bet · GC01FiU20 · 1988-12-31 00:00:00 — bör i enlighet med vad somanförs i motion Fi210 yrkande 4 av regeringen begära förslag till lagstiftningi detta syfte. delsatt utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse: 19. beträffandefacklig vetorätt vid utländska företagsköp att med bifall fill motion1988/89:Fi210 yrkande 4 hos regeringen begär förslag till lagstiftning medsyfte att ge de fackliga organisationerna vid resp. företag vetorätt vidförsäljning av svenska företag till utländskt kapital eller svenska företagsuppköp av företag i utlandet. 32.Facklig vetorätt vid utländska företagsköp (mom. 19, motiveringen) AnneWibble (fp), (), (), () och LarsDe () anser att den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "yrkande 4" bort haföljande lydelse: uppfattning innebär ufiändska företagsförvärv i vanligen ensfimulans för företagen. Teknikutvecklingen främjas och investeringstaktenökar. Därmed stärks företagens konkurrenskraft och förmåga att gesysselsättning. Utskottet anser mot denna bakgrund att åtgärder bör vidtas föratt underlätta och stimulera företagens internationalisering.Företagsförvärvslagen bör därför upphävas . Utskottet anser därför inte att restriktioner av den typsom föreslås i 1988/89:FiU20 motion Fi210 bör införas i svenska företag. Mofionen bör avslås av Reservationer . Anknytning till det europeiska monetära samarbetet(EMS) (mom. 20) (), (), (), FilipFridolfsson (m) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 50 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "därför avutskottet" bort ha följande lydelse: Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Deteuropeiska monetära systemet (EMS) trädde i funktion . Dess syfte äratt upprätta ett närmare samarbete, som leder fill en zon av monetär stabiliteti . EMS efterträdde den s.k. valutaormen som efterBretton-Woods-systemets sammanbrott fungerat under perioden 1972-1978.Samarbetet vilar på ett avtal mellan deltagarländernas centralbanker. Det ärsåledes inte någon del av EG-sysfemet, som utgör en samverkan mellan nationer. Romtraktafen innehöll inga bestämmelser om eneuropeisk valufazon. Genom den i februari 198ö undertecknade enhetsakten hardet visserligen införts en hänvisning fill EMS i Romtrakfatens arfikel 102.Denna säger att medlemsstaterna, i sin strävan att harmonisera den ekonomiskaoch monetära politiken, skall beakta den erfarenhet som förvärvats inom ramen förEMS och genom utvecklingen av den europeiska valutaenheten ECU. Men enligt ettrådsbeslut är det inte nödvändigt att vara medlem av EG för attdelta i EMS. Ingen centralbank i en icke-EG-stat har emellertid ännu framställtnågon önskan om sådan medverkan, varför de närmare formerna, som torde fåfastställas i förhandlingar, inte är klarlagda. Valutaregleringens slopande gör det naturligt att övervägafrågan om valutapolitiska regim. Målet är och förblir en fastväxelkurs. Sedan ett tiotal år tillbaka anges denna i förhållande till en korgav utländska valutor. I praktiken har emellertid den svenska kronans värdepåverkats av de stora kurssvängningarna för dollarn, som dessutom har gettsdubbel vikt i korgen. EMS erbjuder en fastare punkt att anknyta kronan fill.Kursrelationerna i detta system har varit oförändrade . Genomen EMS-anknytning skulle ytterligare markera att inflationsmål ochvalutakursnormer måste tas på allvar. Vi skulle också erhålla del av det stödsom centralbankerna i EMS-länderna ger varandras valutor om behov uppkommer. Som isolerad åtgärd löser inte en EMS-anknytning problemeni den svenska ekonomin. Men om den ekonomiska politiken i övrigt ges rätt inriktning, kan ett sådant steg ge ett värdefullt bidrag fill kampen mot inflationen. När under trycket av stora ekonomiska obalanser utträdde ur valutaormen, utlovades en förnyad anknytning fill ett europeiskt valutasamarbete, så snart förutsättningar för detta åter förelåg. I enlighet med vad som anförs i motionerna Fi221 (m) och Fi223 (fp) yrkande 4 anser utskottet