bet · GC01UU19 · 1988-12-31 00:00:00 — De föreslår att riksdagengenom ett uttalande till regeringen skall ställa sig bakom deras förslag om envidareutveckling på frihandelns grund av ekonomiska samarbete ochhandel med ohka delar av världen. I motionen föreslås också att skallverka för att EFTA som frihandelsorgan upprättar handelsavtal med bl.a.länderna i , och de östeuropeiska länderna.Det yrkande som är knutet till motionen i denna /89: UU 19 del harhänvisats till näringsutskottet och kommer att behandlas i annat Bilaga 6sammanhang. Ytterligare förordas att regeringen skall utarbeta ett samlatåtgärdsprogram för vidgat samarbete med de östeuropeiska länderna och derasmotsvarighet till EG, . I detta åtgärdsprogram borde bl.a. insatser för ettutökat handelsutbyte med dessa länder ingå. Enfömtsättningslös analys av alternativa vägar för svensk Europapolitik begärs avvänsterpartiet kommunistema i mofion 1988/89:U562.1 kraft av sin alliansfrihet,sitt geografiska läge och mycket av sina historiska och kulturella traditionerfillhör , anförs i motionen. gmndläggandeutgångspunkt borde därför vara att föra en alleuropeisk politik. Därigenomförhindras att landets ekonomiska beroende av de stora ländema i Västeuropaytterligare ökas, något som motionärerna motsätter sig. Imotion 1988/89 :U570 redovisar en avvisande inställning fill ensvensk EG-anpassning. Den officiella svenska EG-polifiken sägs vara ohållbar.Den bygger enligt motionärerna på en felaktig bild av vad EG är och vill vara.EG är inte enbart, anför de, en frihandelsmarknad med vilken harmonisering kanske så att svenska företag får samma konkurrenssituation som EG-företag. IEG-politiken bortses från att negativa återverkningar på andra delar av svensktsamhällsliv kommer att uppstå. Motionärerna har i ett antal motionerpreciserat sina farhågor för konsekvensema inom olika samhällssektorer av ensvensk anpassning till EG:s inre marknad. Den här aktuella motionen utmynnar iett krav på att den pågående svenska EG-anpassningspolitiken skall avbrytas iavvaktan på resultaten från en bred parlamentarisk utredning om Sverigesframtida Europasamarbete. Motionärema föreslår att genom ettuttalande till regeringen skall ställa sig bakom detta krav. Likaså föreslåsatt i ett uttalande till regeringen skall slå fast att inteskall ansluta sig till principema för förverkligandet av EG :s inre marknad såsom de utformas i den s.k. vitbokens 8 § (dvs. att de individuella marknadernaskall smälta samman till en stor, expanderande och flexibel marknad med 320miljoner människor). Miljöpartietavvisar vidare i motion 1988/89:U576 tanken på en tullunion med EG. Om Sverigekommer med i EG betyder detta visserligen att svensk industri får tillgång stor marknad, anför motionärerna. Det innebär emellertid också låsningar iförhållande till omvärlden och kan betyda att måste delta ihandelsbegränsande åtgärder tillsammans med EG. 1 motionen föreslås attriksdagen i ett uttalande till regeringen skall ansluta sig till dennaståndpunkt. Riksdagensbeslut om rikfiinjerna för medverkan i den västeuropeiskaintegrationen har följts av ett brett upplagt beredningsarbete inomregeringskansliet avseende alla de områden som berörs av integrationsfrågan. Ettviktigt steg på vägen mot förverkligandet av de mål som har lagt fastutgörs av EFTA-ländernas överenskommelse i om innehållet i detutvidgade samarbete med EG som länderna vill söka uppnå och om sättet att nådetta samarbete. Till följd av detfrihandelsavtal mellan och EG som har varit i kraft 158 har svenskindustri kunnat konkurrera med företagen på 1988/89: UU 19 Europamarknaden på i stort sett likvärdiga villkor. Förverkligandetav EG:s gränslösa inre marknad kommer att innebära att företag som står utanfördenna inre marknad hamnar i ett ogynnsamt läge i förhållande till dem sombefinner sig innanför. Skulle detta drabba svensk industri kan den fåsvårigheter att hävda sig i konkurrensen. Motdenna bakgmnd understryker näringsutskottet, liksom