bet · GC01UbU4 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet har inhämtat att en samverkansgrupp medföreträdare för och vissa länsskolnämnder har bildats för att närmarestudera skolfrågor, i glesbygd. Samverkansgruppens arbete är koncentrerat tillutvecklingsprojekt beträffande organisation och undervisning i skolor i delsgenuina glesbygder, dels glesbebyggelse med sjunkande elevunderlag.Utgångspunkten för arbete är bl.a. kravet på en likvärdig utbildningsstandard,skolans betydelse för bygden i socialt och kulturellt hänseende samt frågan omen decentraliserad skolorganisation med ökad betoning av målstyrning. Skolfrågan i Drevdagen har aktualiserats hos justitieombudsmännen() senast genom två anmälningar. JO har i anledning av dessaanmälningar fattat beslut i ärendet (Dnr 800-1988,1019-1988). JO emotser senast den besked om vilka åtgärderskolstyrelsen och länsskolnämnden vidtagit med avseende på barnens framtidaskolgång. Om myndigheterna inte ger tillfredsställande besked, har JO uttalatatt saken på JO:s initiativ kan tas upp på nytt. har beslutat om anslagssystem för skolan ochallmänna riktlinjer för verksamheten. Med utgångspunkt häri har regeringenutfärdat bestämmelser. Frågan om barnens i Drevdagen skolgång har, som redovisats,aktualiserats hos JO och ännu inte avslutats där. Med den arbetsfördelning sområder mellan riksdag, regering och myndigheter är detta inte ett ärende variriksdagen fattar beslut. Mot denna bakgrund finner utskottet ingen anledningatt föreslå att vidta någon särskild åtgärd i denna fråga, varförmotionerna l987/88:Ub377 och 1987/88:Ub239 avstyrks. Frågor om ett nyttstatsbidragssystem för avser utskottet att behandla i ett senaresammanhang. I motion 1987/88 :Ub259 (s) om läsårets förläggningföresiås att skolförordningen bör ändras så att "läsåret bör börja senasti september och sluta senast ". En sådan ordning skulle ge möjlighetatt förkorta höstterminen och förlänga vårterminen med några veckor.Motionärerna anser att nuvarande förläggning av sommarlovet inte passar storaföräldragruppers semestertider. Vidare skulle en förkortning av höstterminen,som enligt motionären upplevs som läng och arbetsam av många, innebära enpositiv förändring för skolans arbete. Utskottethänvisar till tidigare behandling av läsårets plane- ' ring ochomfattning (UbU 1981/82:13, rskr. 1981/82:192). Utskottet vill 1988/89:UbU4 vidare erinra om gällande bestämmelser om lärotider m.m. igrundskoleförordningen (4 kap. 5 §) resp. gymnasieförordningen (2 kap. 12 §),där det anges att läsåret skall börja och sluta senast i juni.Skolstyrelsen bestämmer datum för höstterminens resp. vårterminens början ochslut. Utskottet anser att bestämmelserna i gällande förordningarger tillräckligt utrymme för skolstyrelsen att förlägga ferietiden efterlokala förhållanden. Utskottet finner dock ett värde i att en viss samordningsker mellan kommuner när det gäller planeringen av läsåret. Med hänvisninghärtill och då utskottet i övrigt inte funnit att något nytt har framkommit iärendet som kan föranleda att ändra sitt ställningstagande i vadgäller läsårets planering, avstyrker utskottet modon 1987/88:Ub259. Enligt mofionerna 1987/88:Ub311 (m) och l987/88:Ub634 (fp)yrkande 3 bör elever, som av efiska, religiösa eller andra skäl inte anser sigkunna närvara vid djurförsök i undervisningen befrias från sådana övningar. SÖbör få i uppdrag att meddela klara föreskrifter om elevers rätt att inte behövanärvara vid eller delta i djurdissektioner i undervisningen. Utskottet har tidigare behandlat likartade motionsyrkandenbeträffande gruridskolan och gymnasieskolan (senast i UbU 1987/88:3 s. 11 f.).Utskottet har därvid redovisat vilka bestämmelser som finns på området samt SÖ:s specialinformation (Dnr 400-84:1059) i frågan, vilken sänts ut till samtligaskolor, skolstyrelser och länsskolnämnder. Utskottet