att läget nu är sådant. Det innebär att utskottet avstyrker 108 motionerna Fi211 (mp)yrkande 1, Fi220 (c) yrkande 2 och Fi222 (c) yrkande 1988/89:FiU20 2. delsatt utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse: 20.beträffande anknytning till det europeiska monetära samarbetet (EMS) att med bifalltill motionerna 1988/89:Fi221 och 1988/ 89:Fi223 yrkande 4 samt med avslag påmotionerna 1988/89:Fi211 yrkande 1, 1988/89:Fi220 yrkande 2 och 1988/89:Fi222yrkande 2 som sin mening ger regeringen och fullmäktige i till kännavad utskottet anfört. Anknytning till det europeiska monetära samarbetet(EMS) (mom. 20) (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 50 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "därför av utskottet" bort ha följandelydelse: Tankarnapå anslutning till EMS är ett led i anpassning och harmonisering fillEG. Avsikten är att på punkt för punkt begränsa ekonomiska ochpolitiska handlingsfrihet. Det torde vara unikt för ett självständigt land medfrihetsanor sedan medelfiden att så totalt vilja begränsa sin politiskasjälvständighet. Utskottetanser således att någon anslutning eller anknytning till EMS inte bör komma ifråga. anfört med anledning av motion Fi211 (mp) yrkande 1 bör somsin mening ge regeringen och riksbanksfullmäktige till känna. MotionernaFi220 yrkande 2, Fi221, Fi222 yrkande 2 och Fi223 yrkande 4 avstyrks således avutskottet. delsatt utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse: 20.beträffande anknytning till det europeiska monetära samarbetet (EMS) att medanledning av mofion 1988/89:Fi211 yrkande 1 och med avslag på motionerna1988/89:Fi220 yrkande 2, 1988/89:Fi221, 1988/89:Fi222 yrkande 2 och1988/89:Fi223 yrkande 4 som sin mening ger regeringen och fullmäktige iriksbanken till känna vad utskottet anfört. Uttalande om riksbank och svensk myntenhet(mom. 21) (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 50 som börjar med "Fråganom" och slutar med "således av utskottet" bort ha följandelydelse: Iförlängningen av EG-samarbetet ligger bildandet av en valutaunion med gemensam valuta och centralbank som konsekvens. Det finns som utskottet 109 ser det en uppenbar riskatt detta för del kommer att leda till att vår 1988/89:FiU20finansiella självständighet upphör. Detta bör inte få ske enligt utskottets Reservafioner mening. Utskottetanser därför med bifall till motion Fi211 yrkandena 3 och 4 att somsin mening bör ge regeringen fill känna att skall behålla Sverigesriksbank och att den svenska kronan skall förbli svensk myntenhet. delsatt utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse: 21.beträffande uttalande om riksbank och svensk myntenhet att med bifalltill motion 1988/89: Fi211 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.22) , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 51 börjar med "Budgetutvecklingen1982/83-1989/90" och på s. 53 slutar med "inte godtagbar" bortha Budgetpolitikenspelar, som framhålls i mofion Fi214, en central roll i arbetet på att uppnåökad valfrihet, högre tillväxt och tryggare välfärd . Den fortgåendeökningen av såväl budgetens inkomst- som dess utgiftssida i förhållande tillbruttonationalprodukten måste brytas. Enligt utskottets mening är detnödvändigt att både skattetrycket och den offentliga utgiftsandelen sänks. Dettainnebär att de offentliga utgifternas möjliga ökningstakt i nominella termerbestäms av den reala tillväxten i ekonomin, den inflafionstakt som råder i deländer mot vilka har en fast växelkurs samt de krav på minskning avskattetrycket som ställs upp. Utskottetanser, i överensstämmelse med vad som framhålls i motion Fi214 (m), attskattetrycket i genomsnitt bör sänkas med cirka en procentenhet . Detinnebär att de offentliga utgifternas reala ökning måste begränsas till 0,5-1,vid en genomsnittlig fillväxt i totalprodukfionen (BNP) på 2,0-2,5 %per år. Ensådan inriktning av budgetpolitiken förutsätter avreglering och avmonopoliseringav den offenfiiga verksamheten, så att nödvändiga besparingar därigenom kangöras som fillräckligt utrymme för att klara också nytillkommandeoffentliga utgiftsbehov skapas. Enligt utskottets mening är en sådan inriktningav budgetpolitiken fullt realistisk. Motbakgrund av behovet att anpassa den svenska inflationstakten till den som råderi omvärlden måste, enligt utskottets uppfattning, utgiftsökningarna inominella termer successivt begränsas till för hela den offenfiigasektorn. Mot denna bakgrund delar utskottet också i princip regeringensuppfattning, såsom den kommer fill uttryck i finansplanen, att en utgiftsrambör tillämpas även för nästa budgetår och att denna bör bestämmas till . Dettainnebär emellertid inte att utskottet anser den av regeringen använda teknikenför utgiftsramens tillämpning vara den bästa. Utskottet ger nedan mer i detaljsin syn på utformningen av utgiftsramen. Av tabell B framgår att transfereringar till hushåll ärden del av de offenfiiga utgifterna som ökar fortast, mer än dubbelt så snabbtsom tillväxten i . Detta har stort genomslag på den totala utgiftsökningen,eftersom dessa transfereringar svarar för en tredjedel av de offentligautgifterna. Den offentliga konsumtionen har i genomsnitt ökat med l,ö % underden period som tabellen avser. Medan den stafiiga konsumtionen minskat, har denkommunala ökat långt snabbare än vad angivit somönskvärt. Dessutom visar nu föreliggande prognoser att den kommunalakonsumfionen kommer att växa ännu snabbare . Även dessaaktuella tendenser måste brytas enligt utskottets mening. Totalt sett visarfinansdepartementets beräkning att den offentliga sektorns utgifterannars expanderar i volym. Prognoserna tyder på en liknandeutveckling. Tabell B. Reala förändringar av den offentliga sektomsinkomster och utgifter -10,4 -10,0 -0,8 -0,4 -7,4 -9,7 -0,3 -3,7 -2,6 Anm.:Förändringstalen för den totala offentliga sektorns inkomster och utgifterredovisas med statsbidrag och andra interna betalningsströmmar eliminerade. Inkomsteroch transfereringar har deflaterats med KPI. Offentlig konsumtion ochinvesteringar har deflaterats med respektive implicitdeflator. Sammantagetinnebär detta att utskottet förordar att besparingarna i de offentligautgifterna måste uppgå fill ca 14 miljarder för att volymökningen i denoffenfiiga sektorn skall hållas inom det ovan angivna intervallet. Utskottetkonstaterar att det budgetalternativ som presenteras i motion Fi214 (m) följerdenna snäva ram. Det förslag till budgetalternativ som presenteras i motionFi214 (m) och som utskottet förordar är så utformat att det främst begränsartillväxten i fransfereringsutgifterna samt håller fillbaka kommunernasexpansion. Effekterna motverkas för hushållen genom att skattesänkningarna ärstörre än besparingarna och för kommunerna genom att minskningen av statsbidragkopplas samman med ett slopande av till dessa knutna villkor och föreskrifter.Med tanke på lönekostnadernas stora betydelse för kommunernas ekonomi innebärmotionärernas förslag därutöver väsentligt minskade kostnaderför kommunerna, eftersom de föreslagna skattesänkningarna gör 1988/89:FiU20 det möjligt att hålla löneökningarna på en låg nominell nivå. Utskottet ansluter sig således till det förslag tillstatsbudget för det kommande budgetåret som framförs i motion Fi214 (m) och sominnebär en utgiftsnivå som ligger lägre än regeringensförslag. Av dessa utgiftsminskningar är av mer eller mindreengångskaraktär, även om samma slags intäkter av denna storlek torde kunnaberäknas under den närmast överskådliga framtiden. Utskottet delar också motionärernas uppfattning attskatteintäkterna för nästa budgetår kan beräknas bli 9,8 miljarder kronormindre än vad regeringen utgått ifrån. Det kassamässiga överskottet skulledärmed bli större än vad regeringen föreslagit. Bortsesfrån de icke permanenta effekterna, som är ett resultat av föreslagenförsäljning av statliga företag m.m., beräknas det föreslagna överskottet blica större än regeringens. Utskottet förordar att dennabudgetpolitik genomförs. Sammantaget innebär det av utskottet förordadebudgetalternativet en viss finanspolitisk förstärkning jämfört med regeringensförslag, vilket också kan anses befogat med hänsyn fill det väntadeefterfrågetrycket i ekonomin. Skulleavmaftningen under budgetåret bli mermarkerad än vad utskottet nu förutser, reduceras det beräknadebudgetöverskottet automafiskt. Utskottet konstaterar dessutom att budgetöverskottetförstärks ytterligare till följd av att , enligt sinverksamhetsberättelse, avser att till staten inleverera en större del av detberäknade överskottet. Jämfört med vad regeringen förutsatt uppgår skillnadentill 2,ö miljarder kronor. Det kan mot bakgrund av de i det föregående angivnariktlinjerna synas motsägelsefullt att i av betydande överskott i densamlade offenfiiga sektorn förorda ett visst - om än beskedligt -budgetöverskott, vilket ju ytterligare förstärker det kollektiva sparandet. Detoffenfiiga sparandeöverskottet hänför sig emellertid i allt väsentligt tillsocialförsäkringssektorn, där alla prognoser pekar på snabbt växandeutgiftsökningar . Den av oss åsyftade anpassningen bör därför iförsta hand komma fill stånd genom att en stor återhållsamhet iakttas medkommande höjningar av socialförsäkringsavgifter. dels att den del av utskottets yttrande som på s. 54börjar med "har" och på s. 58 slutar med "Fi213yrkande 2" bort ha följande lydelse: I motionerna Fi223 (fp) och Fi22ö(c) redovisas budgetalternafiv som i vissa stycken överensstämmer med förslageni motionen Fi214 (m). Enligt utskottets mening innebär emellertid intebesparingarna i motionerna Fi223 (fp) och Fi22ö (c) att alla önskvärdaskattesänkningar kan genomföras. I motion Fi224 (vpk) förordas såväl storaskatteskärpningar som utgiftsökningar. En sådan budgetpolitik avvisarutskottet bestämt. Likaså avstyrker utskottet motion Fi213 (mp). Med det anförda avstyrker utskottet det förslag tillbudgetpolitiska riktlinjer som föreslås i proposition 1988/89:100 bil. 1 mom. 2, motionerna Fi213 (mp) yrkande 2, Fi223 (fp) yrkande 2, Fi224 (vpk) yrkande 2 samt 112 Fi226 (c)yrkandena 2 och 11 samt fillstyrker de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som anges i motion Fi214 (m) yrkande 2. dels attden del av utskottets yttrande som på s. 62 börjar med "Sammanfatt- 1988/89:FiU20 ning av" och på s. 63 slutar med "statsbudgetens utgifter" bortutgå, Reservafioner dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse: 22. beträffande de allmännariktlinjerna för budgetregleringeti att med avslag på regeringensförslag i proposition 1988/ 89:100 bil. 1 mom. 2 i berörd del och mofionerna1988/ 89:Fi213 yrkande 2, 1988/89:Fi219, 1988/89:Fi223 yrkande 2, 1988/ "89:Fi224 yrkande 2 samt 1988/89:Fi226 yrkandena 2 och 11 godkänner vad somförordats i motion Fi214 yrkande 2 i berörd del och som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört. Deallmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom. 22) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 51börjar med "Budgetutvecklingen /83-1989/90" och på s. 53 slutarmed "inte godtagbar" bort ha följande lydelse: Regeringen åberopar ofta utvecklingen avbudgetunderskottet, och senast att det vänts i ett överskott, som ett bevisför att den förda ekonomiska politiken varit lyckosam. I folkparfietspartimotion Fi223 (fp) påpekas dock att denna utveckling främst är resultatetav två omständigheter: ständigt höjda skatter och en osedvanligt uthålliginternationell högkonjunktur som inneburit ökade inkomster och minskade krav påbl.a. Det budgetöverskott som regeringen presenterar ibudgetpropositionen /90 är som alltid en prognos, baserad på beräknadeinleveranser av skatter. Denna prognos slår allfid fel, och det är därföromöjligt att uttala sig så tvärsäkert om budgetens balans som regeringen gör. Utskottet delar uppfattning att det ökadeskattetrycket är av ondo och bör vändas i sin motsats. Utskottet kan därförinte instämma i regeringens verklighetsbeskrivning som går ut på att det är enskickligt hanterad finanspolitik som är grunden för den balanserade budgeten.Tvärtom vill utskottet erinra om att finanspolitiken inte varit fillräckligtstram utan bort präglas av en större försiktighet med statens utgifter. Utskottet konstaterar att den ökning av skattetrycket somskett kontinuerligt har haft en rad negafivaeffekter på landets ekonomi. Ett uppenbart exempel är det negativahushållssparandet. Ett annat är utvecklingen inom lönebildningen, som bidragitavsevärt till nuvarande inflationsspiral. I finansplanen skriver regeringen att budgeten utformatsmed utgångspunkt från en fortsatt restriktiv finanspolitik och att en sådaninriktning har bedömts nödvändig med hänsyn fill rådande högkonjunktur. Utskottet instämmer i vikten av en mycket stramutgiftspolitik men vill också erinra om att en totalt sett stramarefinanspolifik hade krävts , då överhettningen inom delar av densvenska ekonomin hade kunnat stävjas. 8 1988/89.5 samt. föreslog bl.a. en sådan finanspolifisk åtstramning. Om 1988/89:FiU20 hade bifallit de förslagen hade läget i den svenskaekonomin Reservafioner varit bättre. Utskottetanser att det budgetalternafiv som i motion Fi223 (fp) presenteratuppfyller de krav som ställs på restriktiv utgiftspolifik, i kombination medett värnande om den generella välfärdspolitiken och den offentliga sektornskärnområden. Utskottetanser därför att budgeten bör fastställas med utgångspunkt från tre riktlinjer. Fördet första kan de allvarliga brister inom vård, omsorg och utbildning som i dagblir alltmer uppenbara inte accepteras. Detta kräver en genomgripandeförnyelse av hela den offentliga sektorn men också i det korta perspektivetresurstillskott. Fördet andra måste utgifterna i de stora generella systemen för inkomstöverföringarfås under kontroll. En omfattande översyn krävs för att undvika att kostnadernaför dessa system exploderar. I avvaktan på att en sådan genomlysning gerresultat kan vissa besparingar göras, i huvudsak för att finansiera denödvändiga förbättringarna i själva verksamheterna. För det tredje är detönskvärt med en sänkning av det totala skattetrycket. Motbakgrund av dessa principer föreslår utskottet att beslutar attstatsbudgeten i förhållande till propositionen förändras enligt tabellen nedan. Ökade utgifter m.m. (milj. 1200 300 200 100 Besparingar m.m. (milj. Satsningarnapå det glömda utgörs i första hand av stimulansbidrag till utbyggnad avegna rum på långvården och till gruppbostäder för dementa, kraftigt höjtvårdbidrag till familjer med barn med handikapp, andra reformer förhandikappade samt ökade resurser för att korta sjukvårdsköerna. Deökade anslagen fill utbildningsområdet är resurser för fasta vikarier 1988/89:FiU20 inom . Det är också hög tid att beslutar tade första Reservationer stegen mot mindre klasser. Högskoleutbildningen gesen rejäl ökning. Detökade anslaget för miljöpolitiken rymmer viktiga insatser, främst forskning ochandra åtgärder mot havsföroreningarna. Bl.a. bör 40 milj.kr. satsas påutveckling av ny miljöskyddsteknik och 30 milj. kr. på frivilliganafurvårdsåtgärder i skogsbruket, båda anslag som inte ens finns med iregeringens budget. Därtill kommer satsningar på miljösamarbete med Östeuropaoch flera andra viktiga miljöåtgärder som är ökningar utöver vad regeringenföreslår, t.ex. vård av naturreservat och bevarandet av hagar och ängar. Utskottetanser vidare att familjepolitiken bör förstärkas genom höjda barnbidrag, vilketkan finansieras genom avskaffade mjölksubventioner, och att ett vårdnadsbidragpå . per förskolebarn och år bör införas. U-hjälpenbör successivt öka. föreslår utskottet därför 200 milj.kr. mer änregeringen till det internafionella biståndet. Den internafionellasolidariteten kräver också en generös flyktingpolitik, bl.a. bör den s.k.flyktingkvoten höjas med 500 personer. Ovannämndasatsningar på viktiga områden finansieras med en karensdag i sjukförsäkringen(dock med vissa modifieringar jämfört med de regler som gällde tidigare då eneffektiv insjuknandedag fanns för att skydda allergiker och andra som ofta ärkorttidssjuka). Den största besparingsposten är arbetslöshetsförsäkringen. Desom har jobb får betala litet mera till den. Besparingen drabbar inte dearbetslösa. Vidare bör de mycket snabbt ökande bostadssubventionerna dras ned. Utskottetanser att anslagen till industripolifiken (selektivt industristöd), folk- ochbostadsräkningen, centrala fackliga kurser och presstöd kan minskas avsevärtjämfört med förslagen i propositionen. Sammantagetinnebär förslagen att ca utöver vad regeringen kan kommaatt föreslå avsätts för i första hand sänkning av inkomstskatten . Utskottethar ovan instämt i uppfattningen i mofion Fi223 (fp) att en stramfinanspolitik måste bygga på minskade utgifter snarare än ökade skatter. Moderatasamlingspartiet föreslår i motion Fi214 (m) en budgetpolitisk inriktning som istora delar överensstämmer med vad utskottet ovan förordat. Motionärernaföreslår emellertid också stora besparingar i fråga om biståndet till defattiga länderna, i vilka utskottet inte kan instämma. Utskottet avstyrkerdärför motion Fi214 (m) yrkande 2 i här berörd del. delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 54 börjar med "har" och på s. 58 slutar med "Fi213 yrkande 2" bort ha följandelydelse: föreslår i sin partimotion Fi22ö (c) likaså en budgetpolitik som delvis överensstämmer med utskottets uppfattning. Mofionärerna föreslår emellertid också en differentiering av mervärdeskatten, vilket utskottet inte kan biträda. Yrkandena 2 och 11 i motion Fi22ö (c) avstyrks 115 I kommunisternas partimotion Fi224 (vpk)föreslås en 1988/89 :FiU20 budgetpolifik som helt avviker från vad utskottetanser rikfigt. Motionärerna Reservafioner föreslår stora skattehöjningar ochutgiftsökningar, vilket resulterar i ett höjt skattetryck. Utskottet avstyrkerdärför motion Fi224 (vpk) yrkande 2. I mofion Fi213 (mp) föreslås enbudgetpolitik med helt annan inriktning än vad utskottet ovan förordat. Bl.a.föreslås en form av differentiering av mervärdeskatten som har starkt protektionisfiskaeffekter och en skattepolitik med sådan utformning av basfillägg ochgrundavdrag att marginaleffekterna höjs på ett olyckligt sätt. Utskottetavstyrker därför mofion Fi213 yrkande 2. dels att den del av utskottets yttrande som på s. ö2börjar med "Sammanfattning av" och på s. ö3 slutar med"statsbudgetens utgifter" bort utgå, dels att utskottets hemsfällan under 22 bort ha följandelydelse: 22. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen att med avslag på proposition 1988/89:100 bilaga 1mom. 2 i berörd del och motionerna 1988/89:Fi213 yrkande 2, 1988/89:Fi214yrkande 2 i berörd del, 1988/89:Fi219, 1988/89:Fi224 yrkande 2 samt1988/89:Fi22ö yrkandena 2 och 11 godkänner vad som förordas i motion 1988/89: Fi223yrkande 2 och som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.22) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 53 sombörjar med "Det finns som" och slutar med "inte godtagbar"bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med attkonsumfionsökningen bör hållas tillbaka med en stram finanspolitik. Eftersom enkonjunkturavmattning är att vänta är det inte lämpligt med störreköpkraftsindragningar. Den privata konsumtionen bör i stället hållas tillbakagenom stimulanser av hushållssparandet, inte - som i regeringens politik -genom skaftehöjningar. I likhet med anser utskottet att sparandehuvudsakligen bör ske i hushållssektorn. Detta är nämligen en förutsättning förett långsiktigt sänkt skattetryck. Enligt utskottet bör barnfamiljerna få bättre valfrihet ibarnomsorgen och bättre ekonomiska villkor. Det bör ske, förutom genomförslaget om beskattat vårdnadsbidrag, genom höjda barnbidrag, genom sänkt momspå baslivsmedel och genom bibehåljna mjölksubventioner i enlighet med vad somförordas i motion Fi22ö (c). Det är som utskottet ser det angeläget att pensionärernasgrundtrygghet kan förbättras.