bet · GC01UbU4 · 1988-12-31 00:00:00 — 1 detta betänkande behandlas ett antal motioner, vilkaväckts under den allmänna motionstiden vid /88. Vidare behandlasi detta betänkande ett förslag som regeringen förelagt i proposition1988/89:4 () om skolans utveckling och styrning. Regeringen har i proposition 1988/89:4 om skolansutveckling och styrning bl.a. föreslagit att medger sådan avvikelsefrån dels föreskrifterna i 2 kap. 3 § skollagen (1985:1100), dels de avriksdagen beslutade grunderna (prop. 1985/86:10, UbU 1985/86:6, rskr.1985/86:39) att de ledamöter och suppleanter i länsskolnämnderna som skallutses för tiden fr.o.m. får förordnas för en av regeringenbestämd tid. 1987/88:Ub201 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär en grundlig översyn av mobbningeni skolan samt förslag om aktiviteter för att hindra dessa tendenser i våraskolor. l987/88:Ub204 av m.fi. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändrade regler för tillsättande av lärartjänster. 1987/88:Ub214 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omskolans brottsförebyggande roll. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:Ju804. 1987/88:Ub221 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att får i uppdrag att lämna kommunernaföreskrifter och anvisningar angående utformningen av skolmåltidsverksamheten. 1987/88:Ub227 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen 1 1988/89. begärförslag till ett åtgärdsprogram i syfte att förbättra lärarnas arbetssitu- 1988/89:UbU4 ation. 1987/88: Ub239 av m.fi. (fp, m, c, vpk) variyrkas att hos regeringen begär förslag till hur skolor av Drevdagenstyp med lämpliga åtgärder kan garanteras fortsatt undervisning i det allmännasregi. 1987/88:Ub242 av och () vari -såvitt nu är i fråga yrkas 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om försök med ökad grundbemanning i . 1987/88 :Ub246 av m.fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tryggare skolmiljö. 1987/88:Ub250 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen dll känna vad i motionen anförtsangående otryggheten i skolan. Motiveringen återfinns i motion l987/88:So620. 1987/88:Ub259 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring i skolförordningen såvitt avser läsåretsförläggning. 1987/88:Ub294 av m.fl. (vpk) vari såvitt nuär i fråga yrkas 3. att beslutar ändra skollagen avseendeskolmåltider, i enlig het med vad som i motionen anförts. l987/88:Ub304 av m.fi. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enallmän utbildningslinje för optiker vid högskolan. 1987/88:Ub305 av m.fl. (c) vari såvittnu är i fråga yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om schemalagd skollunch och basstandard förskolmåltider. 1987/88 :Ub311 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att får i uppdrag att meddelaklara föreskrifter om elevs rätt att pä grund av etiska, religiösa eller andraskäl ej delta i undervisningen i avsnitt gällande avlivande och/eller dissektionav djur. 1987/88:Ub337 av m.fi. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarnas arbetsmiljö, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för attskolan skall utgöra en bra arbetsmiljö för både personal och elever, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av översyn av de lagar och förordningar som gör det 1988/89:UbU4tveksamt för lärare att ingripa i kontroverser inom skolan. 1987/88:Ub351 av Chariotte och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående hemspräksundervisningen. 1987/88:Ub353 av m.fi. (fp) vari yrkas attriksdagen beslutar att ställs under statlig tillsyn enligtde villkor som utformat i sin remisskrivelse samt att denaktuella utbildningen uppförs på den i 4 kap. 1 § studiestödsförordningen(1978:418) omnämnda bilagan. 1987/88:Ub360 av m.fi. (fp) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 6, att hos regeringen begär ett förslag tillstatsbidragssystem som innebär att bidragen för hemspråksträning ochhemspråksundervisning slås samman i enlighet med vad som anförts i motionen. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:Sf534. 1987/88 :Ub361 av m.fi. (c) vari såvitt nuär i fråga yrkas 23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om schemalagda skolmåltider. 1987/88:Ub376 av () vari såvitt nu är ifråga yrkas 1. att hos regeringen begärförslag om kvalitetshöjande åtgärder inom hemspråksundervisningen, 2. att beslutar uttala attresurserna för hemspråksundervisningen inte skall slås ihop med andra resurserför och att resurserna skall pä ett likvärdigt sätt avsegrundskolans samtliga stadier. 1987/88: Ub377 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att () får i uppdrag att tainitiativ för att finna en för barn och föräldrar acceptabel lösning påskolfrågan i Drevdagen. 1987/88:Ub399 av m.fi. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkonsumentutbildning i skolan. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:Jo528. 1987/88:Ub634 av och ()vari såvitt nu är i fråga yrkas 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om SÖ:s anvisningar i vad avser djurförsök i undervisningen. 1987/88:Ub806 av m.fi. (m) vari - sävitt nu är i fråga - yrkas 10. att som sin meninggerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att öka resurserna på mellanstadiet, 12. attriksdagen som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omändrade regler för anpassad studiegång. 1 * 1988/89. l987/88:Ub8IOavBjörn (vpk) vari - såvitt nu är i fråga - 1988/89:UbU4 yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samarbetsprojekt rörande ochgrundskollärarut-bildningen. 1987/88:K403 av m.fi. (fp) vari - sävittnu är i fräga -yrkas 1 l.att som sin meningger regeringen till kännavad i motionen anförts om barn och datorer. 1987/88:Ju3l av m.fi. (m) vari varisåvitt nu är i fråga yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om familjens och skolans betydelse i detbrottsförebyggande arbetet (delvis). 1 det följande behandlas ett antal motioner, som väcktsunder den allmänna motionstiden vid /88. Utskottet tar upp demunder rubrikerna Skolans arbetsmiljö m.m.. Skolmåltidsverksamhet m.m.. Vissalärarfrå-gor. Vissa resursfrågor och Övriga frågor. Skolans arbetsmiljö m. m. Frågor om arbetsmiljön iskolantas upp i ett antalmotioner. I motion 1987/ 88:Ub246 (fp) yrkande 24, 1987/88:Ub250(c) ochl987/88:Ub20l (fp) anförs att mobbning och våld är vanliga företeelser idagens skola och att de har en tendens att öka. Dessutom synes mobbningen varamer aggressiv . Detta leder till att mänga elever kännersig otrygga och får dålig självkänsla i skolan. För lärarna är mobbning ochvåldsinslag i skolan ett arbetsmiljöproblem. Skolan måste, anser motionärerna,ges möjligheter att hävda disciplin och god ordning, så att alla elever inteminst de svagpresterande kan få arbetsro. I motion 1987/88:Ub20l begärsförslag till åtgärder mot mobbningen i skolan. I mofionerna 1987/88:Ub337 (c) yrkandena 1 och 2 samt1987/88:Ub227 (c) uppmärksammas särskilt lärarnas arbetsmiljö. Många lärareupplever att arbetet i skolan blivit alltmer påfrestande, vilket bl.a. tagitsig uttryck i högre sjukfrånvaro. Mot denna bakgrund måste statsmakterna,hävdar motionärerna, ta ett större ansvar för arbetsmiljön i skolan. I motion1987/ 88:Ub227 begärs förslag till ett åtgärdsprogram i syfte att förbättralärarnas arbetssituation. Med anledning av motionerna vill utskottet först hänvisatill sin tidigare behandling av frågor om mobbning och lärarnas arbetssituationvid /87 (UbU 1986/87:12 (1) s. 8-12). att () tillkallat en centralsamverkansgrupp om skolans arbetsmiljö med tonvikt lagd på insatser mot våld Utskottet framhöll vidare att det är väsentligt att frågan om 1988/89:UbU4 mobbning inte bara får en tillfälligt ökad uppmärksamhet utan attden förankras i det dagliga skolarbetet. Utskottetvill därtill lägga följande. har nyssnämnda samverkansgrupp medföreträdare för lärar- och skolledarorganisationer. och Skola genom SÖ publicerat ett omfattande studiematerialom skolans arbetsklimat (Våldet och skolans arbetsklimat SÖ B 88:1, Skolansarbetsklimat Vad kan vi göra?. Skolans arbetsklimat studiehäfte.) SÖ ochsamverkansgruppen framhåller däri att det inte finns några enkla och generellametoder för att komma till rätta med mobbning samt vålds- ocharbetsmiljöproblem i skolan. Inte heller, anses det, är detta ett område därproblem kan lösas med centrala föreskrifter och påbud. I ett inledande avsnitttill en av de ovan nämnda skrifterna ger dock SÖ och samverkansgruppen sinasamlade rekommendationer till kommuner, skolledning och skolpersonal underrubrikerna: Skolans fostrande roll måste få stöd, Indi-vidualisering ochmedansvar. Etiska och andra förebyggande inslag i undervisningen. Yttre miljöoch samarbetsklimat. Hem och Skola måste samverka samt Ledning ochansvarsfördelning inom skolan. Utskottet vill i detta sammanhang även peka pä en nyligenredovisad undersökning om hur lärare ser på sin yrkesroll (Att vara lärare, 88:37/Rapporter, ). Undersökningen, som utförts på uppdrag avSÖ, har även syftat till att belysa de villkor under vilka lärare arbetar igrundskolan. Beträffande den psyko-sociala arbetsmiljön i skolan redovisasföljande i rapporten (s. 8): Huvudintrycket från denna undersökning liksom från andraundersökningar som genomförts, är ändå att är en lugn och tryggmiljö för såväl barnen som för lärarna. Att oro och våld finns på sina hållinnebär inte att detta är något som generellt kännetecknar den svenska . Men ett annat huvudintryck från denna undersökning är attläraryrket är psykiskt påfrestande. Skolan är en mycket kontakttät miljö därdet inte finns några möjligheter för någon berörd att undandra sig ständigamöten mellan barn, och "mellan barn och vuxna och mellan vuxna. Det voremärkligt om det inte då och då skulle uppstå slitningar och konflikter. Det mesta av uppmärksamheten har varit knutet till detöppna våldet eller hotet om våld. Av lärarnas svar i denna undersökning framgåratt såväl hot om våld som faktiskt våld förekommer. Det har drabbat ungefär varsjätte lärare . I de flesta fall tycks hot- eller väldssituationeruppstått när lärare har fullgjort sin skyldighet att försöka avstyra bråk mellanelever eller i övrigt försökt upprätthålla ordningen. Utskottet förutsätter att skolmyndigheterna med bl.a.detta material som underlag även i fortsättningen kommer att följa frågorna omskolans arbetsmiljö med uppmärksamhet. Även på det lokala planet bör undersökningenligga till grund för diskussioner och åtgärder i syfte att främja en godarbetsmiljö i skolan. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / 88:Ub201, 1987/88:Ub227, l987/88:Ub246 yrkande 24, l987/88:Ub250 5 samtl987/88Ub:337 yrkandena 1 och 2. Det är för alla berörda vikdgt att 1988/89:UbU4 arbetsmiljöfrägorna i skolan får fortsatt uppmärksamhet. 1 motionerna 1987/88:Ub214 (m) och l987/88:Ju3I (m)yrkande 5 delvis tas skolans brottsförebyggande arbete upp. Det är angeläget,menar motionärerna, att skolans betydelse för fostran lyfts fram och attlärarna fär tydliga signaler från statsmakterna om att dessa frågor är viktiga.Även om föräldrarna har huvudansvaret för barnens fostran bör skolan på olikasätt stötta föräldrarna. Detta kan ske genom att eleverna fostras till godaarbetsvanor, till att hålla tider och att hålla ordning i skolans lokaler.Skolan måste också i undervisningen behandla de lagar och moraliska och etiskaregler som är grundläggande i vårt samhälle. Enligt motionärerna är detnaturligt att lärarna i sina samtal med föräldrarna upplyser dem om barnensordning och uppförande i skolan. I motion 1987/88:Ub337 (c) yrkande 3hemställs att en översyn bör göras av lagar och förordningar som gäller förlärares ingripande i akuta kontroverser i skolan. Medanledning av motionerna vill utskottet anföra följande. Skolan skall genom skolarbetet och i samarbete med hemmenfostra eleverna till ansvar, till goda arbetsvanor och till ett demokratiskthandlingssätt enligt såväl skollagen som gällande läroplaner förungdomsskolan. Den grundsyn som bör prägla skolans arbete i dessa frågor stårocksä att finna i läroplanerna (jfr Lgr 80 s. 1619). Enligt utskottets meningbör även dessa frågor diskuteras och ges ett konkret innehåll med utgångspunkti lokala förhållanden. Det studiematerial om skolans arbetsklimat och denundersökning om lärarnas arbetsförhållanden som redovisats ovan bör även idetta avseende vara till nytta. När det gäller lärares rätt att ingripa vid akutakonflikter i har denna fråga aktualiserats genom ett mål i högstadomstolen mellan en lärare och riksåklagaren angående misshandel. Högstadomstolen har beslutat att SÖ skall avge yttrande i målet. I sitt yttrande(116-88:1551) redovisar SÖ bl.a. vilka bestämmelser m.m.som gäller för , skolans mål och arbetssätt enligt skollagen ochläroplan för (Lgr 80) samt lärarens ansvar och uppgifter. Som framgått av redogörelsen ovan har läraren ettkomplicerat arbete, där det fostrande, elevcentrerade inslaget är betydande. 1denna yrkesroll ligger självklart en tillsynsplikt. Denna måste enligt SÖ:suppfattning innefatta bl.a. en rätt för läraren att i ordningssyfte fatta tag ien elev med ett fast grepp, om eleven inte gör vad läraren säger till om.Givetvis fär läraren därmed inte skada eleven. I en skola där ofta många hundraelever vistas är det ofrånkomligt att det då och då uppkommer bråkoch misssämja. Särskilt händer detta under tid när undervisning inte pågår ocheleverna vistas pä skolgården eller i andra allmänna utrymmen i skolan. Isådana fall måste skolpersonal kunna ingripa för att upprätthålla ordningenoch förhindra att våld sprider sig. Skolpersonalens funktion i detta sammanhangetär enligt SÖ:s mening jämförbar med den som en ordningsvakt har på allmännaplatser eller inrättningar av olika slag. SÖ anser mot denna bakgrund att läraren i fräga handlathelt rimligt när han sökt ingripa i den aktuella situationen. Mot dennabakgrund och med hänvisning till vad som i övrigt anförts anserutskottet att det inte finns anledning för att nu göra ett 1988/89:UbU4särskilt uttalande i berörda frågor, varför motionerna 1987/88:Ju31 yrkande 5delvis, 1987/88:Ub214 och 1987/88:Ub337 yrkande 3 avstyrks. I ett antal motioner framförs olika förslag tillutformning avskolmåliidsverk-samheten. I motionerna 1987/88:Ub305 yrkande 1,1987/88:Ub361 yrkande 23 och 1987/88:Ub399 (samtliga c) betonas vikten av godakost- och matvanor. De har betydelse för hälsa, välbefinnande ochprestationsförmåga, anser motionärerna. En bra frukost och skollunch ärnödvändiga förutsättningar för att eleverna skall kunna tillgodogöra sigundervisningen i skolan. Mot denna bakgrund bör schemalagd skollunch införas.SÖ bör vidare få i uppdrag att tillsammans med ,utar-beta en basstandard för skolmälfider. 1 modon1987/88:Ub221 (c) föresläs att SÖ skall få regeringens uppdrag att lämnakommunerna föreskrifter och anvisningar om utformningen avskolmåltidsverksamheten. Slutligen görs en kritisk granskning av vissaförhållanden inom skolmältidsverksamheten i motion 1987/88:Ub294 (vpk).Motionärerna anser att det i skollagen skall skrivas in att eleverna utankostnad skall ha tillgång till skolmåltider motsvarande minst en tredjedel avdet dagliga näringsbehovet (yrkande 3). Utskottet hänvisar till sin tidigare behandling av frågori vad gäller skol-målfiden (UbU 1986/87:2 s. 20 och UbU 1986/87:12 (1) s. 15). SÖ har haft regeringens uppdrag att sammanställaerfarenheter av samt kartlägga och redovisa förutsättningarna för schemalagdskollunch. Uppdraget kommer att redovisas genom informationtill kommuner och skolor. Som underlag för SÖ:s ställningstagande har pedagogiskainstitutionen vid genomfört en undersökning i tio kommuner omhögstadieelevernas skollunch. Syftet har bl.a. varit att utifrån en analys avkommunernas och skolornas målsättning i denna fråga kartlägga elevernasmatsituation. En rapport med ett omfattande statistiskt material har avlämnatsi februari månad 1988. Enligt vad utskottet fått veta har ca 100 skolor ilandet någon form av schemalagd skollunch. För överläggningar om skolmåltidsverksamheten har enligtvad utskottet erfarit en arbetsgrupp bildats med företrädare för ,livsmedelsverket, och . Beträffande yrkande 3 i motion 1987/88 :Ub294 konstaterarutskottet att det inte föreligger någon lagstadgad skyldighet att låta elevernafä kostnadsfria skolmåltider. Utskottet är inte berett att föreslå riksdagennågon ändring härvidlag. Med hänvisning härtill och till vad utskottet anfört ivad gäller regeringens uppdrag fill SÖ om schemalagd skollunch föreslår utskottetatt motionerna 1987/88:Ub22l, 1987/88:Ub:294 yrkande 3, 1987/ 88:Ub305 yrkandel,l987/88:Ub361 yrkande 23 och 1987/88:Ub399 avslås av . Vikariefrägan i skolan uppmärksammas i motionl987/88:Uh242 (fp) yr kande 2. Motionärerna anser att systemet med korttids vikarier är oförenligt 7 med en godkvalitet pä undervisningen. Eleverna måste garanteras under- 1988/89:UbU4visning av väl förberedda och kompetenta lärare. Det är vidare oacceptabeltatt undervisning måste inställas till följd av att vikarie inte kan anskaffasvid förfall för den ordinarie läraren. Enligt motionerna bör ges ensådan grundbemanning att i praktiken all undervisning tillgodoses av fastanställda lärare. En omfattande försöksverksamhet med ökad grundbemanning igrundskolan bör startas. Utskottet vill hänvisa till sin behandling av frågor omvikariat pä lärartjänst vid /87 (UbU 1986/87:12 (s. 12 ff.) dären redovisning görs av bestämmelserna om lärarvikarie. Därutöver vill utskottetlägga dll följande. Utskottet vill erinra om att styrningsberedningen (dir.1987:16) haft i uppgift att bl.a. diskutera principiella avvägningar när detgäller hur kosl;-nadsansvaret för skolan skall fördelas mellan stat och kommun(SOU 1988:20). Enligt utskottets uppfattning kan frågan om en ökad grundbemanningi genom flera fasta vikarier och finansieringen därav inte ryckasut ur det större sammanhang som frågan om ett nytt statsbidragssystem förgrundskolan utgör. Då styrningsberedningens förslag till förändringar istatsbidragssystemet för remissbehandlas (jfr prop.1988/89:4 s. 5) finner utskottet inte skäl för att nu göra ettuttalande i den här aktuella frågan. Motion 1987/88:Ub242 yrkande 2 avstyrks avutskottet. I modon l987/88:Ub204 (s) konstateras att nuvarandebestämmelser om tillsättning av lärartjänster medför problem i många kommuner isamband med skolstarten. Anledningen är att en lärare kan lämna en tjänst i enkommun och tillträda en ny en tjänst i annan kommun med mycket kort varsel. Dåen ny tjänst accepteras upphör det tidigare förordnandet med omedelbar verkan.Motionären anser att reglerna för tillsättning av lärartjänster bör ändras såatt även dessa tjänster kommer att omfattas av en uppsägningstid om minst enmånad. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. Den av motionären aktualiserade frågan har behandlats avskolförfattningsutredningen i betänkandet (SOU 1986:11) Enklareskolförfattningar. Utredningen påtalar att det finns problem med nuvarandeordning, men att införandet av en föreskrift om uppsägningstid för lärareskulle kunna skapa nya problem med lärarbyten under pågående termin i tvåkommuner i de fall då en lärare tillträder en ny tjänst vid läsårets början. Engenerell föreskrift om skyldighet för lärare att iaktta uppsägningstid skullevidare innebära avsteg från vad som enligt lagen om offentlig anställning(, SFS 1976:600) gäller för statligt reglerade tjänster i allmänhet. Enligt vad utskottet erfarit bereds fråganom en ny personalförordning för skolväsendet inom pågrundval av bl.a. skolförfattningsutredningens förslag. Med hänvisning härtillföreslär utskottet att avslår motion 1987/88:Ub204. Enligt motion 1987/88 :Ub806 (m) yrkande 10 behövs ökaderesurser för undervisningen på mellanstadium. medel förändamålet förs över till grundskoleanslaget från anslaget Särskil- 1988/89 :UbU4 da insatser inom skolområdet. Utskottet har under föregående (jfr UbU1987/88:14 s. 6) avstyrkt ett likartat motionsyrkande med hänvisning till devittgående konsekvenser som ett genomförande av förslaget skulle få för delsde samordnade, regionala utbildningsinsatser som planeras för elever medhandikapp eller andra särskilda behov, dels regionala åtgärder förfierhandikappade elever i särskolan. anslöt sig till denna bedömning.Motion 1987/88:Ub806 yrkande 10 avstyrks med samma motivering som underföregående . Frågan om bidragssystemet för hemspråksundervisningen iskolan tas upp i fyra yrkanden. I motion 1987/88 :Ub360 (fp) yrkande 6 begärsförslag dll ett statsbidragssystem som innebär att bidraget till hemspråksträningeni förskolan och bidraget till hemspråksundervisningen i slås sammanoch fördelas som schablonbidrag till kommunerna. På så sätt blir det enligtmotionärerna lättare för kommunerna att göra en långsiktig planering av stödettill enskilda invandrarbarn och att exempelvis prioritera hemspråksträningen iförskolan. I motionerna 1987/88:Ub351 (fp) och 1987/ 88:Ub376 (c) anförs attresurserna för hemspråksundervisningen inte fär minska. Motionärerna refererartill den översyn av bl.a. statsbidraget till hemspråksundervisningen som SÖutfört på uppdrag av regeringen och där det bl.a. föreslås att resursen förhemspråksundervisningen skall ingå i förstärkningsresursen. Detta är enligtmotionärerna ingen bra lösning då hemspråksundervisningen skulle kunna komma ien konkurrenssituation vid fördelningen av förstärkningsresursen. I motion1987/88:Ub376 begärs dels förslag till kvalitetshöjande åtgärder inomhemspräksundervisningen (yrkande 1), dels att resurserna förhemspräksundervisningen på ett likvärdigt sätt skall avse grundskolanssamtliga stadier (yrkande 2). Utskottet hänvisar till tidigare behandling avyrkanden när det gäller statsbidrag för hemspråk (jfr UbU 1984/85:12, UbU1984/85:149 och UbU 1987/88:6 s. 2 f.). Utskottet vill ånyo erinra om att styrningsberedningen ibetänkandet (SOU 1986:20) En förändrad ansvarsfördelning och styrning påskolområdet har lagt fram förslag till förändringar i statsbidragssystemet förgrundskolan. Med hänvisning härtillföreslår utskottet att avslår motionerna 1987/88:Ub351, 1987/88:Ub360 yrkande 6 samt 1987/88:Ub376 yrkandena 1 och 2. En ökad samverkan pådet lokala planet när det gäller förskolan och är av största viktvid planeringen och genomförandet av samhällets insatser för invandrarbarnen. 1 modonerna 1987/88:Ub377 (c) och 1987/88:Ub239 (fp, m, c,vpk) tas skolfrågan i Drevdagen upp. I den förstnämnda motionen begärs att SÖ får regeringens uppdrag att ta initiativ till att finna en för barn och föräldrar acceptabel lösning på skolfrågan i Drevdagen i kommun. I mo tion 1987/88:Ub239 begärs förslag till hur skolor i glesbygd med lämpliga åtgärder kan garanteras fortsatt undervisning i det allmännas regi. det tarsin utgångspunkt i skolsituationen i Drevdagen. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. Beslut om skolenhet för kommunens grundskola fattas avkommunen själv enligt 2 kap. 1 § grundskoleförordningen. Trots ett sådantbeslut fär länsskolnämnden, om det finns särskilda skäl, besluta att skolenhetskall anordnas eller dras in fr.o.m. nästkommande läsår. Fördelningen av elevernapå skolenheter skall göras av skolstyrelsen, om inte annat är särskiltföreskrivet. Fördelningen av eleverna skall ske "med hänsyn till vad somär ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt, till vad som krävs för atteffektivt utnyttja lokaler och andra utbildningsresurser samt till elevers ochföräldrars önskemål" (2 kap. 2 § grundskoleförordningen). Länsskolnämndenfår meddela föreskrifter om fördelningen på skolenheter.