tidigare, att det frånnäringspolitisk synpunkt är av väsenthg betydelse att svenska företag ochprodukter också i fortsättningen tillförsäkras en hög grad av likabehandlingpå den västeuropeiska marknaden. De riktlinjer för medverkan i denvästeuropeiska integrationen som har beslutat speglar detta intresse. Dengmndläggande inställning till integrafionsarbetet som näringsutskottet här hargett uttryck för kommer att återspeglas i utskottets ställningstaganden i detföljande till motionsyrkanden i integrafionsfrågor av betydelse för svensktnäringsliv. Det gäller t.ex. undanröjandet av tekniska handelshinder ochliberahseringen av den offentliga upphandlingen. Detföljer av det nu sagda att näringsutskottet inte ansluter sig fill den syn påSveriges EG-samarbete som ligger till grund för yrkandena i motionerna1988/89:U562 (vpk) och 1988/89:U570 (mp). Bägge mofionerna går ut på att nyavägar skall prövas för Europapolitiken. vill också att riksdagendirekt skall ta avstånd från de av EG fastlagda principerna bakomförverkligandet av den inre marknaden. avstyrker sålunda debåda motionerna i här aktuella delar. Näringsutskottetkonstaterar att det som sägs i de här aktuella delarna av mofionerna1988/89:U560 (m), 1988/89:U503 (fp) och 1988/89:U561 (c) ger uttryck för enfortsatt bred uppslutning kring de av uppställda riktlinjerna förSveriges fortsatta medverkan i det västeuropeiska integrafionsarbetet.Motionärernas synpunkter avser sättet att nå önskat resultat snarare än måletför arbetet. Vadgäller förslaget i mofion 1988/89:U560 (m) om en svensk anslutning fill EG:stullunion som ett första led i en strategi med stegvis anslutning villnäringsutskottet, liksom i sitt yttrande i ämnet (NU 1987/88:2y),anföra att en tullunion med EG skulle främja en icke-diskriminerande behandlinginom EG av svenska företag och produkter. Den skulle undanröja behovet avurspmngsregler i handeln med . Det samarbete med EG somEFTA-länderna nu siktar till är emellertid, bl.a. i vad avser frågor avbetydande intresse för svensk industri och handel, väsentligt mera långtgåendeän vad som ligger i en tullunionslösning. Möjligheten av en tullunion ärintressant, men näringsutskottet vill framhålla att detta begrepp inte ärentydigt utan kan ges olika konkret innehåll. Anslutning till en på visst sättutformad tullunion kan komma att strida mot den svenska neutralitetspolitiken,kan därför inte villkorslöst fillstyrka en tullunion som ettförsta led i en strategi för stegvis anslutning fill EG. Med det nu sagdaavstyrker näringsutskottet yrkandena i motionerna 1988/89:U560 (m) och1988/89:U581 (mp) rörande tullunion. Näringsutskottetutgår från att regeringen vid lämpUg fidpunkt återkom mer fill i frågor som påkallar ett ställningstagande från 159 sida. Med det nu sagda avstyrks mofion 1988/89:U503 (fp) i här aktuell del. Förslagsyftande till en utvidgning av handebretationer med andra 1988/89:UUl9 delar avvärlden framförs i mofion 1988/89:U561 (c). Förslagens närmare Bilaga 6 innebördframgår av framställningen i det följande. Liksom i den nu nämnda motionenframläggs också i motion 1988/89:U503 (fp) förslag syftande till ett ökatekonomiskt utbyte och samarbete med de östeuropeiska länderna. yrkandesom är knutet till denna motion kommer att behandlas i ett senare betänkandeav näringsutskottet om utrikeshandel. 1 proposition 1987/88:66 anfördes (s, 22) att den starkatonvikt som läggs på det västeuropeiska samarbetet på intet sätt står imotsättning till allmänna strävan att bredda förbindelserna med andraländer i och med omvärlden i övrigt. I allmäntfrihandelsvänliga politik ingår, sades det vidare, att vi vill verka för ettVästeuropa som är öppet mot omvärlden. I detta ligger bl.a. en önskan attutveckla handeln med de östeuropeiska länderna. delar motionärernas uppfattning att detbl.a. för utvecklingen av svenskt näringsliv är viktigt att även handeln medoch de ekonomiska relationerna till andra länder och ländergrupper främjas.Inget i