bet · GC01AU11 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet anser - i likhet med motionärerna - att det medhänsyn till den överfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen som nuuppenbarligen sker på nytt bör prövas om intäkterna kan balanseras motstatsbudgeten i syfte att få ett effektivt utnyttjande av inbetalda medel. anfört bör med bifall till motion A276 i nu behandlad del ges regeringentill känna. dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följandelydelse: 33. beträffandebalansering av avgiftsmedel mot statsbudgeten attriksdagen med bifall till motion 1988/89:A276 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Överföring av avgiftsmedel till statsbudgeten (mom.34) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 42börjar med "Även när" och på s. 43 slutar med "denna del. "bort ha följande lydelse: Som vidare framhålls i partimotionen A276 (c) innebär deförslag som motionärerna lägger fram inom olika områden i syfte att utvecklaoch stimulera arbetsmarknaden att överskottet i arbetslöshetsförsäkringen förår 1989 kan beräknas uppgå till . Utskottet anser - ilikhet med motionärerna - att arbetsmarknadsavgiften nu inte bör sänkas utan istället bör 2 500 milj. kr. som en engångsförstärkning överföras från berörtkonto i till statsbudgetens inkomsttitel. börsåledes godkänna den i motion A276 förordade överföringen. dels att utskottets hemställan under moment 34 bort haföljande lydelse: 34. beträffandeöverföring av avgiftsmedel till statsbudgeten attriksdagen godkänner vad som förordats i motion 1988/89;A276 yrkande 12 omöverföring av avgiftsmedel till statsbudgeten, Överföring av avgiftsmedel till statsbudgeten (mom.34) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 42börjar med "Även när" och på s. 43 slutar med "denna del. "bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening förefaller arbetsmarknadslägetatt förbli gott . Det finns därför anledning att förmoda att efterfrågan på arbetskraft kommer att öka ytterligare, vilket medför lägre arbetslöshet. Utskottet anser - i likhet med vad moderata samlingspartiet framhållit i motion 1988/89:A285 - att den genomsnittliga arbetslösheten för det kommande budgetåret kan beräknas uppgå per medlem. Detta medför att kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen kommer att minska med i förhållande till regeringens beräkning. Med hänsyn till att överskottet i A-fonderi redan är - och kan förväntas bli än mer 92 - betydande bör enligtutskottets mening den ovan beräknade minskningen 1988/89:AUll av medeltillgodogöras statsbudgeten genom en överföring av medlen. bör därförgodkänna att av avgiftsmedlen överförs till statsbudgeten. debatt utskottets hemställan under moment 34 bort ha följande lydelse: 34. beträffandeöverföring av avgiftsmedel till statsbudgeten att medanledning av motion 1988/89:A276 yrkande 12 godkänner att 1,2 miljarder kronorav avgiftsmedlen överförs fill statsbudgeten, Ökade egenavgifter m.m. i arbetslöshetsförsäkringen (mom. 35) och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 43 börjar med "Utskottetbehandlade" och slutar med "och A754." bort ha följande lydelse: Utskottetkan konstatera att utvecklingen reformering avarbetslöshetsförsäkringen på finansieringssidan har inneburit allt störrestathga åtaganden, som medlemmarnas egna insatser relativt sett harsjunkit i motsvarande grad. Enligt utskottets mening bör finansieringen utgåfrån att ökade egenavgifter skapar ett mer direkt hänsynstagande tillkonsekvenserna för sysselsättningen av löneförhandlingarnas utfall. Inom ramenför det nu gällande systemet skulle sådana hänsynstaganden kunna få ökad tyngdgenom att man återgår till den finansieringsandel via egenavgifter som låg tillgrund för den nyssnämnda reformeringen av försäkringen. Det bör uppdras åtregeringen att lägga fram förslag härom. debatt utskottets hemställan under moment 35 bort ha följande lydelse: 35. beträffandeökade egenavgifter m.m. i