bet · GC01JuU2 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 JuU2 I detta betänkande behandlar utskottet en motion somriktar sig mot förekomsten av oseriös utbildning i japanska kampsporter.Utskottet avstyrker - med visst uttalande - bifall till motionen. 1987/88;Ju810 av (), vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning av förekomsten av karateklubbarsom förmedlar kunskap i våldsanvändning och där idrottsliga mål saknas och därklubben inte är ansluten till . Allmänt om budosporterna m.m. Till de orientaliska kampsporterna hör bl.a. judo, aikido,karate, kendo och jiujitsu. Ett samlingsnamn för dessa är/jmo. Gemensamt förbudosporterna är attde härstammar från eller angränsande länder. Judo, som betyder "den mjuka vägen", utövas utanvapen med användning av kast och grepp. Tonvikten ligger mera på snabbarörelser och förslagenhet än på ren fysisk styrka. Judo utövas som motions- ochtävlingssport över hela världen och har förekommit vid de år 1964. Till grund för judo och för flertalet övriga kampsporter liggerjiujitsu ("mjuk teknik"). Aikido betyder "den harmoniska kraftens väg" ochär en ren självförsvars-teknik. Det förekommer inga tävlingar i aikido utanavsikten för utövaren är att uppnå harmoni och öva upp smidighet, koncentrationoch följsamhet. Aikido bygger på cirkelrörelser, som syftar till att avleda denanfallande kraften eller få den att verka mot den som anfaller. Som rensjälvförsvarstek-nik utan krav på fysisk styrka har aikido många kvinnliga ochäldre utövare. Också karate, som betyder "tom hand", är ensjälvförsvarsteknik som utövas utan vapen. Rörelserna består huvudsakligen avslag, knuffar och sparkar. 1 karatetävlingar är det inte tillåtet att träffamotståndaren utan 1 1988/89. utövarenfår endast "markera" slaget eller sparken. En särskild form av 1988/89:JuU2 karate är kungfu, med ursprung från . Från härstammarden med karate snarlika kampsporten taekwondo. Kendo betyder "svärdets väg" och är en modernform av den fäktning som i det gamla utövdes av samurajerna. I kendoanvänder sig utövarna av en speciell skyddsutrustning och i stället för enskarpslipad klinga används ett bambusvärd. kallades i det gamla en hemlig agent ellerspion som huvudsakligen verkade bakom fiendens linjer. En ninja använde sigbl.a. av en magisk konst (ninjutsu) för att göra sig "osynlig" ellerför att på annat sätt undgå upptäckt. En ninja använde sig av olika redskap ochhjälpmedel, bl.a. sådana som liknade kaststjärnor och karatepinnar. är ett officiellt specialförbund förde japanska kampsporterna inom . harsin idrottsliga verksamhet uppdelad på fyra sektioner: aikido, jiujitsu, karateoch kendo. Till karatesektionen hör även taekwondo och kung fu. fanns tidigare också en judosektion, men sedan den 1 juli 1988utgör ett eget specialförbund inom . hör ca 450 klubbar med sammanlagt drygt23 000 utövare. Störst är karatesektionen med 235 klubbar och ca 14 500utövare. har 158 klubbar med ca 12 000 utövare. Enligt motionären förekommer det-vid sidan av seriöstävlingsverksamhet-att kunskaper i karate och ninja tillhandahålls utanförBudoförbundets kontroll. I motionen framhålls att denna utbildningsverksamhetär rent kommersiell och att varken instruktör eller elev har ett sportsligt målutan avsikten är endast att lära ut hur man dödar eller grovt misshandlarmänniskor. För ninja och liknande stridstekniker finns därmed enligtmotionärens uppfattning inte något seriöst eller meningsfullt användningsområde,och det finns skäl att närmare kartlägga omfattningen och inriktningen av denutbildningsverksamhet som förekommer. Utskottet har inhämtat remissyttranden över motionen frånbrottsförebyggande rådet (BRÅ) och . BRA anser att några lagstiftningsåtgärder mot oseriösverksamhet inom kampsporterna inte är påkallade. Det är dockenligt BRÅ angeläget att polisen följer utvecklingen på området och att - omverksamheten ökar i omfattning-frågan om åtgärder tas upp på nytt. Vidareanför BRÅ i sitt yttrande bl.a. följande; Det kan inte uteslutas att oseriöst utövade kampsporterkan öka risker för våldsbeteende hos unga. Det är t.ex. möjligt att ungdomarmed våldstendenser dras till den form av kampsporter som har andra syften änidrottsliga. Vi vet att ungdomar med sociala anpassningsproblem generellt settdeltar mera i olikatyper av kvalitativt sett sämre fritidsaktiviteter än andra ungdomar. Derasfritid är också i betydligt mindre utsträckning kontrollerad av föräldrar.Några klara belägg för att ungdomar som tränar olika typer av kampsporterskulle vara mer våldsbenägna än andra finns dock inte. gäller deforeningsdrivna kampsporterna får det anses mindre sannolikt att ungdomar,som under ordnade förhållanden deltar i dessa idrottsutövningar, till följdav detta blir våldsamma. BRÅ är medvetet om att det kan finnas ett litet antalkarateklubbar med oönskad verksamhetsinriktning. Med nuvarande lagstiftninganser dock BRÅ att möjligheterna att formellt ingripa mot den i motionenpåtalade verksamheten är mycket små. Med hänsyn till de grundläggande fri- ochrättigheterna om mötes- och föreningsfrihet (2 kap. 1 § regeringsformen) synesdet inte möjligt att förbjuda dem som bedöms vara oseriösa utövare av karateoch andra stridstekniker att slå sig samman för att utöva fritidsverksamhet.Det synes inte heller möjligt att begränsa föreningsfriheten på området sålänge verksamheten inte är av militär natur eller innebär förföljelse av vissfolkgrupp (2 kap. 14 § regeringsformen). Det kan vidare antas, att utövare eller instruktörer i sinverksamhet inte har sådant uppsåt att reglerna i om förberedelseeller medverkan till brott är tillämpliga. Om någon vid sådana övningstillfällenskadas kan naturligtvis bestämmelser om misshandel bli aktuella. Vid sidan av den statliga utbildningen i självskydd ochnärstridsteknik, som förekommer för t.ex. polis, militär och väktare, har desenaste åren etablerats företag som säljer försvarskunskap till allmänheten -främst till företagsledare och privata skyddsvakter. Härutöver förekommer denoseriösa kommersiella verksamheten, som motionären beskriver. Dessa privataverksamhetsformer omfattas av näringsfriheten och verksamheten som sådan ärinte underkastad insyn från det allmännas sida. Det synes därför inte möjligtatt utan en omfattande förändring av nu gällande lagstiftning ingripa motformer av kampsporter som kan anses oetiska. En sådan genomgripandelagstiftningsförändring anser BRÅ inte vara motiverad med hänsyn till detänkbara brottsförebyggande effekterna. En förfrågan vid några polismyndigheter ochfritidsförvaltningar (, , , och ) tyderpå att de påtalade missförhållandena är av mindre omfattning och heltlokaliserade till . Klubbarna är inte sällan löstorganiserade och av varierande varaktighet. Även orn det kan finnas karateklubbar med oönskadverksamhet synes förekomsten vara begränsad. Det införda förbudet motatt inneha s.k. gatustridsvapen på allmän plats kan medverka till att minskabruket av tillhyggen också i oseriösa kampsporter. Det är av speciellt storvikt att ungdomar med sociala anpassningsproblem över huvud taget får tillgångtill organiserade fritidsverksamheter i föreningsregi. Enligt - som inhämtat yttrandefrån - finns inget att invända mot motionärens förslagatt låta utreda förekomsten av klubbar som förnedlar kunskap i våldsanvändningoch som inte är anslutna till . Enligt böremellertid först ges möjlighet att klart avgränsa den del avbudoverksamheten som hör hemma inom idrottsrörelsen. I yttrandet förutsätter aH verksamhetsom organiseras inom bedrivs inom ramen för de regler somBudoförbundet har antagit, a» ansvarar förden utbildning somförekommer inom den egna idrotten och att föreningar som är anslutna till Budoförbundetär organiserade enligt de demokratiska principer som svensk 1988/89: JuU2idrottsrörelse bygger på. I anslutning härtill anför Riksidrottsförbundetvidare bl.a. följande. Inte minst med avseende på karate måste dessaförutsättningar gälla. organiserar enligt sina stadgar karate.Inom karaten finns ett flertal olika "stilar". Varje stil har sittsärskilda namn och inte sällan även ett inregistrerat varumärke (som innehas avannan än ). Stilar förekommer även inom organiserade iegna "stilförbund", vilka ej är anslutna till Riksidrottsförbundet.Genom sin mångskiftande karaktär, och genom inflytandet av utanförBudoförbundet stående krafter, kan karaten vara svår för attutöva kontroll över. har i sina stadgar inte heller föreskrivitvilka delar av karaten man organiserar. I yttrandet förklarar sig ha föravsikt att överlägga med i syfte att få klarhet i huruvidaBudoförbundet bör organisera all karateutövning. att , inom ramen för gällande stadgar ochbestämmelser, bör försäkra sig om större möjligheter än när det gälleratt utöva kontroll över klubbarnas verksamhet, t.ex. beträffande ansvar förgraderingsregler och utseende av s.k. mästare. I detta betänkande behandlar utskottet en motion somriktar sig mot förekomsten av oseriös utbildning i japanska kampsporter. Enligtmotionären syftar denna enbart till att lära ut våldsanvändning, och densaknar idrottsliga mål. är officiellt specialförbund förjapanska kampsporter inom . Till förbundet hör ca450 klubbar med sammanlagt drygt 23 000 utövare. Utskottet har inhämtat remissyttranden över motionen frånRiksidrottsförbundet och brottsförebyggande rådet (BRÅ). Utövandet av japanska kampsporter utgörs till den heltövervågande delen av allvarligt syftande, idrottslig verksamhet i ordnadeformer. Utövningen synes ha en stark dragningskraft på särskilt ungdom. ISverige sker denna verksamhet i och regi.Träning och tävling i japanska kampsporter ingår därmed i den viktigasamhällsgemenskap som den samlade idrottsrörelsen utgör. Mot utövandet isådana former av t.ex. karate finns inget att erinra; träning och tävling ijapanska kampsporter kan anses utgöra en på det hela taget meningsfylldfritidsaktivitet. Vad den nu aktuella motionen vänder sig emot är ett oseriöstutövande av japansk kampsport som i praktiken innebär att utbildningtillhandahålls i användning av våld. I linje med vad utskottet haruttalat om vikten av åtgärder mot våldsbrottsligheten anser utskottet attuppmärksamhet bör riktas också mot sådan våldsutbildning som påtalas imotionen. Förekomsten av verksamhet av detta slag torde visserligen - somframgår av remissyttrandena - vara begränsad, men enligt utskottets mening ärdet angeläget att sådan utbildning som enbart syftar till våldsutövande upphör.Utskottet kan ocksåkonstatera att åtgärder i detta syfte har vidtagits av bl.a. Budoförbun- 1988/89:JuU2 det och att även polisen har uppmärksamheten riktad mot denverksamhet som det här gäller. Utskottet noterar särskilt att avseratt verka för att det tillskapas en bättre ordning, bl.a. i fråga ommöjligheterna att utöva kontroll över verksamheten. Som framgått delar utskottet den oro för en ökad våldsanvändningsom kommer till uttryck i motionen, och enligt utskottets mening är det viktigtatt man från polisens sida också i fortsättningen noggrant följer utvecklingennär det gäller oseriös kampsportsutbildning och därvid - i samverkan medidrottsrörelsen - vidtar de åtgärder som kan anses erforderliga. Utskottetutgår från att så sker utan någon särskild åtgärd från sida. Meddessa uttalanden avstyrker utskottet bifall till motionen. att avslår mofion 1987/88;Ju810. Närvarande; (), (),(), (), (), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), (), AndersAndersson (m), (), (), (vpk), KentLundgren (mp), (), () och ().