handelspolitik står i motsättning til! att så sker. Tvärtom ärstatsmakternas strävan att genom exportfrämjande insatser, bilaterala avtal medstatshandelsländer och andra åtgärder söka underlätta en sådan breddning avförbindelserna med andra länder i och med omvärlden i övrigt sommotionärerna efterlyser. vill framhålla att en ökadhandel med andra marknader inte är liktydig med en minskning av landetshandelspolitiska sårbarhet. Om handelsutbytet i ökad utsträckning sker medekonomiskt instabila länder eller med länder med vilka spelreglerna för deninternationella handeln inte är klart etablerade och respekterade kansårbarheten öka. Det ekonomisk-polifiska samarbete som sker inom bl.a.Internationella valutafonden och kan underlätta en sådan utvidgning avhandeln som motionärerna förespråkar. Också utvecklingen av pågåendeförhandlingar inom (General on Tariffs and Trade) om enutveckling av och om ett stärkande av den fria världshandeln är avstor betydelse. Samarbete i frågor av betydelse för bl.a. handelsrelationernamed de östeuropeiska länderna, något som särskilt uppmärksammas i motionen,sker inom ramen för ECE (Economic Commission for Europé), där aktivtdeltar. Med hänsyn till det nu sagda bör inte ta någrasådana initiativ som föreslås i motion 1988/89:U561 (c). Den avstyrks sålunda ihär berörda delar. I mofion 1988/89:U561 (c) berörs också frågan om utökatnordbkt samarbete. Parallellt med att EG-samarbetet utvecklas börambitionsnivån i det nordiska samarbetet väsentligt höjas, anförs i motionen.Motionärerna förordar bl.a. att ett nordiskt program svarande mot EG:s vitboktas fram. Målet borde vara att skall inhämta EG:s försprång i olikasamarbetsfrågor. I kontaktema med EG bör de nordiska länderna uppta gemensammaöverläggningar med EG om fillträde till bl.a. EG:s forskningsprogram, anförsvidare. I motionen påyrkas ett uttalande av varigenom denna skulle gesitt stöd åt motionärernas förslag om ett samlat nordiskt agerande angåendegemensam harmonisering i förhållande till EG. rapport i II,som har1988/89: UUl9 överlämnat till , finns en redogörelse för detnordiska Bilaga 6 samarbetet. Vidare har ministerrådet beslutat utarbeta ettarbetsprogram för det nordiska samarbetet på olika områden under perioden1989-1992 i ljuset av den västeuropeiska integrationen. Detta program, sombl.a. skall bygga på den nyssnämnda rapporten, avses vara färdigt till sommaren1989. Undanröjandet av handelshinder och etablerandet av en enhetlig transportmarknadhör till de från näringspolitisk synpunkt intressanta områden som kommer attberöras av programarbetet. Medhänsyn fill bl.a. den roll som handelsutbytet med de nordiska ländema och denfortgående företagsintegrafionen inom spelar för svenskt näringslivunderstryker näringsutskottet betydelsen av att det nordiska samarbetetfortsätter att utvecklas. Dettasamarbete skall inte ses isolerat utan, vilket också anfördes i proposition1987/88:66 om och den västeuropeiska integrationen (s. 23), som ettkomplement till det västeuropeiska integrationsarbetet. Som har nämnts i detföregående kommer ett program att tas fram för det nordiska samarbetet på olikaområden i ljuset av den västeuropeiska integrationen. EFTA-ländemasbeslut att gemensamt förhandla med EG om ett närmare samarbete har gett delvisnya utgångspunkter för det nordiska samarbetet. Det står bl.a. genom dettabeslut klart att de berörda nordiska ländema nu har valt att närma sig EG iförsta hand via ett förstärkt EFTA, inte såsom nordisk gmpp. Medhänsyn härtill och till vad som i övrigt här anförts bör något sådant inifiativav som påyrkas i motion 1988/89:U561 (c) inte komma i fråga. Ettåterkommande ämne vid behandling av motionsyrkanden omhandelspolitiken har varit olika hinder för utländskt ägande, helt ellerdelvis, av svenska företag, försäkringsaktiebolag och bankaktiebolag. Näringsutskottetbehandlade ämnet senast i sitt yttrande till utrikesutskottet i EG-frågan förraåret (NU 1987/88:2y) och redogjorde då för såväl