arbetslöshetsförsäkringen att med bifall till motion 1988/89 :A283 och med anledning av motion 1988/89: A754 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, En allmän arbetslöshetsförsäkring (mom. 36) (), (), (m), (),(), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med "Isamband" och på s. 45 slutar med "åtgärd." bort haföljande lydelse: Pågrund av de strukturförändringar som ständigt pågår inom näringsliv och förvaltningaroch de rörelser som alltid förekommer på en väl fungerande arbetsmarknad kanman inte ens med omfattande arbetsmarknadspolitiska insatser helt undvika attmänniskor blir arbetslösa. Därför är en arbetslöshetsförsäkring ett väsentligtinslag i en fungerande arbetsmarknadspolitik genom det ekonomiska skydd denger åt den enskilde vid det inkomstbortfall som arbetslöshet medför. är detta ekonomiskaskydd fortfarande ofullständigt. 8Riksdagen 1988/89. tredjedel av dearbetssökande hos arbetsförmedlingen har inte någon rätt alls 1988/89: AUl 1till ersättning. Därtill kommer en del sökande som enbart har rätt till kontantarbetsmarknadsstöd (KAS). Andelen arbetssökande utan någon ersättningsrätteller med endast rätt till den begränsade ersättning som KAS ger har under årenvarit påfallande . Detsystem som gäller innebär sammanfattningsvis att merparten av dearbetssökande via arbetslöshetsförsäkringen har ett statsfinansierat ekonomisktskydd som täcker en god del av inkomstbortfallet. Men som sagts är detsamtidigt betydande grupper av de arbetslösa som får ersättning enligt KAS pålåg nivå eller inte ens har rätt till sådan ersättning utan är hänvisade tillsocialhjälp för sin försörjning. Detta är inte en rimlig uppdelning av dearbetslösa, och den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen kan därmed inte sägasuppfylla moderna krav på socialt skydd. En socialförsäkring som praktiskt tagethelt finansieras av allmänna medel bör komma alla till del på likvärdigavillkor. Motden nu angivna bakgrunden anser utskottet ätt det nuvarande systemet förersättningar vid arbetslöshet inför 1990-talets arbetsmarknad bör ersättas meden allmän arbetslöshetsförsäkring. Ett utredningsarbete med det syftet börkomma till stånd. Detär naturligt att den nya utredningen tar till vara synpunkteroch förslag. En allmän arbetslöshetsförsäkring bör vara obligatorisk ochsåledes omfatta alla förvärvsverksamma, löntagare såväl som företagare.Ersättning skall i princip utgå till arbetslösa som inte kan erbjudas arbete.Ersättningen skall garantera en rimhg grundtrygghet avpassad efter den inkomstsom den arbetslöse hade före arbetslösheten. Därtill bör prövas möjligheternatill frivilliga tilläggsförsäkringar. Ifråga om finansieringen anser utskottet att en allmän arbetslöshetsförsäkringinte kan ses som en fristående anordning. Försäkringen skall förbli ett led idet arbetsmarknadspolitiska åtgärdssystemet men får också betydelse försocialförsäkringssystemet. Därför kommer finansieringsfrågorna att få behandlasur ett brett perspektiv. Den föreslagna utredningenbör vara parlamentariskt sammansatt. Meddet anförda har utskottet i allt väsenfligt biträtt de föreliggandemotionsyrkandena. Ställningstagandet bör delges regeringen. dels att utskottets hemställan under moment 36 bortha följande lydelse: 36. beträffande en allmän arbetslöshetsförsäkring attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:A204 yrkande 4, 1988/89:A219 och1988/89:A285 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, En allmän arbetslöshetsförsäkring (mom. 36,motiveringen) Lars-OveHagberg (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med"I samband" och på s. 45 slutar med "åtgärd. "bort ha följande lydelse: Deförbättringar som införts när det gäller ersättningarna vid arbetslöshet är ett steg i rätt riktning, men är ersättningssystemet behäftat " med allvarliga brister.Man kan bl.a. peka på att omkring en fjärdedel av de 1988/89:AU11 arbetssökandevid arbetsförmedlingen inte har någon rätt till arbetslöshetsersättning.Därtill