bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — undenecknades i Höfn en överenskommelsemellan de itordiska ländema om upprättande av den nordiska utvecklingsfondenför Väsinorden, överenskommelsen skall ratificeras. undenecknades i ett avtalmed för att undvika dubbelbeskattning betrlffai>de skatter plkvarliienskap, arv och giva. Avtalet skall ratificeras. undenecknades i Beriin ett avtal medTyska demokratiska republiken om samarbete för räddning av människoliv iÖstersjön. Den I och Igde skriftvlxling rum iLondon med Internationella familjeplaneringsfederationen om förlingning avavtalet om siödtiU organitationen. Den 11 teptember 1986 godkinde regeringen indring avartiklarna 24 och 25 i stadga antagiu den 12 m 1986genom resolution WHA 39.6. deponeradesratifikationtin-ttrumentet hos Förenta natioitemas generalsekreterare i . Ändringama har Innu q tritt i kraft. Den 11 teptember 1986 undenecknades i Dar et Salaam enavtal med Tamania om skulder. Den 11 teptember 1986 betlöt regeringen au underteckna ochprevito-ritkt tilUmpa 1986 In internationella kakaoavtal, dagtecknat den 25juli 1986 i Cenive. Den 29 teptember undenecknades avtalet med att ennoie om provisoriskt tillämpande övertlmnades u1l Förenu nationemas beslötregeringen att ratificera avtalet. och II igde skriftväxlingrum i med om uppsägning av överenskommelsen frin den 4 julioch 20 teptember 1921 om ömsesidigt utbyte av underrittelser beträffandesinnessjuka. Den 17 teptember 1986 undenecknades i enavtal mellan , , och tamt och omJärnvägen , TAZARA. Den 18 teptember 1986 beslöt regeringen ratificera enkonvention med Förenta Stater om social trygghet, undenecknad iStockholm den 27 nm' 1985. Efter noieväxling träddekonventionen i kraft den . undenecknades i ett avtal medZaire om vskrivning. Den 19 teptember 1986 beslöt regeringen godkänna en mandatför en internationell nickelstudiegrupp, antaget i Cenive. Den19 september överlämnades till Förenta nationemas generalsekreterare i svenska godkännandet. undenecknades i Quebeck enöverenskommelse med om social trygghet, överenskommelsen träder i kraftefter skriftväxling och har samma giltighetstid som konventionen med omsocial trygghet av . beslöt regeringen undeneckna euprotokoll inom om förlängning av avulet frin rörandeden intemationella handeln med textilvaror. undenecknadesprotokollet, tom äger tillämpning för frin den . beslöt regeringen godkänna indringari bilaga 2 och protokoll I till konvention om förhindrande av havsföroreningarfrån fartyg av i den lydelse konventionen flit genom 1978Irs protokoll. Ändringama träder i kraft di inte senast den 5oktober 1986 mer In en tredjedel av de fördragssluiartde panema anmlli atl demotsatt tig liKlringama. Den 26 teptember 1986 urtdenecknades i en konventionom tidig Information vid kärnenergiolycka. Konventiorten tkall ratificeras, menvid undenecknandcl avlimnades en förklaring om an avtig an tilUmpakonventioitens bestämmelser interimistiskt. Den 26 teptember 1986 undenecknades i en konventrånom bistånd i händelse av kärnenergiolycka eller ett radiologiskt nödllge. Den 29 teptember 1986 undenecknades i Reytgavik tvi avtalom gemen-tam nordisk arbetsmarknad för åmneslärare, och llrare ipraktisk-ette-tiska inmen. i gymnasieskolan (gymnasiet ochyrkesllraranstaltemi) och för specialllrare i . Den 4 decemberbeslöt regeringen an godkinru avtalen och tlmrudes meddelandehirom till den isländska regeringen. Avulen har ännu ej tritt i kraft. 