bet · GC01BoU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Detta stöd måsteockså utgå i sådan omfattning att inte ovärderliga kulturvärden går till spillogenom att finansieringen av nödvändiga reparations- och ombyggnadsåtgärderinte kan lösas. kan, som även framhålls i budgetpropositionen, inteheller insatserna vad gäller den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen seshelt isolerat från det ansträngda läge som råder inombyggområdet. Det är således mot denna bakgrund som utskottets överväganden omstorleken på tillstyrkanderamen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse måsteske. Utskottets överväganden har lett till slutsatsen atttillstyrkanderamen för nästa budgetår bör bestämmas till ett högre belopp änvad som föreslagits i budgetpropositionen. Vid en avvägning mellan de olikasynpunkter som ovan beskrivits och vad som i övrigt anförts i de behandlademotionerna har utskottet funnit en med i förhållande till regeringsförslagetmed 15 milj. kr. förhöjd ram väl motiverad. bör därför med anledningav budgetpropositionen och motion Bo223 (fp) yrkande 16 medge att tillstyrkanderamenför kulturhistoriskt värdefull bebyggelse fastställs till 130 milj. kr. samttill regeringen ge till känna vad som i övrigt anförts i denna fråga. Deförslag som i motionerna Bo247 (c) yrkande 16 och Bo271 (m) yrkande 10 gårutöver vad som förordats avstyrks av utskottet. Regeringens förslag om att högst 2,5 milj. kr. avtillstyrkanderamen skall få disponeras för tilläggslån tid arkeologiskaundersökningar i samband med bostadsbyggande har inte mött något genmäle imotioner eller annorstädes. Utskottet övergår nu till att behandla frågan omtilläggslån till åtgärder i bostadshus som är . I budgetpropositionen föreslås att beslut om sådana lån under nästa budgetår skall få fattas inom en ram på sammanlagt 225 milj. kr. Storleken på denna beslutsram motiveras med den beslutade höjningen av den garanterade räntan för vissa ombygg- 72 nadslånoch vikten av att särskilt angelägna ombyggnader av hus 1988/89:BoU7 år även fortsättningsvis skall kunna utföras. Beslutsramensstorlek är också uppräknad med 10 milj. kr. av det skälet att statsbidragettill tillgänglighetsskapande åtgärder på kvartersmark, som tidigare haft ensärskild ram, fortsättningsvis föreslås avräknas mot den nu diskuterade ramen. I två motioner ifrågasätts helt resp. delvistilläggslångivningen till bostadshus . I motion Bo223 (fp)yrkande 14 föreslås att tilläggslån efter inte skall utgå tillombyggnad av sådana bostadshus. Däremot föreslås i motionens yrkande 15 ensärskild ram på 10 milj. kr. behållas för beslut om stöd förtillgänglighetsskapande åtgärder på kvartersmark. I motion Bo271 (m) yrkande 9föreslås att lånemöjligheten för ändrad lägenhetssammansättning upphör den 1juli 1989. Enligt motionärerna skall en fastighets lägenhetssammansättningbaseras på människornas efterfrågan och inte på fastighetsekonomiskakonsekvenser av olika stödformer. Förslaget i motion Bo223 (fp) yrkande 14 om en avvecklingav tilläggslångivningen till bostadshus läggs fram utan attmotiv för förslaget lämnas i motionen. Utgångspunkten för en vidare diskussioni frågan om tilläggslånens användning för denna typ av bebyggelse saknasdärför. Utskottet vill dock för sin del understryka vikten av att byggskadoroch byggfel i hyres- och bostadsrättshus kan åtgärdas.Tilläggslånen används till stor del i syfte att avhjälpa brister i bl.a.miljonprogrammets bostadsområden som har samband med att oprövad teknik ochdelvis olämpliga byggnadsmaterial användes i bostadsproduktionen under dennaperiod. Att, som föreslås i motion Bo223 (fp) yrkande 14, helt avveckla dendiskuterade lånemöjligheten utan att erbjuda någon alternativfinansiering torde kunna innebära att nödvändiga förnyelseåtgärder inte kommertill stånd. Motionsyrkandet avstyrks av detta skäl. En ram för beslut om tilläggslånför bostadshus behöver sålunda fastställas även för nästabudgetår. Något behov av en särskild ram för stöd till tillgänglighetsskapandeåtgärder på kvartersmark i enlighet med motion Bo223 (fp) yrkande 15 föreliggerdärför inte. Även detta yrkande avstyrks sålunda. Frågan om statlig belåning av ombyggnader som innebärlägenhetssammanslagningar har ovan behandlats av utskottet i avsnitt 5.4.1.Utskottet har därvid uttalat en mycket restriktiv inställning tillsammanslagningar av smålägenheter och medgivande av ombyggnadslån i dessa fall.Vad frågan nu gäller är förslaget i motion Bo271 (m) yrkande 9 om att inteheller tilläggslån skall kunna utgå för åtgärder som innebär ändring avlägenhetssammansättningen i flerbostadshus. Det bör som bakgrund förutskottets överväganden först klargöras i vilka fall tilläggslån för ändradlägenhetssammansäitning kan beviljas. Det enda fall av tilläggsbelåning av ändring avlägenhetssammansättning en som direkt anges i förordningen (1983; 1021) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m.m. är för åtgärder i flerfamiljshus som är under förutsättning att kostnaden för outhyrda lägenheter i huset är betydande och kan förväntas bestå samt att ändringen kan antas minska dessa kostnader. Tilläggslånet kan i.detta fall antingen utgå separat eller i kombination med ombyggnadslån. Delfinansiering med tilläggslån av ombyggnadsprojekt som har andra huvudsyften men också 73 innebärvissa lägenhetssammanslagningar kan dock även tänkas då ombygg- 1988/89:BoU7 nadslånbeviljats till hus efter särskilt regeringsbeslut. fall kan tilläggslån utgå i kombination med ombyggnadslånet för att finansieraden del av kostnaderna som inte kan bäras av huset i ombyggt Den första typen av belåning som diskuteras ovan, dvs. vidbetydande och långvariga uthyrningssvårigheter, har delvis behandlats i sambandmed utskottets övervägande angående ombyggnadsbelåning av lägenhetssammanslagningar.Utskottet anförde då att denna typ av problem skulle kunna utgöra ett sådantsärskilt skäl att ombyggnadslån kan beviljas även om det till viss del innebärlägenhetssammanslagningar. Det kan inte heller uteslutas att det i enskildafall efter särskild prövning kan vara motiverat att bevilja tilläggslån föråtgärder som innebär ändring av lägenhetssammansättningen om gällandeförordnings villkor om bl.a. långvariga och betydande uthyrningssvårigheter äruppfyllda. I rådande bostadsmarknadsläge torde detta dock vara fallet endast iundantagssituationer. Den andra typen av tilläggsbelåning som diskuteras ovan,dvs. i kombination med ombyggnadslån medgivet efter särskilt regeringsbeslut,torde efter utskottets ställningstagande i ombyggnadslånefrågan inte längreutgöra något problem vad gäller lägenhetssammanslagningar. Eftersom tilläggslåneti detta fall endast kan utgå i kombination med ombyggnadslånet kommerlåneprövningen av dessa projekt i enlighet med utskottets intentioner vadgäller lägenhetssammanslagningar ske vid beslutet om ombyggnadslån. Utskottets ovan redovisade överväganden i frågan omtilläggslån för ändrad lägenhetssammansättning leder sammanfattningsvis tillslutsatsen att några ändringar av reglerna för tilläggslångivningen inte ärerforderliga. En restriktivare inställning till statlig belåning avlägenhetssammanslagningar kommer ändå träda i kraft vid ett riksdagensinstämmande i utskottets överväganden i ombyggnadslånefrågan. Något bifall tillmotion Bo271 (m) yrkande 9 är således inte erforderligt. I sak torde vad imotionen föreslagits sålunda komma att beaktas i kombinationsfallenombyggnadslån/tilläggslån när frågan gäller lägenhetssammanslagningar. Storleken på beslutsramen för tilläggslån till ombyggnadav bostadshus diskuteras i tre motioner. I motion Bo210 (s)yrkande 1 begärs ett tillkännagivande med innebörden att denna ram börökas. Motionärerna framhåller att omfattningen av byggskador och byggfel imiljonprogrammets bostäder har visat sig vara mycket stor. En i förhållandetill regeringsförslaget med 100 milj. kr. minskad beslutsram för bostadshusyngre än föreslås i motion Bo247 (c) yrkande 17. Denna rambegränsningmöjliggörs enligt motionärerna genom den återgång till tidigare gällande nivåerpå den garanterade räntan som föreslås på annan plats i motionen. Medhänvisning till möjliga besparingar av förslaget om att ej längre tillåtatilläggslän vid ändrad lägenhetssammansättning föreslås i motion Bo271 (m)yrkande 11 att beslutsramen skall minskas med 20 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag. Förslaget i motion Bo271 (m) om att tilläggslån intelängre skall kunna beviljas för ombyggnadsprojekt som innebär ändring av lägenhetssamman sättningen har ovan efter redovisade överväganden avstyrkts av utskottet. Förutsättningarnaför motionens yrkande 11 kvarstår således inte, varför 1988/89:BoU7 Frågan om nivån på den garanterade räntan för nyaombyggnadslån har behandlats under avsnitt 5.5.3. avstyrktedärvidlag ett yrkande i motion Bo247 (c) om en återgång till tidigaregällande räntenivåer för ömbyggnadslån. yrkande 17om beslutsramens storlek i denna motion saknas därför. dettamotionsyrkande avstyrks av utskottet. Beträffande vad som i motion Bo210 (s) anförs i frågan omtilläggslån kan utskottet dela den oro för konsekvenserna av tidigareanvändning av delvis oprövade material och byggmetoder som framförs avmotionärerna. Något behov av att uttala sig om de framtida ramarnaför tilläggslångivningen kan dock utskottet på de i motionen åberopade skäleninte anse föreligga. Det torde få förutsättas att regeringen är väl medveten omde byggnadstekniska problem som finns i många bostadsområden och de krav påsamhälleliga insatser dessa problem kan medföra. Det bör också erinras om attriksdagen i ett betänkande (1988/89;BoU2) behandlat frågan om problemeni byggnaders inomhusmiljö och därvid föreslagit att som sin mening geregeringen till känna bl.a. att ytterligare insatser bör göras för att ökakunskapen om vilka åtgärder som bör vidtas för att komma till rätta med dessaproblem. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Bo210 (s) yrkande 1.Regeringens förslag om beslutsramen för bostadshus /90 tillstyrks av utskottet. Som framgår av budgetpropositionen (bil. 13 s. 2) och somredovisats ovan i detta betänkande pågår en översyn om utvecklingen avkostnaderna i byggandet, räntestödets användning och effekter samtbostadsbidragens utformning och effekter. Översynen avses komma att avslutas år1989. Vad gäller bostadsbidragen anges i budgetpropositionen att en propositionom ändrade bostadsbidrag skall föreläggas till 1989/riksmöte.I avvaktan på att översynen avslutas, propositionen föreläggs ochriksdagen eventuellt beslutar om ändrade bostadsbidrag föreslås att den som vidutgången av uppbär bostadsbidrag skall ha rätt att utan föregåendeansökan få bidrag även med samma belopp somför . Dock skall möjligheterna för bidragsmottagare att begäraomprövning av bidraget kvarstå oförändrade t.ex. vid bostadskostnadsökningar.För sådana hushåll som inte uppburit bostadsbidrag för föreslås attbidraget för skall bestämmas med utgångspunkt i denbidragsgrundande inkomsten som beräknas med ledning av taxering. föreslås anta ett i budgetpropositionen (bil. 97) bilagt förslag till lag med särskilda bestämmelser om bidrag för . Lagförsla get har utformats mot bakgrund av vad i föregående stycke redovisats om i .,, princip oförändrade bostadsbidrag för . 5.9.2 Gällanderegler 1988/89:BoU7 Bestämmelserna om bostadsbidrag finns i lagen (1988:786)om bostadsbidrag (LBB) samt i bostadsbidragsförordningen (1988:787). Lagenträdde i kraft och tillämpades första gången . Bostadsbidrag till barnfamiljer består dels av ett belopp somberor av antalet barn, dels av ett belopp som beror av bostadskostnaden.Bidraget är inkomstprövat. Bostadsbidrag till ensamboende och makar/samboendemed s.k. umgängesrättsbarn lämnas enligt reglerna för bostadsbidrag till barnfamiljermed undantag av beloppet som beror av antalet barn. Bostadsbidrag till vissa hushåll utan barn lämnas till densom fyllt men inte är . 