har kunnat konstatera attområdet är noga reg/erat och att gällande bestämmelser är så utformade attobehagliga upplevelser för eleverna inte skall behöva äga rum. Utskottet harutgått från att lärarens förmåga att bedöma elevernas reaktion i en visssituation inte skall leda till att elever mot sin vilja tvingas bevittna någotsom de finner stötande. Utskottet har mot denna bakgrund inte varit berett attmedverka till att vissa utbildningsmoment i skolan generellt skall anges somfrivilliga. Utskottet finner inte heller nu någon anledning att inta annanståndpunkt, varför mofionerna 1987/88:Ub311 och 1987/88:Ub634 yrkande 3avstyrks. I motion 1987/88:K403 (fp) om data- och integritet tasäven frågor upp om skolans dataundervisning (yrkande 11). Motionärerna anseratt skolan behöver pedagogiskt anpassad programvara för grundläggandedatautbildning och att det är lärarna som skall formulera kraven för detta. Detär vidare särskilt viktigt att lärare i humanistiska och sociala ämnenuppmärksammas på de nya möjligheter som användandet av datorer iundervisningen ger. Åtgärder bör vidtas för att öka filekors intresse föranvändningen av datorer i utbildningen. Det är enligt motionärerna viktigt attockså informera föräldrar och barn om den negativa inverkan som vissadatorspel kan ha. Medanledning av motionen vill utskottet anföra följande. Frågan om att utveckla goda programvaror fördataundervisningen kan enligt utskottets uppfattning inte ses isolerad från den övriga utvecklingen på datorområdet inom skolan. Utskottet vill erinra om de åtgärder i vad gäller skolans dataundervisning varom fattat beslut vid föregåen de (prop. 1987/88:100 bil. 10, UbU 1987/88:13, rskr. 1987/88:366, H UbU1987/88:14 (1,5,6), rskr. 1987/88:304, UbU 1987/88:16, rskr. 1987/ 1988/89:UbU488:367, UbU 1987/88:18 (5), rskr. 1987/88:242). Dessa beslut har bl.a. berörtfrågor om datorn som pedagogiskt hjälpmedel, pedagogisk ledningsförstärkningför datafrågor samt investeringar i datautrustning och programvara för skolan.Regeringens förslag till åtgärder har grundats på det handlingsprogram fördatautbildningen som en arbetsgrupp inom tagit framoch som redovisats i promemorian (DsU 1986:10) Handlingsprogram fördatorutbildningen i skolan, vuxenutbildning och lärarutbildning. En särskild arbetsgrupp dataprogramgruppen fördataprogramutveckling inom skolans området har avlämnat rapporten (Ds 1988:40)Dataprogram och deras användning i utbildningen. Dataprogramgruppen har i sittarbete haft en mycket bred inriktning från lågstadiuni tillgymnasieskolans påbyggnadsutbildningar. Preciserade krav pä datortillämpningarför olika ämnen, ämnesgrupper och utbildningar i skolan har framförts.Särskilda utvecklingsinsatser har gjorts mot ämnesområdena teknik, matematik,naturorientering, samhällsorientering, ekonomi, språk, musik och bild samtvissa områden inom yrkesutbildningen. Initiativ har också tagits fill attstödja utvecklingsarbete och försöksverksamhet med datorer som pedagogiskthjälpmedel på låg- och mellanstadierna. Mot denna bakgrund finner utskottet att motionärernasyrkande i stort är fillgodosett, varför mofion 1987/88:K403 avstyrks. För elever som är så skoltrötta att tiden i skolan intelängre är meningsfull bör skolan ha ytterligare alternativ, anförs i motion1987/88:Ub806 (m). Det är därvid angeläget att skolan i särskilda fall kan ordnaanpassad stu-diegångoch att möjligheterna att vidta en sådan åtgärd görs större(yrkande 12). Utskottet behandlade samma yrkande vid föregående (UbU 1987/88:3, s. 7). Utskottet betonade att anpassad studiegång bör ses somen elevvårdande insats och syfta till en återanpassning av eleven till den normalaskolmiljön. Bestämmelser om anpassad studiegång återfinns i grundskoleförordningen5 kap. 21 §. Skolstyrelsen beslutar om att anpassad studiegång skall anordnasför elev. I SÖ:s föreskrifter (Läroplaner 