gällande regler som aktuellautredningsförslag. Utskottet hänvisar till denna redogörelse. I korthet gällerföljande. Detsammanlagda utländska inflytandet i ett företag kan regleras genom att ibolagsordningen intas ett s.k. utlänningsförbehåll. För enstaka utländskaförvärv av mera betydande aktieposter i ett svenskt företag krävs tillståndenligt lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag (företagsförvärvslagen).Utländska förvärv av aktier i svenska bankaktiebolag får enligtbankaktiebolagslagen (1987:618) inte ske. Utländska förvärv av aktier i svenskaförsäkringsaktiebolag är inte reglerade i lag. Ufiändskabanker har möjlighet att med regeringens tillstånd etablera sig i genom att bilda bankaktiebolag. De får däremot inte öppna filialkontor här i landet. Ett utländskt försäkringsbolag kan driva verksamhet i - genom en generalagent eller genom ett svenskt dotterbolag - under i princip samma fömtsättningar som gäller för ett , , 11 1988/89. Påsamtliga nu nämnda regelområden pågår utredningar eller har utred- 1988/89:UUl9 ningsförslag lagts fram. Ensärskild utredare har tillkallats med uppdrag att studera utvecklingen hos deföretag i som har förvärvats av utländska intressen. Utredningen (I1986:02) beräknas bli färdigställd . Påinitiativ av , som tillstyrkte en motion (s) i ämnet, harfrågan om kontroll av utländska köp av svenska börsregistrerade aktier i bolagsom saknar utlänningsförbehåll studerats. I rapporten (Ds I 1985:7) Udändsktinflytande i svenska företag föreslås en lagreglering som syftar till en sådankontroll. Rapporten bereds inom industridepartementet. Ibetänkandet (SOU 1988:29) Förnyelse av kreditmarknaden harkredit-marknadskommittén föreslagit att ett begränsat utländskt ägande isvenska banker skall tillåtas. Vissa ytterligare begränsningsregler föreslåsavseende enskild ägares innehav. Försäkringsverksamhetskommitténhar i betänkandet (SOU 1987:58) Försäkringsväsendet lagt framförslag som går ut på att varken ett svenskt eller ett utländskt rättssubjektskall få äga mer än en viss andel av aktierna i ett svensktförsäkringsaktiebolag. Enligt kommittén borde det härutöver införas en gränsför det sammanlagda utländska inflytandet i ett svenskt försäkringsbolag. Denhar emellertid inte lagt fram något förslag härom. Kommittén hänvisar till detutredningsarbete i frågan som pågår inom . Enproposition om ny lagstiftning rörande försäkringsverksamheten är aviserad tillhösten 1989. I detta sammanhang avses också frågan om utländskt ägande isvenska banker m.m. komma att behandlas. Gällandeetableringsbestämmelser i innebär att medborgare och företag iett medlemsland skall ha rätt att starta och driva rörelse i ett annat landinom EG på samma villkor som gäller i detta land. Fördraget stadgar också attförvärv över gränserna av aktier i bolag skall kunna göras utan att man iövrigt är etablerad i landet i fråga. I vad avser finansiella tjänster ochetableringsfrågor i anslutning härtill pågår inom EG ett arbete med att senastår 1992 få till stånd en inre marknad. Detta skall fillgodoses dels genom enharmonisering av lagarna på vissa vikfigare områden, dels genom ett ömsesidigterkännande av medlemsländernas krav i fråga om etablering, tillsyn m.m., dels,slutligen, genom s.k. hemlandskontroll innebärande att tillsynen över bolagsverksamhet utomlands utförs av myndighet i bolagets hemland. Näringsutskottetbehandlar här först vissa motionsyrkanden rörande före tagsförvärvslagen och utlänningsförbehållen samt frågor i anslutning därtill. Den svenska inställningen till utländska företagsförvärv i har väckt berättigad kritik i utlandet, hävdas i motion 1988/89:U560 (m). De svenska storföretagens expansion genomförs nu vanligtvis genom köp av företag utomlands. Till de mera uppmärksammade storaffärema kommer en rad förvärv i mindre skala som tydligt visar hur svenska företag försöker köpa små och medelstora företag inom EG, För utländska intressenter som vill investera i svenskt näringsliv