bet · GC01JuU19 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottetsaknar anledning alt frångå den inställning som utskottet sålunda intog vidförra årets behandling av frågan. Utskottet vill emellertid erinra om vadutskottet då avslutningsvis anförde om att del i ärenden enligtEuropakonventionen inte sällan kan vara fråga om starka humanitära skäl ochall det i sådana fall i enlighet med gällande rätt kan bli aktuellt att beviljarättshjälp. Med dessa uttalandenavstyrker utskottet bifall till motion Jul 1. Allmännafrågor om rättshjälp m. m. Imotion Ju821 begärs en allmän översyn av reglerna för rättshjälp och rättsligtbiträde i syfte att förbättra rättsskyddet för ekonomiskt svaga gmpper. Vidareförordas ett tillkännagivande av om att behovet av ett offentligträttsligt biträde alllid bör tillgodoses om ett frihetsberövande i någon formkan komma i fråga. Enligt motionärerna har rällshjälpsre-formen urholkats såatt det inte längre finns myckel kvar av de urspmngliga intentionerna medreformen. I motionen åberopas att en stor del av dem som döms till fängelsesaknar offentlig försvarare, och vidare uttalas att det är oacceptabelt altbehovet av rättsligt biträde för flyktingar och andra illa lottade inte kantillgodoses. Utskottetkan konstatera atl flera ändringar gjorts i rätlshjälpssyslemel sedan detinfördes och att en del av dessa ändringar visserligen har inneburitall tillämpningsområdet för samhällets rättshjälp begränsats. Emellertid har iflera fall ändringarna också gått i motsatt riktning. Sålunda innebar de ändringari RHL som genomfördes atl möjligheterna till rättshjälp utvidgadesbl.a. genom sänkta avgifter och en höjd inkomslgräns, och i den nu aktuellapropositionen föreslås alt tillämpningsområdet för den allmänna rättshjälpenutvidgas i ett par hänseenden. mening är del naturligt all en reform efter hand om prövas och anpassas till de fortlöpande förändringar som sker i samhället. När det gäller samhälletsrättshjälp har dessa ändringar föregåtts av ingå- 1988/89: JuU 19 endeöverväganden i olika sammanhang, och det är enligt utskottets meningofrånkomligt att därvid också har framlagts förslag som haft till syfte attminska del allmännas kostnader för rättshjälpen. All därmed som det uttrycksi motionen samhällets rättshjälp skulle ha urholkats på ett oacceptabelt sättär enligt utskottets mening inte rättvisande. Närdel gäller möjligheterna för tilltalade att få offentlig försvarare villulskollel erinra om all enligt vad utskottet anfört vid behandlingenav regeringens budgetförslag utvecklingen synes gå mot en generösareinställning från domstolamas sida (1988/89: JuU 18 s. 2). Den kritik mot de år1984 införda ändringarna i reglerna för förordnande av offentlig försvararesom framförts från sina håll har därmed i viss mån minskat i aktualitet.Därmed är inte sagt atl del saknas skäl all också fortsättningsvis noga följautvecklingen när del gäller möjligheterna till offentlig försvarare. Tvärtomhar utskottet framhållit atl så bör vara fallet. Rättentill offentligt biträde för bl.a. flyktingar förbättrades väsentligt genom deändringar i RHL som genomfördes , och i del förslag till nyutlänningslag m. m. 1988/89:86) som bereds i riksdagenföreslås åtgärder som är ägnade att ytterligare förbättra möjligheterna förasylsökande och andra att bl.a. med hjälp av offentligt biträde tillvaratasin rätt. Som utskottet uttalade finns det emellertid även i den härfrågan anledning att också i fortsättningen noga följa utvecklingen. Utskottetavstyrker bifall till nu behandlade yrkanden i motion Ju821 (yrkandena 9 och10). Imotionerna Ju4I5 och Ju804 föreslås all det bör bli möjligt för enskilda attfå ersättningför rättegångskostnader i skattemål och andra mål inomförvahningsprocessen. Fråganhar varit föremål för behandling i . gavriksdagen efter en enhällig hemställan av utskottet regeringen till kännaatt frågan borde utredas och att det fick ankomma på regeringen all föranstaltaom utredningsarbetet (JuU 1984/85:15, rskr. Vid frågans behandling åretdärpå förklarade sig utskottet fömtsälla all uttalande åretdessförinnan om utredning möjligt skulle komma att leda till åtgärderfrån regeringens sida (JuU 1985/86:21). förklarade utskottet efter enredovisning av pågående arbete i saken inom justilie- och finansdepartementen att förslag från regeringen var all förvänta (JuU 1986/87:26). Vidbehandlingen av frågan om ersättning för rättegångskostnader iskattemål m. m. erinrade utskottet först om all uttalande år 1985uttryckligen tog sikte inte bara på skallemål utan också på andra typer av förvallningsmål,där behov av ersättningsregler kunde föreligga. Mot bakgmnd av denuppmärksamhet frågan ägnats i förklarade sigutskottet la för givet att resultatet av pågående överväganden inom justilie-och finansdepartementen skulle komma atl redovisas för (JuU1987/88:22 s. 3). Inomjustitiedepartementet har utarbetats en promemoria (Ds 1989:2) Domstolarna i framliden en idskiss. I denna omnämns (s. 27) möjlighe- 22 terna att få ersättningför rättegångskostnader som ett exempel på att 1988/89: JuU19 regelsystemen inågra hänseenden inte är desamma för allmänna domstolar som förförvaltningsdomstolar. 