1988:98) för timplaner i 1980 årsläroplan för behandlas anpassad studiegång med avseende påavvikelser frän gällande timplan. Vidare har SÖ gett allmänna råd för anpassadstudiegång i (SÖ-FS 1986:1) Där betonas bl.a. att planeringen avden anpassade studiegången bör ske noggrant och i samråd med elev ochföräldrar. Konkreta exempel på hur anpassad studiegång kan utformas ges. Någotuttalande av i enlighet med motionsyrkandet anser utskottet inte varapåkallat, varför motion 1987/88:Ub806 yrkande 12 avstyrks. Optikerutbildningen tas upp i motion l987/88:Ub304 (s).Motionärerna konstaterar att utbildningen till legitimerad optiker i sker i gymna sieskolan, medan den i flera länder bedrivs på högskolenivå. Enligt mo tionärerna bör optikerutbildningen förläggas till högskolan även i . De studerande skulle därmed få en grundligare utbildning och en möjlighet att forska. ' Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Nuvarande optikerutbildning är en tvåårigpåbyggnadsutbildning efter slutförd minst tvåårig utbildning i gymnasieskolanmed tvåårig studiekurs i ämnena svenska och engelska. Gällande kursplan (SÖ, nrG2 85:3 Dnr 728/85:1425) har tillämpats /88. För att blilegidmerad optiker krävs därutöver genomgång av legitimationskurs för optiker(SÖ, nrG2 85:4, Dnr 728/85:1442). För denna kurs erfordras allsidigglasögonoptisk yrkespraktik. Optikerutbildningen kan hänföras dll den stora grupppåbyggnadsutbildningar (460 registrerade kurser) som kan komma att påverkasmed anledning av beslut (prop. 1987/88:102, UbU 1987/88:31, rskr.1987/88:366) om utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan. Regeringenhar gett SÖ i uppdrag att , 1989 framlägga ettförslag till ny studievägsstruktur för yrkesutbildningen i gymnasieskolan. SÖhar vidare i sin anslagsframställning för / 90 tagit upp helaplaneringsfrågan i vad gäller bl.a. utbudet av påbyggnadsutbildningar. Utskottet finner det med hänvisning till det anförda intepåkallat att nu gör något särskilt uttalande med anledning av motion1987/ 88:Ub304, varför den avstyrks. I motion 1987/88:Ub353 (fp) hemställs att riksdagenbeslutar att stäWs under statiigtiWsyn och attden aktuellautbildningen en ettårig konstutbildning på heltid förs upp på bilagan tillstudiestödsförordningen, så att eleverna blir berättigade till statligtstudiestöd. Utskottet hänvisar dll behandling avregeringens förslag om fristående skolor pä gymnasial nivå (prop. 1983/84:118,UbU 1983/84:27 s. 19, rskr. 1983/84:366). Enligt gällande ordning för beslut omstatlig tillsyn är det inte som bör fatta beslut i ärende av dettaslag. Utskottet avstyrker med detta modon 1987/88:Ub353. Enligt motion 1987/88:Ub810 (vpk) yrkande 1 bör Karlstadskommun ges särskilda villkor för att kunna utveckla sin skolorganisation medanledning av den nya lärarutbildningen vid bl.a. högskolan i . Destuderande vid grundskollärarutbildningen bör fä möjlighet att följa den nyalärarutbildningens inverkan pä den kommunala skolorganisationen. Ett samarbetsprojektrörande och grundskollärarutbildningen bör därför startas iKarlstads kommun, föreslär motionären. Enligt utskottets uppfattning finns det inget som hindraratt och högskolan i samverkar i ett projekt i enlighetmed motionärens intenfioner. Med hänvisning härtill finner utskottet det intepåkallat att gör något särskilt uttalande med anledning av motionl987/88:Ub810 yrkande I, varför den avstyrks. Utskottet behandlar slutligen frågan om förordnandetid förledamöter och suppleanter i fr.o.m. d en I januari1989. I skollagen föreskrivs beträffande länsskolnämnd attlandstinget skall välja fem av ledamöterna i nämnden och suppleanter för dem. För län med kommun som inte hör till någon landstingskommun gäller särskilda regler. Utöver defem ledamöter som väljer skall finnas ytterligare sex 1988/89:UbU4 ledamöter. Ledamöter och suppleanter i länsskolnämnd