kommer en del arbetssökande som enbart har rätt till kontantarbetsmarknadsstöd (KAS) och den minimiersättning som den stödformen ger. Dettamotiverar att man inför 1990-talets arbetsmarknad ser över dagensersättningssystem. Dennuvarande arbetslöshetsförsäkringen bygger på principen att den skall gekompensation för inkomstbortfall. En konsekvens av detta är att grupper som ny-och återinträdande på arbetsmarknaden behandlas mycket snävt iersättningshänseende. Enligt utskottets mening bör en framtida försäkringutformas som en social trygghetsförsäkring som täcker alla former avinkomstbortfall eller oförmåga att skaffa inkomst. Närdet gäller ersättningsnivåerna är det som redan antytts en allvarlig brist idet system som råder att KAS ger en ersättning som det inte går att leva på.Inom arbetslöshetsförsäkringen leder redan högst måttliga inkomstförbättringarutöver låglönenivåerna till försämringar av kompensationsnivån i förhållandetill vad som gäller inom sjukförsäkringen. Dessa brister kan rättas genom enkraftig förbättring av KAS och högre dagpenningbelopp inomarbetslöshetsförsäkringen. En annan, inom diskuterad lösningär att basera ersättningsrätten på ett grundbelopp lika för alla och per dagmotsvarande en hundradel av basbeloppet. Detta belopp skulle sedan enligtALF-utredningens modell kompletteras med tilläggsbelopp för personer som pågrund av arbetslösheten går miste om tidigare arbetsinkomst. Förbåde arbetslöshetsförsäkringen och KAS gäller att ersättningstiden ärbegränsad. När har löpt ut blir den utförsäkrade hänvisad till attsöka socialbidrag för sin försörjning. Begränsningen kan måhända ha varitmotiverad då kostnaderna för kassornas verksamhet huvudsakligenbetalades av medlemmarna själva. Detta motiv kvarstår inte i en allmänförsäkring som finansieras på annat sätt. Begränsningar av ersättningstiden börsålunda slopas . Ett annat problematiskt inslag i dagens system ärreglerna om avstängning vid s.k. självförvållad arbetslöshet. Detta tvångsinslaghör inte hemma i ett socialt trygghetssystem och bör utmönstras. Statenskostnader för arbetslöshetsförsäkringen har till täcktsav arbetsgivaravgifter. Med nuvarande regler är försäkringen helt och hålletfinansierad på detta sätt, bortsett från det tillskott som lämnas avkassamedlemmarna avgiftsvägen. I ett framtida försäkringssystem som omfattaralla i arbetsför ålder får kostnaderna förutsättas bli helt täckta av en skattpå produktionen utan den delfinansiering genom höjda egenavgifter som skisserasi några av de borgerliga motionerna. Sammanfattningsvisanser utskottet att en utredning om en allmän arbetslöshetsförsäkring på siktbör komma till stånd. Ett sådant utredningsarbete bör ha den inriktning somutskottet ovan angivit. De nu föreliggande motionsyrkandena om utredning haremellertid andra utgångspunkter, vilka utskottet inte kan godta, och utskottetavstyrker därför motionerna A285, A204 och A219 i dessa delar. Inträdei arbetslöshetskassa (mom. 37) 1988/89:AU11 (), (), (m), (),(), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 45 börjar med "Vidtidigare" och slutar med "motion A215." bort ha följandelydelse: Avbestämmelserna i lagen om arbetslöshetsförsäkring följer att var och en somarbetar inom en arbetslöshetskassas verksamhetsområde har rätt att bh medlemutan att vara fackligt ansluten. Det har emellertid i praktiken visatsig att arbetstagare som inte är medlemmar i en facklig organisation kan fåavsevärda svårigheter att vinna medlemskap i kassan. Likaså är servicen tilldessa medlemmar otillräcklig. Eftersomkassornas verksamhet i stort sett helt finansieras av allmänna medel borde detvara ett oavvisligt krav att alla arbetstagare behandlas på ett Hkvärdigt sätt.Med hänsyn härtill bör det ankomma på regeringen att uppdra åt AMS att görasådana ändringar i anvisningarna för kassornas verksamhet attansökningsförfarandet underlättas för sådana sökande som endast önskarmedlemskap i arbetslöshetskassa, t.ex. genom att arbetsförmedhngen