5.9.3 Förslag i motioner om ändringar ibostadsbidragsreglerna m.m. samt utskottets ställningstagande I kommunisternas partimotion Bo244 föreslåsatt inkomst gränsen under vilken någon reduktion av bidraget inte görs höjs med . för hushåll med barn, med . för ensamboende utan barn samt med . för makar/ samboende utan barn. . , I samma motion föreslås också ändradebostadskostnadsgränser för hushåll med barn. Den övre gräns inom vilket bidraglämnas av bostadskostnaden föreslås höjas med . förhushåll med ett eller två barn, med . för hushåll med tre eller fyra barnoch med . för hushåll med fem eller flera barn. Gränsen upp till vilkenbidrag ges (den s.k. 80-60-procentsgränsen) föreslås höjas med 50 kr.för hushåll med ett eller två barn, med . för hushåll med tre eller fyrabarn samt med . för hushåll med fem eller flera barn. I motion Bo247 (c) yrkande 20 såvitt nu är i frågaföreslås att 80-60-procentsgränsen höjs med . för hushåll med ett ellertvå barn, med . för hushåll med tre barn och med . för hushåll medfyra eller flera barn. I kommunisternas partimotion föreslås ocksåatt den övre bostadskostnadsgränsen för hushåll utan barn höjs med . Varken i budgetpropositionen eller i andra motionerföreslås någon förändring av bostadskostnadsgränserna. I motionerna Bo223 (fp) yrkande 18, Bo247 (c) yrkande 20såvitt nu är i fråga, Bo271 (m) yrkande 12 och Bo417 (m) yrkande 5 c föreslåsatt bostadsbidrag till hushåll utan barn skall avskaffas. I detta avsnitt behandlar utskottet också motion Bo247 (c)yrkande 19. Motionärerna föreslår att upphäver LBB. Enligt derasmening bör åtagandet att betala ut bidrag vara frivilligt för kommunerna. Med anledning av de nu redovisade motionsyrkandena villutskottet anföra följande. Utskottet behandlar först frågan om reglering av bostadsbi dragsgivningen i lag. Med bifall till en reservation (s) beslöt år1988 (BoU 1987/88:20 s. 23-24) att en lagreglering av bidragsgivningen borde göras. I reservationen anfördes bl.a. att det fick anses vara motiverat att ålägga kommunerna att lämna bostadsbidrag. Även i en reservation (vpk) 76 gavsuttryck för denna uppfattning. Utskottet finner inte anledning att föreslå attriva upp 1988/89:BoU7 beslut. Vad då anfördes äger alltjämtgiltighet. Motion Bo247 (c) yrkande 19 avstyrks med hänvisning till detanförda. Förslagen i kommunisternas partimotionBo224 såvitt ,är i fråga om ändrade inkomstgränser samt förslagen i dennamotion och i motion Bo247 (c) yrkande 20, båda motionerna såvitt nu är i fråga,om ändrade bostadskostnadsgränser bör inte nu föranleda någon riksdagensåtgärd. Enligt utskottets mening bör, i avvaktan på pågående överväganden ombidragsgivningens omfattning, sådana förändringar som föreslås i motionernainte genomföras. Motionerna avstyrks sålunda. Inte heller kan utskottet ställa sig bakom förslaget imotionerna (m), (fp) och (c) om att bostadsbidrag tid vissa hushåU utan barnskall avskaffas. Vid sin behandling av motsvarande yrkanden anfördeutskottet (BoU 1987/88:20 s. 5) att det fanns goda motiv för uppfattningen attbostadsbidrag bör utgå till dessa hushåll, som ofta har låga inkomster och sominte sällan är hänvisade till den nytillkommande produktionen av bostäder.Dessa vanligen nybildade hushåll tvingas därmed ofta att använda en större deläv sin disponibla inkomst för att täcka sina boendekostnader än andra hushåll.Motionerna avstyrks. I kommunisternas partimotion Bo224 såvittnu är i fråga föreslås att minsta bidragsbelopp som skall betalas ut bör vara50 kr. är minsta belopp . Utskottet, som tidigare haft att prövamotsvarande motionsyrkande, har bl.a. anfört att ett minsta bidragsbelopp om100 kr. som betalas ut kan motiveras av administrativa skäl.Utskottets ställningstagande står kvar. Motionen avstyrks såvitt nu är ifråga. Utskottet föreslår med hänvisning till vad nu anförts attriksdagen antar det vid budgetpropositionen fogade förslaget till lag medsärskilda bestämmelser om bostadsbidrag för . Lagförslaget har sombilaga 1 fogats till detta betänkande. I ytterligare tre motioner behandlas frågan om bostadsbidragtill hushåll utan barn. Det gäller kommunisternas partimotionBo224 samt motionerna Bo257 (s) och