utses för tre ärräknat frän och med året efter det när allmänna val till landstingoch kommunfullmäktige ägt rum. I proposition 1988/89:4 om skolans utveckling och styrninghar föredraganden pä anförda grunder (prop. s. 31) föreslagit att regeringenbegär medgivande att de ledamöter och suppleanter som skall väljasför tid fr.o.m. får utses för en av regeringen bestämdkortare tid än tre är. Utskottet föreslår att lämnar det begärdamedgivandet. Regeringen bör vidare bemyndigas föreskriva att, om någon ledamotredan har valts för av tre är frän ingången av , valet skall avseden som regeringen har föreskrivit. 1. beträffandearbetsmiljön i skolan attriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Ub20l, l987/88:Ub227, 1987/88:Ub246 yrkande24, 1987/88:Ub250 samt l987/88:Ub337 yrkandena 1 och 2, 2. beträffandeskolans brottsförebyggande arbete attriksdagen avslår motionerna l987/88:Ju31 yrkande 5 delvis, 1987/88:Ub214 och1987/88:Ub337 yrkande 3, 3. beträffandeutformningen av skolmåltidsverksamheten attriksdagen avslår motionerna I987/88:Ub221, 1987/88:Ub294 yrkande 3,1987/88:Ub305 yrkande 1, 1987/88:Ub36l yrkande 23 och 1987/88:Ub399, 4. beträffande försöksverksamhet med ökadgrundbemanning i attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub242 yrkande 2, 5. beträffande tillsättning avlärartjänster att avslår motion 1987/88:Ub204, 6. beträffande resurser förundervisningen på mellanstadium attriksdagen avslår modon 1987/88:Ub806 yrkande 10, 7. beträffandebidragssystem för hemspråksundervisningen attriksdagen avslår mofionerna l987/88:Ub35l, l987/88:Ub360 yrkande 6 samtl987/88:Ub376 yrkandena 1 och 2, 8. beträffandeskolfrågan i Drevdagen attriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Ub239 och 1987/ 88:Ub377, 9. beträffandeläsårets förläggning attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub259, 10. beträffandedjurförsök i undervisningen attriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Ub311 och l987/88:Ub634 yrkande 3, 11. beträffandepedagogiskt anpassad programvara för grundlag- '4 attriksdagen avslår motion 1987/88:K403 yrkande 11, 12. beträffande anpassad studiegång igrundskolan att avslår motion l987/88:Ub806 yrkande 12, 13. beträffande optikerutbildningen attriksdagen avslår modon 1987/88:Ub304, attriksdagen avslår mofion 1987/88:Ub353, 15. beträffande samarbetsprojekt rörandegrundskolan och grund skollärarutbildningen attriksdagen avslår mofion 1987/88:Ub810 yrkande 1, 16. beträffande förordnandetid för ledamöter ochsuppleanter i läns skolnämnd attriksdagen medger sådan avvikelse frän dels föreskrifterna i 2 kap. 3 §skollagen (1985/86:1100), dels de av beslutade grunderna (prop.1985/86:10, UbU 1985/86:6, rskr. 1985/86:39) att de ledamöter och suppleanter ilänsskolnämnderna som skall utses för tiden fr.o.m. fårförordnas för en av regeringen bestämd tid samt bemyndigar regeringenföreskriva att, om någon ledamot redan har valts för av fråningången av , valet skall avse den som regeringen harföreskrivit. Närvarande: (), (), HelgeHagberg (s), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), EvaGoés (mp), (), () och (vpk). Skolans brottsförebyggande arbete (mom. 2,motiveringen) , och (allam) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med"Skolan skall" och slutar med "till nytta" bort ha följtsav ett stycke med följande lydelse: Utskottet anser vidare att skolans arbetsmiljö starktpräglas av hur personal, elever och även föräldrar uppfattar skolanshuvuduppgift. Genom en precisering av mål och en fokusering på goda kunskaperoch färdigheter ställs krav på en arbetsdisciplin som i sig är fostrande ochsom därvid motverkar våldstendenser och mobbning. Utformningenav skolmåltidsverksamheten (mom. 3) 1988/89:UbU4 och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 7 börjarmed "Utskottet hänvisar" och slutar med "av " bortha