1988/89:KU30Bilaga A 8 Underbilaga 4 Den undenecknades iMaputo ett avtal med om beialningsbalanssiöd. undenecknades i ett avul medIHand för alt undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt betrlffandetkai-ter pl inkomtt och förmögenhet. Avtalet tkall ratificeras. undenecknades i Inprotokoll medTjeckoslovakien om handeln . undeneckiudes i ettproceduravtal med . undeneckiudes i en inprotokollmed om handeln . urtdenecknades i ett avtal medDanmark om varsel och informationsutbyte rörande svenska och danskakärntekniska anläggningar. undenecknades i en avtal medNorge om varsel och informationsutbyte rörande svenska och norska kärntekniskaanläggningar. Avtalet träder i kraft när bida ländenu meddelat att de godkänneravtalet. beslöt regeringen ratificeraWienkonventionen för skydd av ozonskiktet, dagteckrud i den 22 man 1985.Den 26 november deponerades ratifikationsinstrumentet jämte förklaring hosFörenu nationernas generalsekreterare. Konventionen har ännu ej trätt i kraft. beslöt regeringen godkänna ändringar ikonventionen om den internationella organisationen förmarilima telekommunikationer via satellit. Ändringama antogs den 16 oktober1985. deponerades eti instrument om godkännandet bosgeneralsekreteraren i Intemationella fansorganisationen i . Ändringamahar ännu ej trätt i kraft. undenecknades i Beriin ett avtal medTyska demokratiska republiken om reglering v* förmögenhetsrättsliga frågor.Den 18 december beslöt regeringen ratificera avtalet och instrumentenutväxlades i . undenecknades i en avtal medZaire om Auldkoruolidering. ägde tkrifivixling tum i Bryttel medEuropeiska gemenskaperna rörande Sveriget förhillande till ett avtal mellan EGoch Förenu Suter om fiaionsforskning. godkinde regeringen anslutningtill In konvention i om bevisupptagning i talandet i mil och irendenav dvil och kommeniell natur, dagtecknad den 18 man 1970. Den 19 novemberövertlmnades en note hirom till det nederlladtka utiikesministeriet och den ttjanuari 1967 tiider konventionen i kraft mellan och . beslöt regeringen godklnna den avNedcriinderna otstricku tilllmpningen till att omfatu av konventionen den1 i om erklnnande av äktenskapsskillnader och hemskillnader. 1988/89:KU30Bilaga A 8 Underbilaga 4 16 1988/89. överiämnades en note härom till delnederiändska utrikesministeriet och träder konventionen ikraft melUn och . och igde skriftväxlingtum i med om ökat bistånd. ägde skriftväxling rum i medFrankrike om åver/Öring av plutonium och annat kämntaterial. igde skriftväxling rum i Köpenhamnmed om avgränsning av ansvarsregionema enligt konventionen den 22 aura1974 om skydd av miljö. undertecknades i New Eklhi ett avulmed barnfond om ett vattenprojekt i Rijasthan i . undenecknades i Darmsudt en pnMokoU angiendeprivilegier och immunitet för den europeiska organisationen skall ratificeras. beslöt regeringen att siga uppkonventk>nen av rörande nomenklatur för klassificeringav varor i tulltarifferna. Denna konvention kommer att ersltus med 1983 irs konventionrörande systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering nir denrutrider i kraft. Av denna attledning blir uppslgningen föni gUlartde itir dennasenare konvention trider i kraft för . beslöt regeringen ratificera 1983 Inkonvention rtrande systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering,dagtecknad i . antogs ett protokollom indring i anikel 13 i konventionen rörande ikraftträdandet. Protokolletomfattas ocksi av beslutet om ratifikation. Deposition har ännu ej ägt rum. beslöt regeringen att undeneckna ochmed vissa förbehill och förklaringar ratificera en konvention dagtecknad i Haagden om internationell rätisl\jälp. Varken undenecknande ellerdeposition har Igt rum. undenecknades i en avtal med KapVerde om utvecklingssamarbete till . undenecknades i ett avtalmed om vissa skulder. undenecknades i ettprotokoll med om handeln . urtdertecknadet i ett avtalmed om Importslöd. betlöt regeringen godklnnaDemokratiska anstutiung lill konventionen om deninternationella hy- ärogrqfiska organisationen, dagtecknad den 3 n%j 1967. undeitecknadet i en avtal medNicaragua om eztn bistånd. betlöt regeringen godklnna Monacosarjökan om medlemsskap i Intemationella sjåfartsorganisationen (IMO). Den29 undertecknadet i Bryttel tvi avtal om samordning sv natiooeUa(orskiungsproiekt t avteenae/ramnoa leieutm- munikaiions-och ieleinformatikerl\iälp för handikappade (COST 219) samt avseeitde industriapplikationer avlätimetallegeringar (COST 506). 