Bo263 (s). I partimotionen föreslås attbostadsbidrag skall utgå tid alla hushåll utan barn oberoende avbidragstagar-nas ålder. I motion Bo257 (s) föreslås ett riksdagenstillkännagivande i frågan. I motion Bo263 (s) har frågan begränsats till attgälla bostadsbidrag till studerande . Enligt utskottets mening bör även övervägas den i de tremotionerna aktualiserade frågan om bostadsbidrag skall kunna beviljas betalningssvaga hushåll utan barn även i det fall bidragstagaren är . Det fåranses naturligt att dessa överväganden görs inom ramen för översynen. I detta sammanhang får det anses lämpligt att väga in vad i motionerna förordats och göra de avvägningar som kan visa sig aktuella och som - om accepterar den av regeringen nu föreslagna uppläggningen - kommer att presenteras under nästa . Vad utskottet anfört om överväganden om bostadsbidragsgivningen till hushåll utan barn bör riksda gen med anledning av kommunisternas partimotion och de båda s-motionerna som sin mening ge regeringen till känna. I detta avsnitt behandlar utskottet slutligen motionernaBo247 (c) yrkande 1988/89:BoU7 20 såvitt nu är i fråga, Bo272 (fp) och Bo417(m) yrkande 3. I samtliga dessa motioner tas upp frågan om beräkning avbostadskostnad när bostadsbidraget skall bestämmas. I den förstnämnda motionenföreslås att för bidragsta-gare boende i egnahem i den bidragsgrundandebostadskostnaden bör få inräkna ett belopp motsvarande normal avskrivning. I debåda andra motionerna tas upp frågan om hur den bostadsbidragsgrundandekostnaden bör bestämmas när det gäller bostadsrätter. Motionärerna anser detrimligt att överväga om det inte är motiverat att av de räntekostnader enbostadsrättshavare har för de lån som tagits upp för inköp av bostadsrätten böringå i bostadskostnaden när bostadsbidraget skall bestämmas. Även dessa tre motionsyrkanden har tidigare behandlats avutskottet. Med hänvisning till tidigare ställningstagande och till attbostadsbidragens framtida utformning m.m. är under övervägande avstyrkerutskottet motionsyrkandena. 5.9.4 Vissa frågor om alternativ till bostadsbidragen I tre motioner tas upp frågor om den framtida utformningenav det selektiva stödet till de boende. Det gäller partimotionerBo213 och Bo259 samt moderata samlingspartiets partimotion Bo214. I mp-motionerna föreslås att ett bastillägg skall ersättabostadsbidragen för barnfamiljer. Tanken anges vara att öka valfriheten förmänniskorna att bosätta sig var de vill. I m-motionen föreslås begäraett förslag som innebär att bostadsbidragens konsumtionsstyrande effekt minskaroch att bidragen skall prövas mot inkomst efter skatt samt att en planframläggs enligt vilken bostadsbidragen stegvis och så långt möjligt ersättsmed grundavdrag för barn, lägre skattetryck i övrigt samt flerbarnstillägg. Utskottet finner det naturligt att de av motionärernaaktualiserade frågorna övervägs i den översyn om bidragens utformning sompågår. bör inte genom ett uttalande styra inriktningen av dennaöversyn. Utskottet vill emellertid erinra om att vissa av de frågor som tas uppi m-motionen delvis tillgodosetts. Sålunda har ett flerbarnstillägg införts somkomplement till bostadsbidragen. Därigenom har följderna av vissa besvärandemarginaleffekter minskats. Det kan också erinras om att i december1988 har beslutat om vissa marginalskattesänkningar. Med hänvisning tillpågående utredning och redan vidtagna åtgärder avstyrker utskottetmiljöpartiets partimotioner Bo213 och Bo259 samt moderata samlingspartietspartimotion Bo214. En fråga av närmast administrativ natur tas upp i motionBo209 (c). Motionärerna har i och för sig ingen erinran mot bostadsbidragen somsådana men föreslår att bidragstagaren får en skattereduktion motsvarandeberäknat bostadsbidrag. Ett motsvarande yrkande har utskottet behandlat fleragånger tidigare och . Utskottet anförde då att det inte kundeanses lämpligt att lägga uppgifter på skatteadministrationen av den karaktärmotionärerna förordat samt att det fick anses olämpligt att tillskapa storaadministrativa system för i grunden likartade uppgifter. Utskottet vidhållersin uppfattning. Motion Bo209 (c) avstyrks sålunda. 