1 promemorian diskuteras möjligheterna till enomfördelning av mål mellan de olika domstolsorganisationerna, och i sambanddärmed sägs att vid en sådan omfördelning det måste ses till attförfarandereglerna i en ny organisation ger utrymme för en minst likarättssaker och effektiv handläggning som i den gamla. Promemorianremissbehandlas , och justitieministern har förklarat sig ha föravsikt all med utgångspunkt i bl.a. denna promemoria presenterariktlinjerna för ett fortsall reformarbete på domstolsområdet i en särskildproposition . till avlämnad proposition (prop. 1988/89:126) omersättning för kostnader i ärenden och mål om skall, m. m. föreslås en särskildlag som skall göra del möjligt att med statsmedel ersätta en skatlskyldig förhans kostnader för ombud eller biträde, utredning eller annat som skäligenbehövts för all la till vara hans rätt i ett ärende eller ett mål om skall omdet med hänsyn tiHomständighelerna är oskäligt atl han står för kostnadernasjälv. Lagen skall också gälla tullar och avgifter. Enligtpropositionen skall huvudregeln alltjämt vara att den skatlskyldi-ge självsvarar för sina kostnader i ordinära ärenden och mål om skatt. De föreslagnareglerna har karaktären av undantagsregler och avses bli tilllämpliga på falldär någon haft kostnader utöver vad som kan anses som normall och del funnitsskäl atl l.ex. anlita ombud eller biträde. Lagförslaget som föreslås träda i kraft den bereds avskatteutskollet. Utskottetkan konstalera att ett förslag såvitt gäller möjligheter till ersättning förrättegångskostnader i skattemål nu har förelagts . Förslaget ärbegränsat såväl beträffande möjligheterna till ersättning i de mål som avsesmed förslaget som när det gäller möjligheterna till ersättning i andra mål änskallemål. Somframgått ovan har återkommande förväntat sig allriksdagens begäran om en utredning av frågan om ersättning förrättegångskostnader i skallemål och andra förvaltningsprocesser skulle resulterai någon åtgärd från regeringens sida. Det förslag som har förelagtsriksdagen kan endast till en del, nämligen för vissa skatlemåls vidkommande,anses innebära ett tillgodoseende av det av uttalade önskemålet.Detta önskemål avser en utredning av om det inom förvaltningsprocessen ävenfinns andra målgmpper där det föreligger behov av möjligheter att på någotsätt ersätta den enskilde för hans rättegångskostnader. Idetta läge anser sig utskottet än en gång böra erinra om innehållet i detuttalande av utskottet som enhälligt ställde sig bakom år 1985.Utskottet anser sig vidare kunna utgå från atl regeringen nu utan ytterligaretidsutdräkt föranstaltar om den utredning av frågan som förutsatt. Medvad ulskollel sålunda uttalat bör några sådana åtgärder från somföreslås i nu behandlade motionsyrkanden inte vara erforderliga. övrigt 1988/89: JuU 19 Utövervad som anförts i det föregående har utskottet inget att anföra med anledningav propositionen och motionema. Utskottetvill dock anmärka atl 49 § förslaget till lag om ändring i rättshjälpslagen(1972:429) har utformats med beaktande av den lydelse lagmmmet föreslås få iutskottets betänkande om högsta domstolen och rättsbildningen (1988/89:JuU20). 1. beträffandelagförslagen i propositionen atl antar de iproposition 1988/89:117 framlagda förslagen till dels lag om ändring irättshjälpslagen (1972:429), dels lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), att avslårmotion l988/89:Ju410, att avslårmotion 1988/89:Ju417, att avslårmotion 1988/89:Ju418, att avslårmotion l988/89:Jul I, 6. beträffandeallmänna frågor om rättshjälpen alt avslårmotion 1988/89:Ju821 i denna del (yrkandena 9 och 10), 7. beträffanderättegångskostnader i förvaltningsmål att avslårmotionerna 1988/89:Ju415 och 1988/89:Ju804 i denna del (yrkande 7). Stockholmden På justitieutskottets vägnar Närvarande:Karin Ahriand (fp), (), (), (), (), (), (), GöranMagnusson (s), (), Bjöm (), (), AndersSvärd (c), (vpk), (), (),() och (). Reservationer 1988/89: JuUi 9 Lagförslagen i propositionen (mom. 1) KentLundgren (mp) anser debatt den del av utskottels yttrande på s. 14 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "regeringens förslag" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att organisationen av rätlshjälpssyslemel har stor betydelse för denenskildes rättssäkerhet. I regeringens förslag i den här delen framhållsemellertid uteslutande betydelsen av atl organisationen är effektiv. ser det innebär förslaget i flera hänseenden en försvagning avrättssäkerheten. Vad utskottet i första hand avser är förslaget atl slå ihopnuvarande fyra rätlshjälpsnämnder till en myndighet, men också förslaget allöka tjänstemannainflylandet på bekostnad av den ordning för beslutsfattande somgäller i rättshjälpsnämndema är enligt utskottets mening tveksamt frånrättssäkerhetssynpunkt. Vidare är del inte invänd-ningsfritt alt som föreslåsi propositionen del organ som skall pröva överklaganden knyts tillrättshjälpsmyndigheten såvitt avser inte bara lokaler utan även kansliresurser.Enligt utskottets mening bör överklag-ningsinslansen inta en självständigställning i förhållande till rättshjälpsmyndigheten. Medhänsyn till vad som har anförts anser utskottet alt regeringens förslag iden här delen inte bör genomföras. Propositionen bör således avslås såvittavser förslag till ändringar i organisationen för rältshjälpssys-lemet. deb att utskottets hemställan under I bort ha följandelydelse: I. beträffande lagförslagen i propositionen att a) antar del i proposition1988/89:117 framlagda förslaget till ändring i rättshjälpslagen (1972:429),såvitt avser 8 § och 8 a §, b) avslår deb det i propositionenframlagda förslaget till ändring i rättshjälpslagen (1972:429) i den mån delinte omfattas av vad utskottet hemställt ovan, deb det i propositionenframlagda förslaget till ändring i sekretesslagen (1980:100). Näringsidkare (mom. 3) KarinAhriand (fp), (), (), (),(), (), () och ()anser deball den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjar med "Utskottetär" och slutar med "inte förorda" bort ha följande lydelse: Enligtutskottels mening är nuvarande rättstillämpning alltför restriktiv när del gäller möjligheterna för vissa näringsidkare all få rättshjälp. Dessa möjligheter bör öka för sådana näringsidkare som är atl jämställa med löntagare. Regeringen bör enligt utskottets mening återkomma till riksda- 25 gen med förslag i dennariktning. Detta bör ges regeringen till känna med 1988/89: JuU 19 anledningav motion Ju4l7. dels atl utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande näringsidkare att med anledning avmotion 1988/89:Ju4l7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. (mom. 5) KarinAhrland (fp), (), (), (),(), (), () och ()anser delsall den del av utskottels yttrande på s. 21 som börjar med "Utskottetsaknar" och slutar med "motion Jul I" bort ha följande lydelse: Utskottetanser all de skäl som i motionen har åberopats till stöd för att möjlighetematill rättshjälp i ärenden enligt bör öka, är värda attbeaktas. Enligt utskotlets mening får del därför ankomma på regeringen allåterkomma till med förslag i denna riktning. Delta bör ges regeringentill känna med anledning av motion Jul 1. dels att utskotlets hemställan under 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande atl med anledningav motion 1988/89:Jul I som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Allmänna frågor om rättshjälpen (mom. 6) (vpk) anser delsall den del av utskottets yttrande som börjar på s. 21 med "Ulskollelkan" och slutar på s. 22 med "(yrkandena 9 och 10)" bort haföljande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att intentionerna med 1973 årsrättshjälpsreform har urholkats. Det är sålunda inte acceptabelt att en stordel av dem som döms till fängelse inte varit biträdda av en försvarare. Påsamma sätt går det enligt utskottets mening inte att acceptera att flyktingaroch asylsökande ofta står ulan hjälp av offentligt biträde. Del är vidareallvarligt all möjligheterna över huvud tagel till rättshjälp fortlöpande harförsämrats för ekonomiskt svaga gmpper. Utskottet anser därför att liden nu ärmogen för en ingående översyn av RHL i syfte att återupprätta de mål som avsågsmed rättshjälpsreformen när den genomfördes. 1 avvaktan härpå är delnödvändigt att skyndsamt åstadkomma förbättringar när del gäller möjligheternatill offentlig försvarare eller offentligt biträde i sådana fall därfrihetsberövande i någon form kan bli aktuellt. Vadulskollel sålunda uttalat bör ges regeringen till känna med anledning avmotion Ju821. deb all utskottetshemställan under 6 bort ha följande lydelse: 1988/89: JuU 19 6.beträffande allmänna frågor om rättshjälpen alt med anledning avmotion l988/89:Ju82l i denna del (yrkandena 9 och 10) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Rättegångskostnader i förvaltningsmål (mom. 7) KarinAhrland (fp), (), (), (), AndersAndersson (m), (), () och () anser delsatt den del av utskottels yttrande på s. 23 som börjar med "Med vad"och slutar med "vara erforderliga" bort ha följande lydelse: sålunda uttalat bör som sin mening ge regeringen tillkänna med anledning av nu aktuella motioner. dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse: 7. beträffande rättegångskostnader i förvaltningsmål atlriksdagen med anledning av motionema l988/89:Ju415 och l988/89:Ju804 i dennadel (yrkande 7) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Tryckeri, 1989 27