följande lydelse: Utskottet anser att kostvanorna har stor betydelse förfolkhälsan. Goda kost- och matvanor måste införas tidigt i såväl hemmen somskolan i samband med skollunchen. Tyvärr har våra kostvanor genomgått enförändring till det sämre under . Fasta måltidsvanorförekommer inte längre. Sortimentet av livsmedel har också förändrats iriktning mot en ökad förädlingsgrad. I många kommuner utsätts skollunchen för klagomål. Orsakernakan vara fiera. En vanlig orsak är att skolluncherna tillagas i storacentralkök och att distributionen och hanteringen av maten medför alltför långavarm-hållningstider, vilket försämrar matens utseende, smak och näringsvärde.Utskottet vill dock peka pä att vissa kommuner i landet har högt uppställda målför skolmåltidsverksamheten för såväl skolmatens sammansättning ochnäringsvärde som matsalsmiljön. Enligt utskottets uppfattning är en schemaläggning avskollunchen angelägen, och SÖ bör få i uppdrag att följa utvecklingen ikommunerna. Utifrån en kostnadsaspekt bör SÖ även få i uppdrag att tillsammansmed söka åstadkomma en basstandard för skolmåltider.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffande utformningen avskolmåltidsverksamheten att med bifall dll motionerna 1987/88:Ub305yrkande I, 1987/88:Ub361 yrkande 23 och 1987/88:Ub399, med anledning av modon1987/88:Ub221 och med avslag på motion 1987/88:Ub294 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utformningen av skolmåltidsverksamheten (mom. 3) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Utskottet hänvisar" och slutar med "av " bortha följande lydelse: Utskottet anser att eleverna i skolan bör fä näringsriktigoch varm mat vid skollunchen. Tyvärr är bristerna stora i dessa avseenden iflera kommuner. Besparingarna i kommunerna har gått ut över skolmatens kvalitetoch sammansättning. Förutom otillräckliga resurser för inköp av råvaror harcentraliseringen av tillagningen av skolmaten medfört försämrad matkvalitet.Knappa resurser till mältidspersonal och dålig miljö i skolmatsalarna är andraproblem. Mot denna bakgrund anser utskottet att det i skollagen 4kap. 15 § (grund skolan) resp. 5 kap. 14 § (gymnasieskolan) skall skrivas in att eleverna utan kostnad skall ha tillgång till skolmåltider motsvarande minst en tredjedel av det dagliga näringsbehovet. Regeringen bör lägga fram förslag till komplet- ' 6 Detta bör som sin mening ge regeringen till 1988/89:UbU4 känna. delsatt moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffande utformningen avskolmåltidsverksamheten att med bifall dll mofion 1987/88:Ub294yrkande 3 och med avslag på motionerna l987/88:Ub221, 1987/88:Ub305 yrkande 1,1987/88:Ub361 yrkande 23 och 1987/88:Ub399 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Bidragssystem för hemspråksundervisningen (mom. 7) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet hänvisar" och slutar med "förinvandrarbarnen" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att ett nyttsamlat resurssystem bör omfatta bidraget till hemspräksundervisning igrundskolan och bidraget till hemspråksträning i förskolan. En samlad resursskulle underlätta för kommunerna att göra en mer långsiktig planering av stödettill enskilda invandrarbarn. För att uppnå en så god språkutveckling sommöjligt är det enligt utskottets uppfattning viktigt atthemspråksundervisningen börjar vid tidig ålder. En samlad resurs skulle gemöjlighet att förstärka undervisningen i förskolan. bör som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om att slå sammanstatsbidraget till hemspråksundervisning i och statsbidraget tillhemspråksträning i förskolan. delsatt mom. 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 7. beträffande bidragssystem för hemspråksundervisningenatt med bifall dll motion 1987/88:Ub360 yrkande 6 och med avslag påmofionerna 1987/88:Ub351 samt 1987/88:Ub376 yrkandena 1 och 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Anpassad studiegång i (mom. 12) , och (allam) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjarmed "Utskottet behandlade" och slutar med "yrkande 12avstyrks." bort ha följande lydelse: Utskottet är av den uppfattningen att anpassad studiegångsom bestäms i samråd med elev och föräldrar och som är noggrant planerad är en lämplig åtgärd i . Den har till syfte att ge skoltrötta elever möjlighet att få en sysselsättning utanför den vanliga skolmiljön. Efter ett sådant skolup- pehåll kan det kännas lättare för dessa elever att återuppta studierna. I sä stor ut.sträckning som möjligt bör anpassad studiegång för enskilda elever kopplas samman med skolans övriga verksamhet beträffande praktisk ar betslivsorientering (prao). Detta bör som sin mening ge regering en till känna. 12 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1988/89:UbU4 12. beträffande anpassad studiegång i attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Ub806 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, (mom. 14) (), (), GöranAllmér (m), (m) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "Utskottet hänvisar" och slutar med "motion1987/88:Ub353" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion 1987/88:Ub353 bör ställas under statlig tillsyn så att eleverna i denettåriga konstutbildningen på heltid kan få statligt studiestöd. Utskottetvill erinra om att en tidigare framställning från skolans sida i denna frågahar remitterats till SÖ, länsskolnämnden i och iStockholm. Samtliga remissorgan har tillstyrkt konstskolans framställning ivad gäller statlig tillsyn. I SÖ:s yttrande anförs bl.a. följande. Utbildningen vid kompletterarspecialkursen "Bild och form" inom gymnasieskolan som förberedandekonstnärlig utbildning. Enligt uppgifter i akten lägger skolan stor vikt intebara vid rent teknisk färdighet utan även vid personlighetsutvecklande inslag. 1 detta fall ser SÖ det som naturligt att skolan i förstahand kommer ifråga för statlig tillsyn för att erfarenheter av skolans verksamhet skall kunna vinnas------- Mot denna bakgrund finner utskottet det motiverat attriksdagen beslutar att skall ställas under statlig tillsyn ienlighet med motion 1987/88:Ub353. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. delsatt mom. 14 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 14. beträffande attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Ub353 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Resurser för undervisningen på grundskolansmellanstadium (mom. 6) , och (allam) anför: Vi hänvisar till vårt förslag i betänkandet UbU 1987/88:14(s. 27) om att 120 milj.kr. bör överföras från anslaget Särskilda insatser inomskolområdet till grundskoleanslaget för att skapa en bättre arbetssituation förelever och lärare pä mellanstadium. Bidragssystemför hemspråksundervisningen (mom. 7) 1988/89:UbU4 Ann-CathrineHaglund, och (alla m) anför: Vihar tidigare redovisat vår uppfattning i denna fråga, nämligen i utbildningsutskottetsbetänkande UbU 1987/88:6 reservation 2. Skolfrågan i Drevdagen (mom. 8) Ann-CathrineHaglund (m), (), (), (m),() och () anför: Vihar i andra sammanhang lämnat förslag om ett elevrelaterat statsbidragssystemför . Med ett sådant system skulle problem liknande Drevdagens intebehöva uppstå. Skolfrågan i Drevdagen (mom. 8) EvaGoés (mp) anför: Miljöpartietde gröna avser att under den allmänna motionstiden föreslåett särskilt stöd till glesbygdsskolor. Förordnandetid för ledamöter och suppleanter i länsskolnämnd (mom. 16) och (båda c) anför: Fråganom länsskolnämndernas sammansättning behandlas ytterligare i propositionen omskolans utveckling och styrning (prop. 1988/89:4). Vi kommer vid behandlingenav den delen av propositionen att i denna fråga hävda en annan uppfattning änden som framförs i propositionen.