1988/89:KU30Bilaga A 8 Underbilaga 4 1988/89: KU30 Bilaga A 8Underbilaga 5 GunillaChoueirl W'>L>fsU%\ Betr. konttltutlonsutekottett frlg» om » fiverengkommeleer med utlandet De avtal med utlflndska parter gom Ingår kan indelas I följande kategorier. Några exempel ges på avtal inom varje kategori. L Avtal om atlmint saman>ete mellan teleförvaltningarna. konvention(senaste antogs I 1982) och fllhfirande telegraf-, telefon- och radioreglamenten. Det Ar1959 Ingångna avtalet om den västeuropeiska post- ochtelesammantlutnlngen (CEPT). Överenskommelse om nordisktsamarbete på telekommunikationsområdet (den senaste antogs I Stavanger1979) Avtalet om inrättande av den intemationella telesatellitorganisationen 1971 mellan 80 stater. Nunrwra år ca 110 stater medlemmar iIntelsat. Avtalatom godkännande av en omupprättande av en intemationellorganisation för maritima telekommunikationer viasatellit () 1979. AvtaletIngånget av vissa europeiska lAnder omupprättande av en organisation för telekommunikationer via satelliti (Eutelsat) som trädde i kraft . Memorandumof understanding 1987 mellan vissa CEPT-medlemsförvaltnlngar att Införa den all-europeiskamoblltelefontjånsten (GSM) i tretton europeiska länder, däribland . För uppföljningen kommer en seriekompletterande avtal att ingås om bl.a. utnyttjande av patent. KoncernplanaringenInternationella ärenden Qunilla Choueirl Avtal mellan berörda teleförvaltningar i vilkas länder sjökablar landar om gemensamtutnyttjande av kablarna förteletrafik, tex. när det gäller Atlant-kabtar, TAT 1-9. Vissaavtal finns även mellan oljabolag och teleförvaltningar om oljepipelines somkorsar telekablar I havet V Avtalet 1986 om utgivning av obligatorisk s.k.NET-standard för terminaler som skall anslutastill telenätet, vilka antas i för tillänning av telarekommendationer(TRAC). har 18 europeiska länder undertecknat avtalet. Memorandum of understanding 1987 mellan ett antalCEPT-medlemsförvaltningar att inrätta ett europeisktstandardiseringsinstitut på telekommunikationsområdet. Avtal Inom Eureka-inltiativet omCooperation for Interconnection Netvrorking In Europé (Cosine), »omsyftar till att förbinda forskare i västeuropeiska länder med varandra I ett öppet nåt för datakommunikation. har dessutom träffat avtal om deltagande I forsknings- oeh utvecklingsprojekt med EG Inom bl.a. COST, RACE. Bilaterala avtal om teletekniskt samarbete ingås mellan och ettannat lands teleförvaltning, huvudsakligan förvaltningar i (ooh då oftast via dotterbolagSwedtel). Ett nu gåliande avtal som både Swedtel och televerketundertecknat gäller teletekniskt samarbete medThailand. fråga om I vad mån avtalen binder ? Enligt 4 & I förordningen (SFS 1985-764) med instruktion för 1988/89 :KU30 Bilaga A 8Underbilaga 5 1988/89 :KU30 Bilaga A 8Underbilaga 6 INTERNATIONELLASEKRETARIATET I hU;. '.ir;U/«i,ii., .-.."-| 10500 I f*»a*ij,,an I Ink I9bb-D2- I , INTERNATIONELLA AVTAL PA POSTOMRÅDET Alliti&nt Internationella avtal inom Världspostföreninaen (IffU) Obligatoriska för alla medlemsliinder: konstitution reglementet till konstitutionenVKrldspostkonventionen (brevpostbeståimelser) Bxpeditionsreglementet till konventionen Avtal ompostpaket och expeditionsreglemente Avtal (»n postanvisningar ochpostresekreditiv och expeditionsreg-lemente Avtalom postgirorörelsen och expeditionsreglementeAvtal om postförskottsrörelsen och expeditionsreglementeAvtal om inkasseringsrörelsenoch expeditionsreglemente Avtal om postsparbanksrörelsen och expeditionsreglementeAvtal om prenumeration pl tidningar och tidskrifter och expeditionsreglemente Kommentar: De obligatoriskaavtalen Sr mellanstatliga avtal som för del skrivs under av befullmiiktigade ombud för regeringen och i efterhandunderställs regeringen för godkännande. I praktiken har ombud för alltid varitpostfunktionärer,pl senare Ir biträdda under en del av kongressen aven expert frin UD. har undertecknat alla ovannämnda fördrag utom avtalet ominkasseringsrörelsen men tillämpar i praktiken inte helleravtalen om postsparbanksrörelseoch om tidningar. Detsamma gäller de icke obligatoriska avtalen. Expeditionsreglementena är avtal pi postverksnivå. I praktiken har dock för del alla fördrag skrivits under vid sammatillfälle och av sanna ombud. Avtal om det västeuropeiska post- och teleorqanet CEPT och om Nordiska postföreninqen Dessa avtal har skrivits under pi postverksnivl efter anmälan till regeringen. I nigra enstaka fall har Posten själv slutit avtal med andra länders postverk för en viss rörelsegren. De flesta avtal av dettaslag är av mycket gannalt datum och många har upphört att gälla genom att länderna har anslutit sig tillnotsvarande allmänt internationella avtal. Exempelpl ett gällande avtal: med Storbritannienom utväxling av postanvisningar. Avtal med andra parter än länder oeh postverk Posten har dessutom enligt privaträttsliga regler ett stort antal avtal med företag inom och utom , t exmed flygbo lag och rederier om postbefordran. Televerketshuvudkontor 1988/89:KU30 Koncemplaneringen Bilaga A 8 träffar de avtal med utländska teleförvaltningar, trafikföretag och organisationer som krävs förteleförbindelserna med utlandet. Avtalenskall underställas regeringen om de Innebär väsentliga avvikelser från gåliande ordning. Samband med svensk lagstiftning Ytterst sällan har avtalens twstämmelser överförts till svensk lagstiftning. Dettatorde bero på att man inte förutsett några andra teleoperatörer i än Avtalen om , och Eutelsat har emellertidlett till tillägg i lagen (1976:66) om Immunitetoch privilegier I vissa fall och i Radiolagen återfinns vissa bestämmelser som har påverkats av det intemationellaradioreglementet. Därenrwt har bestämmelser om auktorisation avjordstationer för satellittrafik i satellitavtaleninte övarförts till svensk lag. Överenskommelsen om obligatorisk europeisk standard, s.k. NET, kommer när sådana blir antagna att binda delsteleverket, dels eventuella andra Intressenter som har eller kan få rätt att ansluta teleutrustning tillteleverkets nät 1988/89:KU30Bilaga A 9 J Clitfen för riilsmidelningen den -Q-IH DnrA S9/2 Rutinernaför beslutsfattande m.m.departementets verksamhetsområde I betänkandet KU 1986/87:33, som avgavsden , uttalade (s. 66), delvis på grundval av en av mig i samråd med rättschefen i statsrådsberedningen författad promemoria om hanteringenav non-grata-frägor, att det var påkallat med en översyn i fråga om rutinerna för beslutsfattande och dokumentationi säväl berörda ärenden som i andra frågor inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde. Med hänvisning till mitt uttalande vid hearing inför den 4april 1989 får jag lämna följande information i frågan. påbörjades en omfattande översyn av regelsystemet inomutrikesförvaltningen. Eftersomutrikesdepartementet ärcentral myndighet i förhällande till utlandsmyndigheterna är bestämmelserna i lagen (1976:633) omkungörande av lagar och andra författningar tillämpliga på . Föreskrifter som beslutas avdepartementet måste därför i princip kungöras i författningssamling. företogs en inventering av de föreskrifter som beslutats av departementet.Denna utredning visade att T»l»fon departementetsföreskrifter fanns publicerade iett 1988/89:KU30 flertal olika regelsamlingar och handböcker, i ett Bilaga A 9hundratal cirkulär samt i ett stort antalpromemorior och departementsprotokoll. Utredningen avslutades med att en förteckning över föreskrifterna upprättades per . Fa grundval av denna inventering utarbetades inomutrikesdepartementets rättsavdelningen departementspromemoria (Ds UD 1986:7) föreskrifter - utredning och förslag. För att uppfylla kungörandelagens krav och för att göra föreskrifterna lätt tillgängliga för allmänheten och för handläggande personal föreslogs att kungörande skulle ske. Eftersom en författningssamling av olika skäl inte ansågs lämplig, förordades kungörande i en särskild publikation, något som kräver särskilt tillstånd av regeringen. Promemorianremissbehandlades och fick ett positivt mottagande. Regeringen beslöt därför att genomföra förslaget (se SFS 1987:62). Ändringen innebär attutrikesdepartementets föreskrifterskall ges ut i en särskild serie (UF). Föreskrifterna ges ut fortlöpande i form av lösa blad och dessutom i en samladupplaga i början av .. Denna samlade upplaga innehåller alla gällande föreskrifter i UF-serien i derassenaste lydelse. UF-serien innehåller föreskrifter som beslutats avdepartementet och som skall kungöras enligt lag eller som riktar sig till utlandsmyndigheterna ellersom annars är av allmänt intresse för utrikesförvaltningen. För föreskrifter som endast gäller internt inom departementet gäller en särskild ordning. De förstaföreskrifterna i UF-serien beslutadesden . De avser departementets arbetsordning. I arbetsordningen harbl.a. tagits in klarare regler i fråga om delegering av den beslutanderätt somdepartementschefen enligt 24 § förordningen 1988/89:KU30 (1982:1282) med instruktion för utrikes- Bilaga A 9 departementetkan överlåta till andra statsråd eller till tjänstemän i departementet. Av särskiltintresse i detta sammanhang är beslut om föreskrifter.Av 33 § arbetsordningen framgår att föreskrifter som riktar sig tillutlandsmyndigheterna och som kan vara av väsentligt intresse för utomstående eller för berörda arbetstagares elleruppdragstagares rättsställning (dvs. föreskrifter for vilka kungörandeskyldighet föreligger enligt lag) endast får beslutas av chefen för eller något annat statsråd i departementet. Andra föreskrifter som riktar sig tillutlandsmyndigheterna fårbeslutas endast av chefstjänstemännen, var och en inom sittansvarsområde. Dessa regler innebär en väsentlig uppstraroning i fråga om behörigheten att besluta föreskrifter och skall ses motbakgrund av den allmännarestriktivitet på området som regeringen har anbefallt. När detgäller beslut i andra fall är huvudregeln att chefstjänstemän pä departementets vägnar får avgöra ärenden i vilka departementetbeslutar, om inte annat följerav den av regeringen utfärdadeinstruktionen för departementet eller av annan författning. Chefstjänstemännen kan delegera sin beslutanderätt till chefen för en enhet. Vidare delegation tillandra tjänstemän är tillåten, under förutsättning att chefstjänstemannen samtycker till detta.Arbetsordningen innehållerockså föreskrifter om att ärenden av vissa slag skall avgöras av vissa särskilt utpekade befattningshavare idepartementet. Vidare har beslutats nya interna föreskrifter rörande handläggningen av regeringsärenden () och handläggningen av departements-ärenden (). Av desistnämnda föreskrifterna framgår hur beslut /89:KU30 som fattas av utrikesdepartem.entet skall Bilaga A 9 Protokollet förs i tre serier, varav en är reserverad uteslutande för beslut om föreskrifter. I departementet förekommer en mängd beslut, alltifrån de mera betydelsefulla förvaltningsbesluten till beslut i fråga om enskilda tjänstemäns resor m.m. Att föreskriva att samtliga beslut idepartementet skall dokumenteras i departementsprotokoll är därför inte realistiskt. I 34 § departementets instruktion föreskrivs mot den bakgrunden också att det i fråga om varje beslut av ett statsråd eller departementet eller av endepartementstjänsteman skall finnas ett protokolleller näoon annan handling som anger vadbeslutet innehåller, nar beslutet fattades och vemsom fattade beslutet. När detgäller de frågor, för vilka utskottet särskilt intresserat sig, nämligen non-grata-förklaringar och UD:sviseringsverksamhet kan följandesägas. Med anledning av uttalande i betänkandet KU 1986/87:33 omnon-grata-förklaringar har saken inomutrikesdepartementet bedömts så att man skulle kunna fortsätta att handlägga sådana förklaringar på samma sätt som tidigare till dess att engrundlig analys genomförtsav om frågorna skall betraktas som s.k.faktiskt handlande eller som handläggning av ärenden, ev. regeringsärenden. En preliminär analys har genomförts, i vilken också viseringsverksamheten har tagitsmed. Vissa andra ämnesområden har också undersökts. Härvid har konstaterats attviseringsverksamheten har ett nära samband med en nu pågående revision av utlänningslagstiftningen (se prop.1988/89:86). I anslutning till den pågående revisionen av denna kommer bemyndigandeti 85 § utlänningsförordningen /89:KU30 (1980:377)att ses över. Denna översyn beräknas Bilaga A 9 vara klarinom en nära framtid. Med stöd av ett nytt bemyndigande i utlänningsförordningen avses sedan nya föreskrifter om viseringsverksamheten beslutas i UF-serien. (gällande föreskrifter finns i cirkulär nr 38, .) I anslutningtill detta beslut kommer reglerna om non-grata-förklaring att övervägas ytterligare. Saken komplicerasemellertid av att stor försiktighetmäste iakttas i regelgivningen så att inte onödig byråkrati tillskapas. Svårigheter att finna en klar gräns mellan faktiskt handlande ochhandläggning av förvaltningsärenden är stor. I det kommanderegleringsarbetet blir därför en huvuduppgift att finna enrimlig handläggningsordning som tillgodoserkravet pä att olika frågor handläggs på rätt nivå och på ett så rättssäkert och smidigt sätt som möjligt. Kontakt i denna fråga har också hållits med statsrådsberedningen, eftersom problemetmed gränsdragning mellan faktiskthandlande och förvaltningsärenden inte pä något sätt är unikt för utan i själva verket en generell förvaltningsrättslig fråga bl.a. för . Det nya regelsystemet för utrikesförvaltningen innebär att föreskrifterna har renodlats. De förekommer alltså inte längre insprängda i handboksmaterial och cirkulär. För en så omfattande förvaltning som den som lyder underutrikesdepartementet är detemellertid nödvändigt att personalen också har tillgång till handböcker med kommentarer till föreskrifterna, allmänna råd och förslag till handläggningsrutiner för att främja enhetlighet i verksamheten. materiaär därför under utgivning. Den omfattar trerättshandböcker, en administrativ handbok, enberedskapshandbok och en . Av dessa har två rättshandböcker och redan gettsut. De övriga tre handböckerna beräknas utkomma under/ar 1989. 1988/89:KU30 Bilaga A 9 KU 1988/89:30 Per den 30.9.1988 icke slutbehandlade riksdagsskrivelser(beslutade ) till regeringen Departement 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1 1 - - 1 1 1 1 _ _ _ _ i _ _ _ _--_--! Totalt 12-12212466 17 26 PM 1988/89:KU30 Något om s.k. konstitutionell nödrätt " I folkstyrelsekommitténs delbetänkande SOU 1986:28Folkstyrelsen under krig och krigsfara behandlas bl.a. konstitutionell nödrätt.Enligt kommittén kan under denna beteckning samlas resonemang av några olikaslag. Gemensamt för dem alla är att de på olika sätt avser att legitimerahandlingar som om de vidtagits under normala förhållanden hade ansettsgrundlagsstridiga. Enligt betänkandet har i svensk statsrättslig litteraturden konstitutionella nödrätten allmänt ansetts utgöra en alltför osäker grundför statsmakternas handlande i tider av yttre och inre spänning. Framför allthar man inte velat acceptera den som ett sätt att juridiskt legitimera engrundlagsstridig handling. Ett grundlagsbrott är ett grundlagsbrott även om denförfattningsstridiga handlingen i den givna situationen kan framstå sommoraliskt berättigad. Regeringens och olika myndigheters ansvar och kompetens iutsatta lägen berörs av polisutredning i betänkandet SOU 1979:6 Polisen. Där sägs (s. 282 f.) att mycket allvarliga händelser, t.ex. tagande av gisslan och terroristhandlingar, ställer regelmässigt krav på extraordinära insatser från polisens sida och att alla nivåer inom polisorganisationen i allmänhet berörs. Erfarenheterna visar emellertid enligt utredningen att även regeringen har blivit direkt inkopplad vid sådana händelser. Enligt huvudregeln i 11 kap. 6 § RF lyder de statliga förvaltningsmyndigheterna under regeringen. Härav följer att förvaltningsmyndigheterna i princip inte bara är skyldiga att följade föreskrifter av allmän natur som regeringen meddelar utan även de direktiv som den ger för särskilda fall. Denna direktivrätt är emellertid inte obegränsad. Enligt 11 kap. 7 § förbjuds regeringen - liksom för övrigt - att bestämma hur förvaltningsmyndighet i särskilt fall skall besluta i ärende som rör myndighetsutövning mot enskild eller mot kommun '