finns det emellertid många . hinder i form av lagar,byråkrafiska mtiner och polifiska påtryckningar, 1988/89: UUl9 anförs det. Föratt anpassningen till reglerna för den gemensamma inre Bilaga 6 marknaden inomEG skall är det enligt motionäremas mening nödvändigt att hinder förutländska företagsförvärv avskaffas. I motionen krävs att regeringen skalllägga fram förslag om förändring av företagsförvärvslagen så att dess reglerinte avviker från de regler som gäller på den inre marknaden. Vidare begärs attregeringen skall låta utreda hur andra hinder för utländska förvärv av aktier isvenska företag skall kunna avvecklas. Härvid åsyftas främstutlänningsförbehållen i bolagsordningar. Liknandesyfte har ett yrkande i motion 1988/89:N364 (fp), enligt vilket riksdagenskulle göra ett uttalande till regeringen av innebörd att restriktionerna förutländska medborgares förvärv av svenska aktier bör tas bort. Dessarestriktioner kan, säger motionärerna, leda fill en cementering av olämpligaägarstrukturer, något som missgynnar småspararna. Ett annat argumentär att det skulle vara positivt för svenska företag att få ett ökat inslag avutländsk kompetens. Ytterligare hävdas att möjligheter till en bättre globaldiversifiering av aktieportföljer skulle minska avkastningskraven på svenskabörsnoterade företag och därigenom förbilliga näringslivets försörjning medriskkapital. Enligtvad som sägs i motion 1988/89:U581 (mp) kommer EG-anpassningen att leda tillatt det näringsliv som eventuellt är kvar när alla gränsbarriärer faller överhuvud taget inte blir svenskt utan styrs från utlandet. Mofionärernauppmärksammar bl.a. riskerna för att små företag blir uppköpta. Ett minimum avmotåtgärd vore att de regler som försvårar utländska företagsköp i Sverigebibehålls och förstärks, anför de. I motionerna föreslås att skallgöra ett uttalande till regeringen i vilket understryks att EG-anpassningeninte får leda till en ökning av de transnationella storföretagens makt iSverige, inte heller till att företagskoncentrationen i ytterligareförstärks. Isitt yttrande i ämnet (NU 1987/88:2y) lyfte näringsutskottet frambåde de positiva effekterna - tillgång till ny teknik, ökade resurser, nyaimpulser - och de negativa följderna - försämrade möjligheter till insyn ochpåverkan, ökat internationellt beroende, risk för utflyttning av viktiga delarav företagen - av utländska förvärv av svenska företag. Med hänsyn till dessanegativa följder var det enligt näringsutskottets mening nödvändigt med en vissreglering av de utländska företagsförvärven och med en kontroll av detufiändska ägandet i svenska aktiebolag. Detta kunde, menade näringsutskottet,fastslås trots att utredningsarbete i dessa frågor fortfarande pågick.Näringsutskottet avstyrkte de aktuella motionerna, som fick stöd i reservationer(m, fp). Näringsutskottetfinner inte skäl till ändrad ståndpunkt i frågan. Motionerna 1988/89:U560 (m)och 1988/89:N364 (fp) avstyrks sålunda i här aktuella delar. anförde i det refererade yttrandet ligger delvis i linjemed vad som sägs i motion 1988/89:U581 (mp). Några sådana särskilda uttalandenav som där begärs bör emellertid inte göras. Inte heller finnsenligt näringsutskottets mening skäl fill en sådan skärpning av företagsförvärvslagen sommotionärema - utan särskilt yrkande - uttalar sig 1988/89: UU 19 för. Med det sagda avstyrks också denna motion såvitt här är i fråga. Fråganom restriktioner för utländska intressen när det gäller finansiella tjänsterberörs i två motioner. Imoderata samlingspartiets motion 1988/89:U560 anförs att förbudet ibanklagstiftningen mot utländskt delägarskap i svenskägda banker bordeavvecklas. Det är också nödvändigt att utvecklingen inom EG beaktas i den nyalagstiftning på försäkringsområdet som är under utarbetande, sägermotionärerna. De föreslår att i ett uttalande till regeringen skallansluta sig till deras synpunkter i sistnämnda avseende. Viktenav att självt vidtar åtgärder som kan underlätta ett närmande till EGunderstryks, utan särskilt yrkande, i motion 1988/89:U503. Somexempel nämner motionärerna bl.a. tillstånd för utländska banker ochförsäkringsbolag att etablera sig i . Näringsutskottethar tidigare (NU 1987/88:2y) från sina utgångspunkter uttalat sitt stöd för attSverige i möjligaste mån deltar i det västeuropeiska arbetet med att skapa enenhetlig marknad för finansiella tjänster. Utskottet har därvid erinrat om attSverige i många fall har spelat en aktiv roll i det omfattande internationellasamarbete rörande dessa tjänster som pågår. Att nuvarande begränsningar rörandeutländskt engagemang i svensk bankverksamhet upphävs är, har utskottetsamtidigt framhållit, inte en nödvändig förutsättning för en utvidgad frihandel med finansiella tjänster. Försäkringsverksamhetskommitténsoch kreditmarknadskommitténs förslag i de här aktuella frågorna bereds förnärvarande inom med sikte på att propositioner skall kunnaföreläggas . bör avvakta regeringensförslag. Med det nu sagda avstyrks motion 1988/89:U560 (m) i här berörd del. Små och medelstora företag Desmå och medelstora företagens problem och förutsättningar i samband med denväxande västeuropeiska integrationen berörs i några motioner. Utansärskilt yrkande framhålls i motionerna 1988/89:U560 (m) och 1988/89:U503 (fp)vikten av att de mindre företagen, som ofta är underleverantörer tillstorföretag, inte diskrimineras på Europamarknaden eller på annat sätt fårförsämrade konkurrensmöjligheter. I motion 1988/89:U561 (c) understryksbetydelsen av att de mindre företagens intressen tas till vara i samband med enökad samverkan med EG. För att beroendet av några stora och starkt utlandsorienteradeföretag skall balanseras är det viktigt med en positiv småföretagsutveckling ivårt land, anför motionärerna. De mindre företagen borde ges en framskjutenroll i svensk näringspolitik, menar de och förordar bl.a, en kraftig satsningpå nyetablering av företag. I anslutning till argumenteringen i motion1988/89:U581 (mp) mot en uppluckring av skyddet mot utländska förvärv avsvenska företag (se föregående avsnitt) begärs ett uttalande av fillregeringen av innebörd att EG-anpassningen inte får leda till att småföretagensställning försvagas. Medanledning av en motion (fp) och efter yttrande av näringsutskottet anförde utrikesutskottet i sitt betänkande om och den 164 västeuropeiskaintegrationen (UU 1987/88:24 s. 24) att den svenska industri- 1988/89: UU19 strukturen särskilt borde belysas med utgångspunkt i utvecklingen inomEG. Bilaga 6 Härvid borde också, anförde utrikesutskottet, de små ochmedelstora företagens situation analyseras. Ibudgetproposifionen (prop. 1988/89:100 bil. 14) framhålls att småföretagspolitikenär en central del av näringspolifiken. Ett högt nyföretagande är nödvändigt föratt skapa ny produktion och nya arbetstillfällen, anförs vidare. Detta sägsställa krav på en akfiv småföretagspolitik. Småföretagspolitiken är inriktadpå att stimulera nyföretagandet och att undanröja hinder för småföretag medexpansionsmöjligheter, i syfte att främja ett konkurrenskraftigt näringsliv. Iproposifionen framhålls att de regionala utveck-hngsfonderna.Småföretagsfonden, Norrlandsfonden och Industrifonden är inriktade på atthjälpa till med finansiering i olika former. Utvecklingsfonderna och statensindustriverk bedriver också rådgivning och utbildning riktad till småföretag. Förinnevarande budgetår har av de medel som anslagits till 8 milj. kr.avsatts för information till småföretagen om den västeuropeiska integrationen.Enligt årets budgetproposifion (prop. 1988/89:100 bil. 5 s. 174) skulleytterligare medel för ändamålet kunna erhållas genom omprioritering inombefintlig anslagsram. I budgetpropositionen (bil. 14 s. 30) har ocksåföreslagits att ytterligare 4 milj. kr. skall få användas av de regionalautvecklingsfondema för information fill småföretagen i EG-frågan. InomEG fattades beslut om ett särskilt aktionsprogram för små ochmedelstora företag. Programmet har två huvudsyften.