bet · GC01KU39 · 1988-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande /89: KU39 ökat Stöd till ledamöter Ibetänkandet behandlas forvaltningsstyrelsens förslag 1988/89:28 om ökat stödtill ledamöter jämte motioner. Utskottet tillstyrker förslaget bådevad gäller en höjning av kostnadsersättningen för att bl.a. möjliggöra bättretekniskt stöd till ledamöterna och en höjning av anslaget till ledamötemasresor för deltagande i möten, konferenser o. d. med parlamentarisk anknytning.Motionema avstyrks. reservation (vpk) yrkas att förslaget avslås samt att skalltillhandahålla den tekniska utrustning som ledamötema behöver för fullgörandeav sitt uppdrag. I en annan reservation (mp) framhålls att en utvärdering börgöras mot slutet av /91 av hur det föreslagna systemet förförbättring av bl. a. det tekniska stödet fungerat. Till betänkandet harfogats två särskilda yttranden (m och fp). Förvaltningsstyrelsenhemställer i förslag 1988/89:28 1. attriksdagen antar förslag till Lag om ändring i lagen om ersättning m. m. till ledamöter {bilaga till betänkandet), 2. attriksdagen i övrigt godkänner de i förvaltningsstyrelsens förslag an givna riktlinjema för ökat stöd till ledamöter. 1988/89:Kl 8 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. attriksdagen avslår förslaget till ändring i lagen om ersättning m. m. till ledamöter, 2. attriksdagen beslutar att skall tillhandahålla ledamöterna den tekniska utmstning som behövs för uppdragets fuHföljande. 1988/89:K19 av (m) vari yrkas att uppdrar åt riksdagensförvaltningsstyrelse att utreda frågan om personliga utredningsassistentertill riksdagsledamöterna och med anledning därav framlägga förslag tillriksdagen. 1 1988/89. 1988/89 KU39 1988/89: K20 av JanSandberg (m) vari yrkas att som sin mening 1988/89: KU39 gerförvaltningsstyrelsen till känna att systemet med tekniska hjälpmedel åtledamöterna bör utformas så att möjlighet ges att välja mellan olika fabrikatoch lösningar. Förvaltningsstyrelsenföreslår på gmndval av en rapport som utarbetats av en parlamentarisktsammansatt arbetsgmpp en uppräkning av riksdagsledamöternaskostnadsersättning. Förslaget innebär att kostnadsersättningen räknas upp med65 % av basbeloppet för samtliga riksdagsledamöter. I enlighet med rapportenföreslås också att mot viss ersättning skall tillhandahålla tekniskutmstning till stöd för ledamötema i deras arbete och att stödet tillpartigmppema för bidrag till ledamöter som deltar i möten, internationellakonferenser o. d. med parlamentarisk anknytning förbättras. Uppräkningenbeträffande kostnadsersättningen föreslås träda i kraft den ,medan uppräkningen av stödet till partigmppema föreslås gälla fr.o.m. den Ijuli . Förvaltningsstyrelsen anger att man återkommer till anslagsfrågan iett senare sammanhang. Demoderata ledamötema av förvaltningsstyrelsen har i ett särskilt yttrandeinstämt i det yttrande från () som bifogats arbets-gmppensrapport. I detta sägs att stödet måste anpassas så långt möjligt till deenskilda ledamötemas arbetssituation och att det därför finns anledning att medbesvikelse se på arbetsgmppens resultat. Majoriteten har, sägs det i yttrandet,genomgående varit inriktad på att öka det stöd som i olika former utgår viapartigmppema, ett synsätt som det finns anledning att vända sig emot. Iyttrandet uttalas en förhoppning att särskildaarbetsgmpp för riksdagsfrågor nu åtempptar sitt arbete. Den bör framläggaförslag som leder till de förbättringar som är nödvändiga vad gällerledamöternas arbetssituation för att hävda roll i den svenskafolkstyrelsen. Imotion Kl8 av m. fl. (vpk) anges under hänvisning till en tillarbetsgmppens slutrapport fogad reservation av Margö (vpk) att vpkej stöder förslaget om att kostnadsersättningen skall höjas och att ledamötematill skall betala avgift för disponerad teknisk utmstning.Motionärema yrkar att avslår det framlagda lagförslaget samt beslutartillhandahåHa ledamötema den tekniska utmstning som behövs för uppdragetsfullföljande, vare sig det gäUer arbete på hemorten eller i . Imotion Kl9 av (m) sägs att det är gott och väl att riksdagensledamöter får ett ökat stöd i form av datomtmstning och telefax m.m. men att dettaförvisso inte är tillräckligt. Det är enligt motionären 1988/89:KU39 högstbeklagligt att inte något konkret förslag föreligger om inrättande avutredningsassistenter för riksdagsledamöterna. I avsaknad av ett sekretariatför den enskilde riksdagsledamoten borde denne i vart fall ha tillgång till enutredningsassistent på åtminstone halvtid. Detta bör enligt motionen närmareutredas av förvaltningsstyrelsen innan förslag avlämnas till . Imotion K20 av () understryks vikten av att de enskildaledamöterna ges goda möjligheter att styra valet av teknisk utmstning. I förstahand gäller detta datomtmstning. Denna bör, sägs det i motionen, kunnakommunicera med nuvarande datorsystem, men målsättningen måste varaatt ledamöterna i stor utsträckning skall kunna välja olika datorlösningar. Förvaltningsstyrelsensförslag har sin gmnd i slutrapporten från en parlamentariskt sammansattarbetsgmpp. Arbetsgmppen hade till uppgift att pröva en förstärkning av deekonomiska resurserna till partikanslierna för att dessa i ökad omfattningskulle få möjlighet att anställa skrivande och utredande personal att ställatill ledamöternas förfogande. Arbetsgmppen skulle också ta upp frågan omlokalbehovet med anledning av ett ökat antal anställda. rapport som avgavs föreslog arbetsgmppen en förstärkning avsåväl stödet till kontorshjälp åt ledamöterna som stödet till partigmppema. Irapporten betonades vikten av att ledamöterna erhöll en kvalificeradbiträdeshjälp. Arbetsgmppen angav att den utbyggnad av stödet till partigmppemasom föreslogs endast var att se som ett första steg. Även om det var angelägetmed en snabb förbättring av det personella stödet för ledamöter ochgmppkanslier fanns det praktiska begränsningar som gjorde att en uppbyggnadmåste ske i etapper. Enligt arbetsgmppen borde inriktningen siktvad beträffar kontorsstödet vara en assistent per var tredje ledamot. Dethävdades i rapporten att det borde vara möjligt att inom ramen för enanställning vid partikanslierna avtala om mera individuellt avpassadeanställningsförhållanden och arbetsuppgifter för att bättre tillgodoseledamötemas egna behov och önskemål. På gmndval av rapporten föreslogförvaltningsstyrelsen (förslag 1988/89:13) en väsentlig höjning av bidraget tiHpartigmppema. Utskottet (1988/89: KU 16) fann liksom förvaltningsstyrelsen attden konstmktion som föreslogs av arbetsgmppen var väl förenlig med ettinflytande för ledamöterna i personfrågor och i fråga om stödets närmareutformning. beslöt i enlighet med förslaget. ges inom ramen för det förstärkta bidraget till partigmppema storamöjligheter att utforma assistent- och utredningshjälpen till ledamötema på detsätt man inom gmppema finner mest lämpligt. Av denna anledning, och med tankepå de synpunkter arbetsgmppen redovisat om behovet av fortsatt utbyggnad avassistenthjälpen, finns enligt ut- 11 1988/89. skottet inget behov av ensärskild utredning om personliga utredningsassis- 1988/89: KU39 tentertillriksdagsledamöterna. Motion Kl 9 avstyrks. Arbetsgmppenangav att den främsta praktiska begränsningen för en snabb utbyggnad av detpersonella stödet till ledamöterna och gmppkan-sliema var bristen påkontorslokaler i hus. I enlighet med sitt uppdrag behandladearbetsgmppen också frågan om utökande av . På förslag avarbetsgmppen gjorde förvaltningsstyrelsen i ett tidigare skede en framställningtill regeringen om det angelägna i att ficktillgång till de lokaler längs som disponeras avutbildningsdepartementet. Enligt den tidsplan som gäller kommer detta attske . Enligt utskottet är det beklagligt att inte övertagandet avdessa lokaler kan ske tidigare. Detnu föreliggande förslaget från förvaltningsstyrelsen om ökat stöd tillriksdagens ledamöter är baserat på arbetsgmppens slutrapport. I den enkätundersökningsom arbetsgruppen gjorde med riksdagsledamöterna framkom starka önskemål om enförbättring av såväl arbetssituationen på hemorten som avkommunikationsmöjligheterna. Önskemål framfördes om tillgång till utmstning sompersondatorer, telefaxapparater, mobiltelefoner m. m. Önskemålen varieradestarkt beroende på en rad faktorer som valkretsens geografiska belägenhet ochstorlek, möjligheterna att på hemorten utnyttja kommunikationsutmstningtillhörig exempelvis partiexpeditioner, ledamöternas uppdrag i och iparti- och organisationsverksamhet m. m. Förslaget innebär i denna del att mangenom att höja kostnadsersättningen försöker åstadkomma en så stor valfrihetsom möjligt för de enskilda riksdagsledamöterna. Ledamöter kan utnyttja den utökadekostnadsersättningen till att själva införskaffa teknisk utrustning eller tillatt ordna med stöd i arbetet på hemorten i annan form. Om de väljer attutnyttja utmstning som tillhandahåller får de enligt förslagetvidkännas ett avdrag på kostnadsersättningen. är den föreslagna höjningen av kostnadsersättningen väl motiverad medtanke på de ökade kraven på ledamöterna att vara tillgängliga för kontaktersåväl med allmänheten, medierna och olika organisationer som med riksdagenäven då de verkar utanför . Den föreslagnalösningen ger största möjliga frihet för ledamöterna att välja tekniskutmstning och annat stöd utifrån den egna arbetssituationen. Ur demokratisksynpunkt är det viktigt att ledamöterna har möjlighet att själva bestämma huruppdraget skall fullgöras och att avgöra vilket stöd i form av tekniskutrustning m. m. som de behöver i sitt arbete. Utskottet tillstyrkerförvaltningsstyrelsens förslag i denna del. Motion Kl 8 avstyrks. Utskottetuttalade i sitt betänkande 1988/89: KU 16 att ledamöternas tillgång tilldataterminal eller mikroprocessor för att kunna utnyttja riksdagensordbehandlingssystem och databaser, i första hand i men också påhemorten, är en viktig resursfråga. Enligt utskottet borde ledamöterna efterhand som de fick tillgång till och lärde sig utnyttja datasystemet i riksdagenockså erbjudas sådan datautmstning som gör det möjligt för dem att även nåkontakt med det från bostaden. Förvaltningsstyrelsensförslag innebär att ledamöterna mot nedsättning i kostnadsersättningen fårmöjlighet utnyttja persondatorer som tillhanda- hålls av och äravpassade för kommunikation med 1988/89: KU39 datorsystem. Påmotsvarande sätt tillhandahålls enligt förslaget annan teknisk apparatur somtelefaxapparater och mobiltelefoner. Sortimentet av teknisk utrustning somerbjuds ledamötema måste enligt utskottet styras av tekniska hänsyn somanpassning till datorsystem, servicemöjligheter m. m. De ledamötersom önskar använda teknisk apparatur av annat slag eller fabrikat än den somtillhandahålls av kan utnyttja den förhöjda kostnadsersättningen fördetta ändamål, men det kan då inte garanteras att den kan utnyttjas förkommunikation med datorsystem eller utmstningen omfattas avserviceavtal som slutits av . Utskottet finner inte att anledningföreligger till ett uttalande av det slag som föreslås i motion K20. Förvaltningsstyrelsenhar i sitt förslag anfört följande beträffande ledamöternas rätt att vidbeskattningen tillgodogöra sig avdrag för de kostnader de åsamkas vidutövandet av uppdraget: Avslutningsvisvill styrelsen erinra om att regeringsrätten i en dom (RÅ 1986ref 130) fastslagit att ett uppdrag som riksdagsledamot får anses omfatta intebara arbete som utförs i samband med verksamhet i formell meningutan också utanför , i den egna valkretsen, i partiorganisationenm.m. samt vad gäller kontaktverksamhet med enskilda och organisationer. Detmåste, som arbetsgruppen framhåller, anses innebära att en riksdagsledamot harrätt att vid beskattningen tillgodoföra sig avdrag inte bara för alla kostnaderhan åsamkas i samband med en valrörelse eller eljest för partipolitisk eller allmänpolitiskverksamhet utan också för kostnader för fortbildning, för studieresor inom ochutom landet, för sekreterar- och kontorshjälp och för representation m. m.,allt i den mån kostnaderna har samband med riksdagsuppdraget. I likhet medarbetsgmppen vill förvaltningsstyrelsen understryka angelägenheten av atttaxeringsnämnderna för att åstadkomma största möjliga rättvisa och likformighetvid riksdagsledamöternas taxeringar behandlar ledamöterna mer likvärdigt närdet gäller avdrag för kostnader i samband med riksdagsuppdraget. Utskottetdelar förvaltningsstyrelsens uppfattning i denna del. Ävenden föreslagna höjningen av stödet till partigmppema för ledamöternasdeltagande i möten, konferenser o.d. med parlamentarisk anknytning är enligtutskottet välmotiverad. Utskottet tillstyrker förvaltningsstyrelsens förslagockså i denna del. 1. beträffandekostnadsersättningen och det tekniska stödet att med bifalltill förvaltningsstyrelsens förslag 1988/89:28 i förevarande del och med avslagpå motionerna 1988/89: Kl8 och 1988/89: K20 antar det i bilaga intagnaförslaget till Lag om ändring i lagen om ersättning m.m. till riksdagensledamöter, 2. beträffandeledamotsstödet i övrigt att med avslagpå motion 1988/89: Kl9 i övrigt godkänner de iförvaltningsstyrelsens förslag 1988/89:28 angivna riktlinjerna /89:KU39 ökat stöd till ledamöter. Närvarande:Olle (), (), (), (), (), (), (), Hans Nyhage(m), (), (), (), (), (vpk), Hans Leghammar (mp), (). () och (). Kostnadsersättningen och det tekniska stödet (mom. 1) BoHammar (vpk) anser dels att den del avutskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Enligt utskottet " ochpå s. 5 slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse: syftar konstmktionen med höjd kostnadsersättning kombinerat medavdrag för lånad teknisk utmstning till att underlätta skatteavdrag förkostnader som uppdraget som riksdagsledamot medför. Förslaget avstyrks i dennadel. Enligt utskottet bör även fortsättningsvis gälla att de kostnader somuppdraget som riksdagsledamot medför får redovisas i deklarationen enligtgäUande villkor. SkuUe det visa sig att kostnaderna är så stora att detbefogar en inkomstförstärkning bör arvodet för riksdagsuppdraget enligtutskottet justeras. En höjning av kostnadsersättningen av det slag somförvaltningsstyrelsen föreslår kan uppfattas som en dold löneförmån. Somföreslås i motion Kl 8 bör tillhandahålla ledamöterna den tekniskautmstning som behövs för uppdragets fullföljande vare sig det gäller arbete påhemorten eller i . Sortimentetav teknisk utmstning som erbjuds ledamöterna måste enligt utskottet styras avtekniska hänsyn som anpassningen till datorsystem,servicemöjligheter m.m. Utskottet finner inte att anledning föreligger tillett uttalande av det slag som föreslås i motion K20. dels att moment 1. i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: I. beträffande kostnadsersättningen och det tekniska stödetatt med avslag på förvaltningsstyrelsens förslag 1988/89:28 iförevarande del och på motion 1988/908: K20 samt med bifall till motion1988/89: Kl8 a) avslår det i bilaga intagnaförslaget tiH Lag om ändring i lagen om 1988/89: KU39 ersättning m. m. tillriksdagens ledamöter, b)uppdrar åt riksdagensförvaltningskontor att kostnadsfritt tillhandahålla ledamötema den tekniskautmstning som behövs för uppdragets fullföljande. Kostnadsersättningen och det tekniska Stödet (mom. 1,motiveringen) HansLeghammar (mp) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 4 böljar med"Enligt utskottet" och slutar med "K 18 avstyrks" bort haföljande lydelse: är åtgärder i syfte att ge ledamötema tillgång till bättre tekniskutmstning väl motiverade med tanke på de ökade kraven att de skall varatillgängliga för kontakter såväl med allmänheten, mediema och olikaorganisationer som med även då de verkar utanförriksdagshuset. Den föreslagna lösningen ger största möjliga frihet förledamötema att välja teknisk utmstning och annat stöd utifrån den egnaarbetssituationen. Ur demokratisk synpunkt är det viktigt att ledamötema harmöjlighet att själva bestämma hur uppdraget skall fullgöras och att avgöravilket stöd i form av teknisk utmstning m. m. som de behöver i sitt arbete.Utskottet tillstyrker förvaltningsstyrelsens förslag i denna del. Detär dock viktigt att den höjda kostnadsersättningen verkligen av ledamötemautnyttjas för det avsedda ändamålet. I annat faH kan den med rätta komma attbetraktas som en dold löneförhöjning. Enligt utskottet bör därför enutvärdering göras vid slutet av 1990/för att utröna om denförhöjda kostnadsersättningen utnyttjats till stöd i form av teknisk utmstningm. Om så inte visar sig vara fallet bör göra en ny prövning avkostnadsersättningen. l.Anders , Hans Nyhage och (alla m) anför: Fråganom en förbättring av riksdagsledamöternas arbetssituation är inte ny. Undersenare år har allt fler röster höjts för att vidta väsentliga förbättringar isyfte att ge ledamöterna rimliga fömtsättningar för att sköta riksdagsuppdragetpå ett effektivt sätt. Riksdagenbestår av 349 ledamöter. Deras sätt att arbeta varierar helt naturligt. Olikaledamöter har olika arbetsmetodik beroende på bakgmnd, bosättningsort, uppdraginom och partier liksom arbetsuppgifter utanför . Det ärdärför rimligt att utforma ledamotsstödet så att det tillgodoser de mångaskiftande behov av stöd som finns. Ledamotsstödetmåste i fortsättningen i ökad utsträckning slussas direkt till de enskildaledamötema. De satsningar som gjorts i form av en höjning avkontorshjälpsstödet innebär att pengar slussas via parti- 1988/89: KU39 gmppemasom sedan har att avgöra hur de skall användas. Inga garantier har skapats föratt det verkligen blir en ökning av skrivhjälpen i enlighet med de intentionersom finns. Den höjning av kostnadsersättningen som föreslås verkar däremot irätt riktning. Den kommer dock blott i ringa grad att medverka till de rejälaförbättringar av arbetsförhållandena som behövs för att ledamötema skall kunnasköta riksdagsuppdraget på ett effektivt sätt. Detverkar tyvärr på flera håll finnas ett motstånd mot att stärka ledamötemasställning genom att ge dem rimliga resurser. Detta är beklagligt, då detrimligen måste finnas goda möjligheter att tillgodose såväl parti-gmpper somenskilda ledamöter. ledamöter har lämnat för att i stället verka somkommunal- eller landstingsråd. Detta har säkert i de flesta fall ett sambandmed skillnaden i arbetssituation. Det måste med beklagande konstateras attarbetsgmppen för ökat stöd till ledamöter som avlämnat sinslutrapport inte lyckats genomföra de genomgripande förändringar som behövsför att vända utvecklingen. Sedanett antal år tillbaka finns inom en särskild arbetsgmppför arbetsformsfrågor. Den har tagit initiativ till ett flertal viktigareformer, t.ex. voteringsfria kvällar och samlade voteringar, men också för attåstadkomma stöd till ledamötema av mera praktisk natur. Som framhålls i motion1988/89: Kl9 av (m) lämnar likväl såväl arbetsformerna som denenskilde ledamotens möjligheter att fullgöra sitt uppdrag mycket i övrigt attönska. Det är därför att hoppas att denna arbetsgmpp nu åtempptar sitt arbeteoch framlägger förslag som leder till de förbättringar som är nödvändiga vadgäller ledamötemas arbetssituation för att hävda roll i den svenskafolkstyrelsen. 2.Birgit och (båda fp) anför: Detfinns anledning att erinra om bakgmnden till arbetsgmppens tillkomst och därmedtill de etappförbättringar som sker beträffande servicen tillriksdagsledamöterna. I motion 1986/87:K230 (fp) hemställdes om ökat datorstöd,principbeslut om en sekreterare/utredare per riksdagsman finansierad viakostnadsersättningen samt att initiativ skulle tas för överlämnande avutbildningsdepartementets lokaler till . Det var också på folkpartietsinitiativ som arbetsgmppen kom till stånd. Dessafrågor har drivits av representant i arbetsgmppen. Det har integått att i denna etapp få gehör för samtliga förslag fullt ut,vilket vi beklagar. De förbättringar som sker är dock av utomordentligtvärde och innebär ett stort steg framåt. När de praktiska fömtsättningama medbl. a. fler arbetsmm föreligger kan ledamotsstödet ytterligare förbättras. Detökar också fömtsättningama för ett mer individualiserat stöd åt ledamöterna. Lag omändring i lagen om ersättning m.m. till ledamöter(1988:589) 1988/89: KU39 Bilaga Härigenom föreskrivs att 10 § lagen om ersättning m.m.fill ledamöter (1988:589) skall ha följande lydelse. 10 § Till en ledamot betalas kostnadsersättning förmånad. Kostnadsersättning utgör för år räknat för ledamot som är berättigadtill traktamente av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring och för annan ledamot ett basbelopp. Efter frånvaro upphörkostnadsersättningen. Talmannen är inte berättigad till kostnadsersättning. 10 § Till en ledamot betalas kostnadsersättning förmånad. Kostnadsersättning utgör för år räknat för ledamot som är berättigadtill traktamente av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring och för annan ledamot 165 proceiu av basbeloppet. För ledamot som disponerar vbs teknisk utrustningtillhörig minskas kostnadsersättningen enligt föreskrifter sommeddelas av . Efter frånvaro upphörkostnadsersättningen. Då skatt, om inte annat överenskoms mellan förvaltningskontoretoch den enskilda ledamoten, den tekniska utrustningen återställas. Talmannenär inte berättigad till kostnadsersättning. Denna lag träder i kraft . Tryckeri, Stocktiolm 1989