tillhandahålleren blankett för ändamålet. anfört med anledning av motion A215 (m, fp, c) bör ges regeringentill känna. delsatt utskottets hemställan under moment 37 bort ha följande lydelse: 37. beträffandeinträde i arbetslöshetskassa att medanledning av motion 1988/89:A215 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Rekryteringsstöd (mom. 38) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 47 som börjar med "Även utskottet"och slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse: Utskottethar i det föregående konstaterat att arbetsmarknadsläget ärgynnsamt och att arbetslösheten totalt sett är låg i . I denna situationanser utskottet att möjligheterna att bredda arbetsmarknaden och skapa flerarbetstillfällen - särskilt med hänsyn till de svårplacerade -bör tas tillvara. I enlighet med förslag i motion A276 bör det nuvaranderekryteringsstödet bibehållas och 100 milj. kr. reserveras för detta ändamål. har anfört med tillstyrkan av motion A276 (c) i aktuell del innebäratt propositionen i motsvarande del bör avslås. delsatt utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse: att med bifalltill motion 1988/89:A276 yrkande 8 avslår propositionen i fråga om begärtgodkännande av att avveckla rekryteringsstödet för svårplacerade. Statsbidragtill sysselsättningsskapande åtgärder 1988/89: AUll (mom. 39) SonjaRembo, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 47 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "föreliggande del" bort ha följandelydelse: del av AMV:s resurser har använts för beredskapsarbeten trots atttraditionella offentliga beredskapsarbeten sällan ger den enskilde arbetslösemöjlighet till fast anställning. Formen beredskapsarbete kan dock motiverasbl.a. av sociala skäl. Somanförs i motion A285 (m) bör dock kommuner och andra som får arbeten utfördagenom beredskapsarbete svara för minst halva kostnaden. Generellt bör statensbidragsandel minskas till högst för sysselsättningsskapande åtgärder iAMV:s regi. Utskottetsställningstagande, som sålunda innebär en tillstyrkan av motion A285 i aktuelldel, bör delges regeringen. de/satt utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse: 39.beträffande statsbidrag till syssebättningsskapande åtgärder att medbifall till motion 1988/89:A285 yrkande 19 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Landskapsvård i samband med arbetsmarknadspolitiska insatser (mom. 42) och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjar med "Som ovan"och slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse: Somtidigare anförts är det uppfattning att vård av kulturlandskap ärett av de områden inom kulturmiljövården som skall prioriteras för ökadeinsatser. uppfattning måste samhället känna sitt ansvar inför kommandegenerationer och bevara det äldre odlingslandskapet. Beredskapsarbete är endel av de stathga resurserna för detta ändamål. I takt med arbetsmarknadslägetsförbättring har dessa resurser emellertid minskat, vilket har hämmat arbetetmed att bevara odlingslandskapet. I likhet med motionärerna i kommittémotionA205 (fp) anser utskottet att samhället har en viktig uppgift med attprioritera långsiktigt angelägna ändamål som t.ex. restauration av äldreodlingslandskap. Regeringen bör komma tillbaka till medförslag om hur vården av kulturlandskap kan förstärkas och bli mindreberoende av de arbetsmarknadspolitiska medlen. anfört med anledning av motion A205 bör ges regeringen till känna. debatt utskottets hemställan under 42 bort ha följande lydelse: 42.beträffande landskapsvård i samband med arbetsmarknadspolitiska insatser att medanledning av motion 1988/89:A205 samt med avslag ' på motion 1988/89: A407yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Starta-eget-bidragtill jordbrukare (mom. 47) 1988/89: AUll och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s, 54 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse: Utskottetvill peka på att den omställning som pågår inom jordbruket kommer att innebäraatt många jordbrukare måste minska ned eller helt sluta sin verksamhet inomjordbruket. Intresse kan då finnas att starta ny eller kompletterandeverksamhet till den egna gården. Förutsättningen för att kunna fåstarta-eget-bidrag är att man är berättigad till a-kassa eller KAS.Jordbrukarna i allmänhet uppfyller emellertid inte detta krav. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om att inom ramen för åtgärdsprogrammet förNorrlandsjordbruket kan jordbrukare i de sju nordligaste länen få bidrag föratt starta verksamhet som kompletterar deras sysselsättning inom jordbruket.Reglerna bör nu ändras så att jordbrukare i hela landet kan få sådana bidrag.Utskottet delar uppfattningen i motion Jo214 (c) att en utvidgning avstarta-eget-bidraget till jordbruket skulle innebära stora fördelar förlandsbygden genom de utökade möjligheterna till sysselsättning. Detta är ettförslag som ligger väl i linje med landsbygd 90-kampanjen. Motion Jo214 iförevarande del tillstyrks sålunda av utskottet. Det bör uppdras åt regeringenatt återkomma med förslag i denna fråga. delsatt utskottets hemställan under 47 bort ha följande lydelse: 47. beträffandestarta-eget-bidrag till jordbrukare att med bifalltill motion 1988/89:Jo214 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Översyn av möjligheterna att förlänga tiden förstarta-eget- bidrag (mom. 48) och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 54 börjar med "" och slutar med "motion A202" bort ha följandelydelse: Som påpekas i motion A202 (fp) ärdet svårt att få ett nystartat företag lönsamt på så som sex månader.Statens industriverk har visat att antalet konkurser har stigit kraftigt desenaste åren samt att den övervägande delen är att hänföra till enmansföretageller företag med få anställda. Flertalet av företagen som gick i konkurs varnystartade. Utskottetdelar därför den uppfattning som förs fram i motion A202 att man bör undersökamöjligheterna att förlänga den tid under vilken bidraget kan utgå. Det böruppdras åt regeringen att överväga denna fråga och återkomma med förslag inästa års budgetproposition. Vad utskottet med tillstyrkan av motion A202anfört bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse: 48. beträffandeöversyn av möjligheterna att förlänga tiden för starta-eget-bidrag att med bifalltill motion 1988/89:A202 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Reglernaför strukturstöd för byggnadsarbetare (mom. 49) 1988/89: AUll SonjaRembo, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjar med "Utskottetanser" och på s. 56 slutar med "bör avslås" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att Galaxenverksamheten är ett värdefullt komplement till övrigaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Dock bör tillämpningen av regelverketstramas upp i enlighet med statsmakternas intentioner. I förordningen(1986:421) om strukturstöd inom byggarbetsmarknaden stadgas att strukturstödfår lämnas med högst av hela lönekostnaden under högst för sammaarbetstagare. I RRV:s uppföljningsrapport beskrivs den nuvarande tillämpningenpå följande sätt: "Förnärvarande utgår fullt bidrag, dvs för samtliga personer som anställts iGalaxen. Avsikten är visserligen att bidragsstorleken skall stå i proportiontill arbetsprestationerna hos de anställda. Någon genomgående prövning av dettaslag görs dock uppenbarligen inte i anpassningsgrupperna." Medhänsyn till det anförda och till det nuvarande goda konjunkturläget anserutskottet i likhet med motion A285 (m) att statsbidraget till Galaxensuccessivt bör trappas ner. För nästa budgetår bör bidraget fastställas tillhögst , varvid Galaxen skall kunna disponera bidraget flexibelt så att deti största möjliga utsträckning motsvarar den faktiskt nedsatta arbetsförmågani varje enskilt fall. Vad utskottet anfört med tillstyrkan av motion A285 iaktuell del bör ges regeringen till känna. debatt utskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse: 49.beträffande