bet · GC01SfU12 · 1988-12-31 00:00:00 — Man måste vidare ta hänsyn till en aspekt som anläggs imotion SflO, nämligen att underrättelseskyldigheten blir en ny regel att hållareda på i det omfattande arbetsrättsliga regelverket. Att följa detta regelverki alla dess detaljer är en besvärlig uppgift inte minst för demindre företagen. För sådana företag innebär dessutom den föreslagnaskadestånds-sanktioneringen att de på nya grunder kan komma att ådra sig s.k.informella skadestånd, en sanktionsform som starkt kritiserats i skildasammanhang. På grund av det anförda anser utskottet att böravslå lagförslaget i denna del, dvs. i vad avser ändringarna i 8 § tredjestycket och 13 §. dels att moment 22 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 22. beträffande underrättelse tittarbetstagarorganisation att med bifall till motion 1988/89:SflO ochmed anledning av proposifion 1988/89:69 i motsvarande del antar i bilaga 4framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighetför vård av barn, m.m., Ledighetsrätten (mom. 23) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 22 sombörjar med "har" och slutar med "ochA705." bort ha följande lydelse: Småbarnsföräldrar har rätt att ta utledighet från sina anställningar till dess barnet har uppnått en ålder av . Många föräldrar anser att barn bör vårdas i hemmet. Skälet är bl.a. att barn utvecklas olika och att en del mår bättre av attvistas i sin hemmiljö. Det kan också vara så att barnomsorgen är otillräckligt utbyggd i kommunen. På dessa skäl bör rätten till hel ledighet förlängas tills , Rättenfill förkortad arbetstid är uppskattad och utnyttjas av mänga 1988/89:SfU12föräldrar. Alla barn är emellertid inte mogna att klara sigsjälva före och efter skoldagen. Med hänsyn härtill och fill att utbyggnaden avfritidshemmen är eftersatt i många kommuner bör rätten tillförkortad arbetstid utsträckas tills barnet har fyllt . Isammanhanget kan erinras om att staten för sina tjänstemän medger hel ledighettills barnet har fyllt om det finns särskilda skäl för det. Förkortadarbetstid skall medges "i regel" tills barnet har fyllt medmöjlighet att förlänga den partiella tjänstledigheten även för tid därefter (8§ tjänstledighetsförordningen 1984:111). Utskottetanser att bör uppdra åt regeringen att skyndsamt utarbeta förslag omlagändring i de angivna hänseendena. Medtillstyrkan av motionerna A704, A730 och A705 föreslår utskottet att vadutskottet anfört ges regeringen fill känna. delsatt moment 23 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 23. beträffandeledighetsrätten . att med bifalltill motion 1988/89:A705 och med anledning av motionerna 1988/89:A704 och1988/89:A730 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Arbetstid mellan heltid öch tre fjärdedelstid (mom.24) SiggeGodin och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 23 som börjar med "Arbetsmarknadsutskottethar" och slutar med "motion A731." bort ha följande lydelse: motion A731 föreslagna rätten att förkorta arbetstiden ned till trefjärdedelar av normal arbetstid överensstämmer med vad som har förordats i dendepartementspromemoria som propositionen utgår från. Promemorians förslag haremellertid inte förts vidare i propositionen. Det innebär att regeringen avstårfrån en förändring som ytterligare skulle öka valfriheten och göra det möjligtför en förälder att välja att arbeta t.ex. om det är detför barnomsorgen och familjeekonomin mest lämphga. Deolägenheter som kan uppstå för arbetsgivaren kan inte anses överväga defördelar det innebär för föräldrar att på detta vis ytterligare kunna formavardagen efter den egna familjens behov. Utskottet anser därför att motionenslagstiftningsyrkande bör bifallas. debatt moment 24 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 24. beträffandearbetstid mellan heltid och tre fjärdedebtid att medanledning av motion 1988/89: A731 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 4Riksdagen 1988/89.11 saml. Särskildayttranden i988/89:SfUi2 Socialförsäkringsskyddet efter utlandstj änstgöring GullanLindblad (m), (), (), (),() och () anför: Socialförsäkringsskyddetför personer som har arbetat utomlands är i vissa fall bristfälligt och inteminst gäller detta föräldraförsäkringen. Vi anser att det är angeläget attfrämst de s.k. volontärerna erbjuds ett bättre skydd. Med hänsyn tillatt en utredning pågår inom om vilkaåtgärder som kan vidtas för att förbättra deras skydd, och då denna utredningskall redovisas till regeringen , avstår vi emellertid från attreservera oss. GullanLindblad, och (alla m) anför: Ilagen om allmän försäkring finns inskrivet att den fastställda SGI-n iallmänhet inte får sänkas medan en förälder är helt eller delvis ledig frånförvärvsarbete för vård av barn och barnet inte har fyllt . Som utskottethar redovisat har utfärdat rekommendationer att förälderunder vissa angivna förutsättningar kan ha kvar sin SGI även efter det attbarnet fyllt . Vianser att i lagen om allmän försäkring bör tas in föreskrifter somöverensstämmer med de nämnda rekommendationerna. Med hänsyn till att dennafråga lär komma att aktualiseras i samband med den fortsatta utbyggnaden avföräldraförsäkringen avstår vi dock från att reservera oss. I proposition 1988/89:69framlagda 1988/89:SfU12 1 Förslag till B>'aga l Lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring .., i Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3, 6 och 10§§ lagen(1962:381) om allmän försäkring' skallha följande lydelse. Föräldrapenningmed anledning Föräldrapenning med anledning av ett barns födelse utgesunder av ett barns födelse utges under högst 360 dagarsammanlagt för sammanlagt för Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning underytteriigare 180dagar för varje barn utöver det första. Omföräldrarna gemensamt har vårdnaden om barnet, har varje förälder rätt attuppbära föräldrapenning under minst 90dagar av den i första stycket angivnatiden. ' Enförälder som ensam har vårdnaden om barnet har rätt att själv uppbäraföräldrapenningen under hela den tid som anges i första och andra styckena. Enförälder kan avstå rätt att uppbära föräldrapenning till förmån för den andraföräldern. Ett avstående från rätt att uppbära föräldrapenning görs genomskriftlig anmälan till . Föräldrapenning utges inte för Föräldrapenningutges längst till barn som fyllt . dess barnet har fyllt eller till den senare tidpunkt dåbarnet har avslutat det första skolåret. 6§-i Hel föräldrapenning utgör lägst omdagen (garantinivå). Föräldrapenning för de första Föräldrapenningför utges med belopp mot- utges med belopp mot svarande förälderns sjukpenning, svarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt 3kap. med undan- beräknad enligt femte stycket, om tag av 5a fjärde och femte styckena föräldern under minst 240dagar i saml 10a och I0b följd före barnets födelse eller den under minst 240dagar i följd före beräknade tidpunkten härför har barnets födelse eller den beräknade varit försäkrad för en sjukpenning tidpunkten härför har varit försäk- över garantinivån, rad för en sjukpenning över garan tinivån. Utövervad som anges i andra Utöver vad som anges i andra stycket utges föräldrapenning för stycket utges föräldrapenning för varje barn för 90dagar med belopp varje barn för ISOdagar med be motsvarande förälderns sjukpen- lopp motsvarande förälderns sjuk- ning, beräknad enligt 3kap. ined penning, beräknad enligt femte undantag av 5§ fjärde och femte stycket, och med belopp styckena samt 10a och 10bS§, och enligt garantinivån. 'Lagen omlrvckt 1982:120, - Senaste Ivdelsc 1985:87, 'Scnastclydelsc 1987:223, med belopp enligt garantinivån. Föräldrapenning vid flerbarnsbörd enligt 3 § andra stycket beräknas enligt tredje stycket. Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning enligt 3§andra stycket or med belopp motsvarande förälderns sjukpenning,beräknad enligt femte stycket, och med belopp enligt garantinivån. När föräldrapenning enligt andrå-fjärde styckena skall utges medbelopp motsvarande förälderns sjukpenning, skall beräkningen ske enligt 3 kap.med undantag av 5 § fjärde och femte styckena samt 10 a och 10 b §§. Utan hinder av vad som föreskrivs i andra-Qärdestyckena skall, om förälderns sjukpenninggrundande inkomst har sänkts enligt 3kap. 5 § tredje stycket 5, föräldrapenningen till dess barnet fyller två årberäknas lägst på grundval av den sjukpenninggrundande inkomst som gällde innansänkningen skedde eller den högre inkomst som löneutvecklingen inomyrkesområdet därefter föranleder, om föräldern avstår från förvärvsarbete förvård av barn. Är kvinnan gravid på nytt vid utgången av och beräknasbarnets födelse ske eller föds barnet inom nämnda tid, skallhennes föräldrapenning även fortsättningsvis beräknas på motsvarande satt. 10§ En förälder har rätt till tillfälligföräldrapenning för vård av ett barn, som inte har fyllt , om föräldernbehöver avstå från förvärvsarbete i samband med 1. sjukdom eller smittahos barnet, 2. sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare, 3. besök i samhällets förebyggande barnhälsovård, 4. vårdbehov som uppkommer till följd av att barnets andra förälderbesöker läkare med ett annat barn till någon av föräldrarna, under förutsättningatt sistnämnda barn omfattas av bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning. Förvård av ett barn vars levnadsålder understiger 240dagar utges tillfälligföräldrapenning enligt första stycket endast om tillsynen av barnet ärstadigvarande ordnad eller om barnet vårdas på sjukhus. 1988/89:SfU12 Bilaga 1 Enförälder till barn som fyllt fyra men inte har rätt till tillfälligföräldrapenning även när föräldern avstår från förvärvsarbete i samband medföräldrautbildning, besök i barnets skola eller besök i förskole- ellerfritidshemsverksamhet inom samhällets barnomsorg i vilken barnet deltar (kontaktdagar). Enförälder till barn som fyllt har, t i II och med det kalenderår undervilket barnet fyller , rätt till tillfällig föräldrapenning även närföräldern avstår från förvärvsarbete i samband med föräldrautbildning, besöki barnets skola eller besök i förskole- eller fritidshemsverksamhet inomsamhällets barnomsorg i vilken barnet deltar (kontaktdagar). Senaste lydelse 1988:130. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1988/89:SfU12 Rätttill tillfällig föräldrapenning tillkommer även en fader som avstår från förvärvsarbete isamband med barns födelse för att närvara vid forlossningen, biträda i hemmeteller värda barn. Motsvarande gäller i tillämpliga delar för en fader vidadoption av barn, om barnet inte fyllt tio är. Som adoption anses även attnågon tar emot ett barn i avsikt att adoptera det. 1.Denna lag träder i kraft den Ijuli 1989. 2.1fråga om föräldrapenning för vård av barn som är födda gäller4 kap. 3§ första stycket och 6§ tredje stycket i den äldre lydelsen. För värdav barn som är fött eller utges dockföräldrapenning för ytteriigare med belopp motsvarandeförälderns sjukpenning. Det utökade antalet dagar gäller vid flerbarnsfödselendast ett barn. 3.Äldre föreskrift i 4 kap. 3§ sjätte stycket gäller fortfarande i fråga om värdav barn som är födda eller tidigare. Lagom ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet förvård av barn, m.m. 1988/89: SfU 12 Bilaga 1 Härigenomföreskrivs att 6, 8 och 13§§ lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård avbarn, m.m.' skall ha följande lydelse. Ledighet får delas upp på högst två perioder förvarje kalenderår. Berör ledighetsperiod mer än ett kalenderår, skall denhänföras till det kalenderår under vilket ledigheten har påbörjats. Ledigheten får delas upp på högst tre perioder förvarje kalenderår. Berör en ledighetsperiod mer än ett kalenderår, skall denhänföras till det kalenderår under vilket ledigheten har påbörjats. Ledighet under tid då arbetstagaren uppbärföräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning enligt 4kap. 4§ andrastycket, 10 eller 11§ lagen (1962:381) om allmän försäkring får delas upp utanhinder av bestämmelserna i första stycket. 8§Ledighet skall förläggas till dag som arbetstagaren begär. Vid förkortning avarbetstiden till hälften eller till tre fjärdedelar av normal arbetstid skalldock förkortningen spridas över arbetsveckans samtliga dagar, om ej särskilda skälföranleder annat. Arbetsgivarenskall samråda med arbetstagaren beträffande ledighetens föriäggning underdagen och andra med ledigheten sammanhängande frågor, om förhandling medarbetstagarens organisation ej har ägt rum. Uppnås ej överenskommelse,bestämmer arbetsgivaren i dessa frågor i den mån ej annat har avtalats.Arbetsgivaren får dock ej utan arbetstagarens samtycke förlägga ledighetentill annan tid än arbetsdagens början eller slut. Har beslut i fråga som avses i andra stycketträfi"ats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagaren ellerföreträdare för arbetstagaren, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren ombeslutet. Underrättelsen skall om möjligt lämnas senast före ledighetensbörjan. Arbetsgivarenskall samråda med arbetstagaren beträffande ledighetens förläggning underdagen och andra med ledigheten sammanhängande frågor, om förhandling medarbetstagarens organisation ej har ägt rum. Uppnås ej överenskommelse,bestämmer arbetsgivaren i dessa frågor i den mån ej annat har avtalats.Arbetsgivaren får dock ej utan arbetstagarens samtycke dela upp ledighetenunder arbetsdagen eller förlägga den till annan tid än arbetsdagens börjaneller slut. Harbeslut i fråga som avses i andra stycket träffats på annat sätt än genomöverenskommelse med arbetstagaren eller företrädare för arbetstagaren, skallarbetsgivaren underrätta arbetstagaren och dennes lokalaarbetstagarorganisation om beslutet. Underrättelsen skall om möjligt lämnassenast före ledighetens början. ' Lagen omtryckt 1979:645.-Scnastcivdelse 1985:90, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1988/89:SfU12 13§ "S ' En arbetsgivare sOiti bryter mot En arbetsgivaresom bryter mot denna lag skall betala arbetstagaren denna lag skall betala skadestånd skadestånd för den förlust som för den förlust som uppkommer uppkommer och för den kränkning och för den kränkning som har som har skett. Omdet är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. Dennalag träder i kraft . Arbetsmarknadsutskottetsyttrande BHaga 2 1988/89: AU2y Socialförsäkringsutskottethar berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1988/89:69 om utbyggnad av föräldraförsäkringen och förstärkt föräldraledigheti vad avser bilaga 2 om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet förvård av barn m.m. jämte tre med anledning härav väckta motioner. Underallmänna motionstiden har därjämte väckts fem till arbetsmarknadsutskottetremitterade motioner om föräldraledighet, nämligen 1988/89:A704 av KerstiJohansson och (båda c), 1988/89:A705 av och (båda s), 1988/89:A730 av och (båda fp), 1988/89:A731 av m.fl. (fp) samt 1988/89; A741 avKarl (). Med överlämnande av dessa motioner fär utskottet anföraföljande. Föräldraledighetslagenger arbetstagare rätt till ledighet i deras egenskap av föräldrar eller därmedlikställda vårdnadshavare. Ledigheten kan tas ut dels som hel ledighet tillsbarnet har fyllt ett och halvt år, dels som förkortning av arbetstiden till trefjärdedelar av normal arbetstid ("6 timmars arbetsdag"). Rätten tillförkortad arbetstid gäller tills barnet har fyllt eller har avslutatsitt första skolår. Kvinnor har vidare rätt till ledighet före ochefter en förlossning och är berättigade till ledighet för amning. Dessutomger lagen rätt till ledighet för den tid under vilken arbetstagaren har rätttill föräldrapenningförmåner enligt lagen om allmän försäkring. att om föräldrapenningen byggs ut så ökar rätten till ledighet.Möjligheterna att ta ut föräldrapenning som hel, halv eller fjärdedelsföräldrapenning ger motsvarande möjligheter att variera ledighetsuttaget. Deaktuella regeringsförslagen i proposition 69 går inte in på ledighetsrättensomfattning utan gäller hur den dagliga föräldraledigheten, dvs. förkortningenav arbetstiden, skall förläggas och förfarandet då arbetsgivaren ocharbetstagaren inte är överens om hur denna ledighet skall förläggas. Detta harföranlett förslag i ett par av motionerna som i övrigt särskilt gällerledighetsrättens omfattning. Bilaga2 Regeringen föreslår att antalet tillåtna ledighetsperioder under ett kalenderårvidgas från två till tre (6 §). Utan arbetstagarens samtycke skall den dagligaledigheten inte få delas upp, utan den skall i så fall förläggas antingen tillarbetsdagens början eller dess slut (8 § andra stycket). Frågan om uppdelning av den dagliga ledigheten mot arbetstagarensvilja har utskottet tidigare behandlat i betänkandet AU 1985/86:5 (s. 15). fall arbetsgivaren och arbetstagaren inte kommer överens om hur den dagligaledigheten skall förläggas utan förläggningen bestäms ensidigt av arbetsgivarenär det endast arbetstagaren som behöver underrättas om beslutet. Regeringenföreslår att arbetsgivaren i sådana fall skall vara skyldig att underrätta ävenarbetstagarens fackliga organisation om sitt beslut (8 § tredje stycket).Underrättelseskyldigheten föreslås bli skadeståndssanktionerad (13 §). () yrkar i motion 1988/89:SflO att regeringens förslag skall avslåsi denna del. Syftetmed den föreslagna tilläggsbestämmelsen i 8 § är att ge de fackligaorganisationerna bättre möjligheter att stödja medlemmarna när de får problemmed förläggningen av föräldraledigheten. En av orsakerna till att stödetuteblir är enligt propositionen att arbetstagaren uppfattar sin begäran omledighet som en personlig angelägenhet snarare än en facklig och attorganisationerna därför inte får kännedom om förekommande problem. Detär vidare att märka att den underrättelseskyldighet som förordades i dendepartementspromemoria som ligger till grund för regeringens förslag (DsA1987:6) gick längre. I promemorian föreslogs nämligen att arbetsgivaren skulleha sakliga skäl för sitt beslut och på begäran redovisa dem skriftligt. Därmedöppnades möjlighet för arbetstagaren och den fackliga organisationen att som ensista utväg påkalla domstolsprövning av ledighetens förläggning. Dessa förslagi departementspromemorian fullföljs dock inte i propositionen. Den avvägning avarbetstagar- och arbetsgivarintressena som innefattas i regeringensställningstagande på denna punkt godtas av utskottet, som alltså tillstyrkerlagförslaget i motsvarande delar och avstyrker motion SflO. Somovan nämnts ger föräldraledighetslagen rätt till hel ledighet tills barnet harfyllt . Rätten till förkortad arbetstid gäller fills barnethar fyllt . och (båda c) i motion 1988/89:A704 och ochCharlotte Branfing (båda fp) i motion 1988/89:A730 yrkar att rätten till helledighet skall föriängas tills barnet har fyllt . Samma motionärer yrkarvidare liksom och (båda s) i motion 1988/89:A705att rätten till förkortad arbetstid skall utsträckas att gälla tills barnet harfyllt . Motsvarandeyrkanden har återkommande behandlats av arbetsmark nadsutskottet, senast i betänkandena AU 1987/88:5 och 20. Utskottet har i 45 dessa sammanhang ställtsig avvisande till tanken att förlänga den obetalda 1988/89:SfU12ledigheten. Utbyggnaden av föräldraförsäkringen enligt regeringens förslagi Bilaga 2 den föreliggande propositionen kommer som sagts attvidga rätten till föräldraledighet med ekonomisk kompensation. Utskottet ansermed hänsyn härtill att inte har anledning att frångå sina tidigareställningstaganden utan avstyrker därmed de förevarande motionerna. Arbetstid mellan trekvartstid och heltid Föräldraledighetslagensbestämmelser om rätt till förkortad arbetstid innebär att arbetstagaren haratt välja mellan att antingen arbeta på heltid eller på tre fjärdedelstid. Idet här sammanhanget bortses från möjligheten att arbeta på halvtid under dentid då arbetstagaren uppbär halv föräldrapenning. Det finns enligt lagen intenågon rätt för arbetstagaren att begära en förkortning av arbetstiden somligger mellan tre fjärdedels arbetstid och hel arbetstid, t.ex. fyra femtedelarav den normala arbetstiden. I propositionen diskuteras en ökad valfrihet idetta hänseende, men något förslag härom läggs inte fram. föreslårdäremot i motion 1988/89:A731 att det införs möjlighet till en valfriförkortning av arbetstiden ned till tre fjärdedelar av arbetstiden. Motionsyrkandetöverensstämmer med vad som har förordats i den tidigare nämndadepartementspromemorian. I propositionen invänds att ledighet mellantrekvartstid och heltid redan förekommer genom överenskommelser, antingen ikollektivavtal eller direkt mellan arbetsgivare och arbetstagare. Valfrihetenökar vidare genom föräldraförsäkringens utbyggnad och den ovan redovisadeutvidgningen av antalet ledighetsperioder. Fördelarna för arbetstagarna av enökad valfrihet, sägs vidare i propositionen, får vägas mot olägenheterna förarbetsgivarna i personalplaneringen. Frågan hur ledighetsreglerna framdelesbäst skall samordnas med föräldraförsäkringens bestämmelser bör ytterligareanalyseras och den ökade valfriheten i fråga om arbetstider belysas närmareinnan förändringar föreslås. Utskottet delar denna uppfattning och avstyrkerdärför motionens yrkande om en lagändring på denna punkt. Lagförslaget i återstående del Återståendedel av det aktuella lagförslaget från regeringen (rubrik, ingress ochikraftträdandebestämmelse) lämnas av utskottet utan erinran. Skydd mot omplacering m.m. Imotion 1988/89: A741 föreslår () en undersökning som skallbelysa föräldrars möjligheter att utnyttja rätten till ledighet. Som exempel påfrågor för undersökningen anger motionären hur arbetstider, lön och karriärpåverkas och om det finns utsagda eller outsagda påtryckningar att inte ta utledighet. Såsomsägs i propositionen (s. 21) har arbetshvscentrum beviljats medel frånarbetsmiljöfonden för en treårig studie av hur föräldraledighetslagen tolkasoch tillämpas av de lokala parterna på arbetsmarknaden och av enskildaanställda. Detta är ett arbete som pågår. Därmed får syftet med motionen anses varatillgodosett, och densamma påkallar inte någon 1988/89:SfU12 åtgärd. Stockholmden På arbetsmarknadsutskottets vägnar Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (),(), (), (), (), SiggeGodin (fp) och (vpk). SonjaRembo (m), (), (), (),(), () och () anser att den del avavsnittet Ledighetsperioder m.m. som börjar med "Syftet med" ochslutar med "motion SflO" bort ha följande lydelse: Detaktuella regeringsförslaget innebär att om arbetsgivaren och arbetstagareninte kommer överens om hur den dagliga ledigheten skall förläggas så skallarbetsgivarens beslut delges inte bara arbetstagaren själv utan även den lokalafackliga organisation som arbetstagaren tillhör. Detta är en tveksam ordning.Om arbetstagaren inte på eget initiativ vänder sig till sin organisation idenna sak kan det bero på att arbetstagaren mer ser den som en personligangelägenhet än en facklig fråga. Detär vidare så att ledighetsrätten enligt föräldraledighetslagen tillkommerarbetstagarna i lika mån utan avseende på om de fillhör en fackligorganisation. Med den föreslagna regeln kommer de arbetstagare som av skildaanledningar inte är fackligt organiserade att få en annan rättslig ställning ände som är fackligt organiserade. Detta är inte förenligt med sedvanligarättsliga principer. Manmåste vidare ta hänsyn till en aspekt som anläggs i motion SflO, nämligen attunderrättelseskyldigheten blir en ny regel att hälla reda på i det omfattandearbetsrättsliga regelverket. Att följa detta regelverk i alla dess detaljer ärredan i dag en besvärlig uppgift inte minst för de mindre företagen. För sådanaföretag innebär dessutom den föreslagna skadestånds-sanktioneringen att de pånya grunder kan komma att ådra sig s.k. informella skadestånd, en sanktionsformsom starkt kritiserats i skilda sammanhang. Pågrund av det anförda anser utskottet att bör avslå lagförslaget idenna del, dvs. i vad avser ändringarna i 8 § tredje stycket och 13 §. 2.Ledighetsrätten 1988/89:SfU12 Bilaga 2 (), (), () och Godin (fp) anser att dendel av avsnittet Ledighetsrätten som börjar med "Motsvarandeyrkanden" och slutar med "förevarande motionerna" bort ha