5.10Bostadsförbättring m.m. 1988/89:BoU7 I detta avsnitt behandlar utskottet förslag ibudgetpropositionen och motionsyrkanden som avser vissa stödformer inrättade isyfte att förbättra bostädernas och bostadsområdenas utformning i olikaavseenden. De bidragsformer som har aktualiserats i motionerna ärbostadsanpassningsbidraget, radonbidraget, bidraget till konstnärligutsmyckning samt förnyelsebidraget. Utskottet behandlar inledningsvis förslagom villkoren för bostadsanpassningsbidrag och bidragens finansiering. Dettabidrag kan utgå för anpassningsåtgärder inom och i anslutning tillhandikappades lägenheter. De gällande reglerna för bostadsanpassningsbidragetdiskuteras i två motioner. I motion Bo219 ,(s) lämnas olika förslag tillutvidgning av möjligheten att erhålla bostadsanpassningsbidrag. Yrkande 1innebär att bidraget även skall kunna utgå för åtgärder i den handikappadesfritidshus. kan bidrag endast utgå till den handikappades och anhörigspermanentbostad. Vidare föreslås i motionens yrkande 2 att bostadsanpassningsbidragalltid skall utgå till hiss eller lyftanordning så att hela bostaden blirtillgänglig för den handikappade. I yrkande 3 föreslås slutligen att bidragtill hiss i nybyggt småhus skall kunna utgå i de fall kommunen inte kunnatanvisa tomt lämplig för enplanshus. Enligt nuvarande regeltolkning skall denhandikappade vid byte av bostad i princip välja den nya bostaden så att någraomfattande och kostnadskrävande anpassningsåtgärder inte behövs. 1 motion Bo212 (s) beskrivs étt konkret fall där enfamiljemedlem blev rullstolsbunden och familjens bostad därför behövdekompletteras med hiss m.m. Kostnaden för dessa åtgärder skulle kunna täckas avbostadsanpassningsbidraget. Motionären påpekar att familjen i stället valdeatt köpa ett enplanshus. För detta kan emellertid inget stöd frånbostadsanpassningsbidraget utgå. Motionärerna anser att någon form avekonomiskt stöd borde kunna utgå i det skisserade typfallet. I motionenförordas mot denna bakgrund att en översyn av reglerna förbostadsanpassningsbidraget görs. Bostadsanpassningsbidraget fyller enligt utskottets meningen mycket viktig funktion genom att det möjliggör att nödvändigaanpassningsåtgärder kan utföras i handikappades bostäder. Bidraget underlättardärigenom också ett ökat kvarboende i invanda bostadsmiljöer för dessa grupper.Vad som i de ovan återgivna motionerna diskuteras är om villkoren för bidrageti olika avseenden kan förbättras. Även om flera av de framförda synpunkternaförtjänar att ingående övervägas är utskottet inte berett attutan ytterligare underlag ta ställning i frågor som rör den närmare regelutformningenför bostadsanpassningsbidraget. Ett sådant underlag och eventuella förslag omförändringar av stödet till förbättringsåtgärder i handikappades bostäder kanförväntas presenteras av i samband med att resultaten av den pågåendeutvärderingen av det samlade förbättringsstödet läggs fram. Mot denna bakgrundavstyrks således motionerna Bo212 (s) och Bo219 (s). Samhällets stöd tdl hissinstallationer behöver enligt vadsom anförs i motion Bo255 (s) ökas. Motionären hänvisar till ett ökatkvarboende i den egnalägenheten för äldre och handikappade samt en pågående utflyttning .. fråninstitutioner till vanliga bostäder. Även denna motion avstyrks med hänvisning till pågåendeöverväganden /89:BoU7 vad gäller bostadsanpassningsbidraget. Frågan fårsåledes prövas i samband med att omfattningen och utformningen av samhälletsstöd till olika former av bostadsförbättringsåtgärder övervägs. Utskottet villdock erinra om den vikt som fästs vid att tillgänglighetsskapandeåtgärder kan genomföras. beslutade exempelvis (1988/89:BoUly och 1988/89:FiU10) att undanta ombyggnadslån tillhissinstallation från den höjning av garanterade räntan som infördes förflertalet andra ombyggnadsåtgärder. Bostadsanpassningsbidraget finansieras till60 % av kostnaden av ett statligt bidrag till kommunerna.