reglerna för strukturstöd till byggnacbarbetare att medbifall till motion 1988/89:A285 yrkande 12 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Medelsanvisning till Sysselsättningsskapandeåtgärder (mom. 51) Underförutsättning av bifall till reservationerna 45 och 49 SonjaRembo, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 57 börjar med "Utskottethar" och slutar med "motsvarande del" bort ha följande lydelse: Utskottethar i det föregående ställt sig bakom moderata samlingspartiets förslag omstatsbidrag på maximalt av lönekostnaden till kommunala beredskapsarbetenoch andra former av sysselsättningsskapande åtgärder i AMV:s regi liksom tillstmkturstöd till byggnadsarbetare. Med hänsyn härtill och till det goda lägetpå arbetsmarknaden tillstyrker utskottet förslaget i motion A285 (m) attanslaget till sysselsättningsskapande åtgärder bör uppgå till 1 . debatt utskottets hemställan under 51 bort ha följande lydelse: 51.beträffande medebanvbning till Syssebättningsskapande åtgärder att riksdagenmed bifall till motion 1988/89: A285 yrkande 20 samt med anledning av propositioneni motsvarande del till Sysselsättningsska- 1988/89:AU11 pande åtgärder /90 anvisar ett reservationsanslag på , Lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m.m. (mom. 52) (), (), (m), () och CharlotteBranting (fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 59 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "aktuella motionerna" bort ha följandelydelse: Utskottetansluter sig till uppfattningen i partimotioner från moderata samlingspartiet(A217) och (A259) samt i motionerna A287 (m) och A459 (m) att lagenom byggnadstillstånd är ett ineffektivt instrument och därför bör avskaffas.Förutom att regleringen leder till utökad byråkrati och ineffektivitet iresursanvändningen har bostadsbyggandet inte kunnat ökas avsevärt överbottennivån . Dessutom tillämpas inte lagen längre utanförStockholms samt . Detta är enhgt utskottet ett beläggför att det finns andra instrument för de arbetsmarknadspolitiskaövervägandena i sammanhanget. Ilikhet med vad moderata samlingspartiets och företrädare haranfört i finansutskottets betänkande 1988/89:FiU20 anser utskottet att det ärfel att bromsa produktiva investeringar med regleringar. Dessa investeringar ärnaturligtvis till gagn för hela landet oavsett var de kommer till stånd.Ingrepp av detta slag strider även mot regeringens i andra sammanhang nyväcktaintresse för avreglering. mening bör således biträda det i ovannämnda motionerframförda kravet på att lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m.m. skallavskaffas. Detta bör ges regeringen fill känna. Med utskottetsställningstagande tillgodoses även syftet i motion A231 (m). delsatt utskottets hemställan under 52 bort ha följande lydelse:, 52.beträffande lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m.m. att medbifall till motionerna 1988/89:A217,1988/89:A259, 1988/89:A287 och 1988/89:A459 samt med anledning av motion 1988/89:A231 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Sammansättningen av (mom. 4) och (båda fp) anför: Enligtvår uppfattning talar flera skäl för att en trepartssamverkan mellan staten samt arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna avspeglas i . En lämplig sammansättning av styrelsen kan därför enligt vår bedömning vara att dessa parter får samma tyngd och representation. Sammansättningenav (mom. 4) 1988/89:AU11 och (båda c) anför: Rentprincipiellt måste utgångspunkten vara att korporativt sammansatta styrelserinte skall förekomma. Med tanke på den mycket omfattande verksamhet som AMSbedriver borde det enligt vår uppfattning övervägas att ge styrelsen en klarparlamentarisk sammansättning. Omman likväl accepterar en ordning där parterna på arbetsmarknaden ingår istyrelsen borde denna ha en sammansättning där paritet råder mellanarbetsgivar- och arbetstagarrepresentanter. Nya riktlinjer för flyttningsbidragen m.m. (mom.12) Lars-OveHagberg (vpk) anför: