochmotionerna 1988/89:Ei60 yrkande I, l988/89:Ei6l yrkande I, 1988/89:Ei62 yrkande1, 1988/89: Ei64 yrkandena I och 32 och 1988/89: Ei87 yrkande 1 godkänner vadsom förordas i motion 1988/89: Fi63 yrkandena 1 och 4 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, De allmänna riktlinjema för den ekonomiska politiken(mom. 24) CarlFrick (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med "I motion ema Fi59" och på s. 55 slutar med "i motionen" bort ha följandelydelse: 162 Stabiliseringspolitiken 1988/89: FiU30 Reservationer Utskottet delar den uppfattning somframförs i motionen att den svenska ekonomin är överhettad ochatt det därför är nödvändigt att vidta åtgärder för att minska överhettning ochinflationstryck i ekonomin. Som utskottet ser det är det emellertid felaktigtatt se överhettningen som ett kortsiktigt konjunkturproblem, som kan lösas medakuta åtgärder och som har en påverkan på ekonomin endast under en kort tid.Ett långsiktigt betraktelsesätt måste vara utgångpunkten vid överväganden omvilka åtgärder som skall vidtas för att minska överhettningen. Kärnfrågan är isjälva verket hur vi skall kunna minska det allmänna resursslöseriet ochförslitningen på naturen på ett ansvarsfullt sätt. delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 79 börjar med "I propositionen"och på S.82 slutar med "och 32" bort ha följande lydelse: Destabiliseringspolitiska åtgärder som utskottet vill förorda är en kraftighöjning av de indirekta skattema främst inom energiområdet men även skatten påreklam bör kraftigt höjas och en allmän förpackningsskatt bör införas.Därutöver vill utskottet förorda en investeringsavgift riktad mot byggandet ide alltför expansiva storstäderna och ett införande av miljöavgifter inomflera områden. Här nämnda åtgärder bör verksamt bidra till att minskaöverhettningen i ekonomin som de är miljöpolitiskt väl motiverade.För att mildra åtstramningens sociala och regionala verkningar vill utskottetföreslå åtgärder till förmån för bl.a. bamfamiljema och glesbygden. Ensammanfattande redogörelse för här nämnda förslag till åtgärder återfinns iutskottets behandling i betänkandet om budgetpolitiken. Vadsom här anförts rör de problem som den svenska ekonomin möter på kort sikt. Detär emellertid utskottets uppfattning att den ekonomiska politiken måsteprioritera de långsiktiga målen. Den hitintills förda politiken har varitmycket kortsiktig och helt inriktad på att främst främja ekonomisk tillväxtuttryckt som ökning i landets BNP på årsbasis. För att möjliggöra detta harpolitiken stött exportindustrin och gynnat stora vinster inom svensktnäringsliv. Politiken har med ett ytligt betraktelsesätt varit utomordentligtframgångsrik. Ansträngningarna att lösa problemen på kort sikt får dock inteleda till att de långsiktiga målen skjuts i bakgranden. Det vi gör måsterelateras till de långsiktiga målen. Utskottetvill formulera de långsiktiga målen för den ekonomiska politiken på följandesätt: - att inom marknadsekonomin styrakonsumtion och produktion så att man gott och väl håller sig inom de ramar somnaturen sätter, dvs. att vi inte överskrider vad människor och natur tål utanatt skadas, - att minska de sociala ochekonomiska klyftoma, dvs. föra en kraftfull fördelningspolitik,