bet · GC01LU7 · 1988-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet sex motioner som rörolika associationsrättsliga frågor. I en motion (s) tas upp frågan om ekonomisk förenings rättatt utnyttja uppskrivning av anläggningstillgångar. Över denna motion harutskottet inhämtat remissyttranden från , bokföringsnämnden.Kooperativa förbundet. Föreningen auktoriseraderevisorer revisorsamfundet SRS. En sammanställning avremissyttrandena finns i bilaga 1 till.betänkandet. En motion (m) rör frågan om samordning av registreringenav näringsverksamhet. Aktiebolagsrättsliga spörsmål tas upp i fyra motionervarav tre motioner (s, fp resp. c) rör minimikapital för aktiebolag,röstvärdesdifferentiering och riktade emissioner. I den återstående motionen(m) tas upp frågor om återköp av egna aktier, minoritetsskydd, skadestånd ochstyrelseordförandens ställning. Över denna sistnämnda motion harremissyttranden inhämtats från bankinspektionen, universitetsjuridiska fakultet, , . Föreningen auktoriserade revisorer . Därutöver har Aktiefrämjandet inkommit med ett yttrande.En sammanställning av yttrandena finns i bilaga 2 till betänkandet. Utskottet avstyrker bifall till samtliga motioner. Tillbetänkandet har fogats två reservationer, varav en från fp, c och mp samt enfrån fp. 1987/88:L204 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om lagändringar innebärande dels attendast bolagsstämma får fatta beslut om riktade emissioner, dels att kravet påkvalificerad majoritet för sådant beslut enligt aktiebolagslagen skärps. 1987/88:L206 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt bestämmelserna orn att uppskrivning av anläggningstillgångar får användasför förlusttäckning också bör gälla ekonomisk förening. 1 1988/89. 1987/88:L208av m.fl. (s) vari yrkas att som 1988/89:LU7 sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag till anpassning avminimibeloppet för aktiekapital. 1987/88:L21I av (ni) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att de aktiebolagsrättsliga frågor som berörs i motionenblir föremål för utredning och att förslag framläggs i enlighet med vad somföreslås i motionen. 1987/88:L212 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om samordning av registreringen avnäringsverksamhet och att dessa uppgifter förs över till patent- och registreringsverketsbolagsbyrå, som ges ställning av självständig myndighet. 1987/88:L213 av m.fl. (fp) vari - medhänvisning till vad som anförs i motion 1987/88:N303 - yrkas att hosregeringen begär förslag om förbud mot röstvärdesdifferentiering vidbörsnoterat företags nyemission på börsens Al- och A2-listor. Associationsrätten har varitföremål för ett fortlöpande reformarbete. Arbetet har avsett såvälaktiebolagsrätten som lagstiftningen om ekonomiska föreningar samt den omhandelsbolag och enkla bolag. På aktiebolagsrättens område togs ett första stegår 1973 då betydelsefulla ändringar vidtogs aktiebolagslag (prop.1973:93, LU 19). Ett viktigt syfte med reformen var att trygga bolagenskapitalförsörjning. Bl.a. ändrades reglerna om nyemission på så sätt attavvikelse kunde ske från de gamla ägarnas företrädesrätt (riktade emissioner).Vidare infördes en rätt för bolagsstämman att till styrelsen delegerabeslutanderätten i fråga om nyemission och om avvikelse från företrädesrätten.1 syfte att motverka missbruk av de nya reglerna från bolagsstyrelsens ochaktieägarmajoritetens sida togs i lagen in en generalklausul om attbolagsstämman inte får fatta beslut som bereder otillbörlig fördel åtaktieägare eller annan person till nackdel för bolaget eller annan aktieägare.Samtidigt gavs den befintliga generalklausulen beträffande bolagsstyrelsensbeslut en motsvarande lydelse. 1975:103, LU 1975/76:4) ersattes 1944 årsaktiebolagslag, rned en ny aktiebolagslag (1975:1385). Lagstiftningen innebar ihuvudsak en genomgripande teknisk översyn av aktiebolagsrätten. Den nya aktiebolagslagen(ABL) trädde i kraft . Vissa ändringar i ABL genomfördes åren1980-1984. Nära anknytning till det aktiebolagsrättsligaregelsystemet har de bestämmelser som reglerar värdepappersmarknaden. Genomlagen (1979:749) om infördes nya regler om börsens organisationoch arbetsformer. Enligt lagen åligger det börsstyrelsen att bl.a. se till atthandeln där sker under förhållanden som överensstämmer med lagen och andraförfattningar och god affärssed. Vidare infördes genom lagen (1985:571) omvärdepappersmarknaden straffsanktionerade förbud mot s.k.insiderhandel med aktier och andra värdepapper som getts ut av börs- 1988/89:LU7 Mot bakgrund av utvecklingen på aktiemarknadentillkallades ägarutredningen (1 1985:04) och den s.k.Leo-kornrnissionen. skall enligt sina direktiv kartläggaförändringar i ägande och inflytande inom det svenska näringslivet under desenaste tio åren. analysera orsakerna till dessa förändringar samt analyseraeffekterna av förändringarna i ägar- och inflytandestrukturen på enskildaföretags effektivitet, kapitalförsörjningen inorn hela industrin ochfördelningen av kapital mellan branscher och/eller företag. Ägarutredningenavlämnade en kartläggningsrapport om s.k. korsvist ägande (Ds I1986:6), Ömsesidigt aktieägande mellan svenska företag, och avlämnadesutredningens huvudbetänkande (SOU 1988:38) Ägande och inflytande i svensktnäringsliv. På grundval av (Ds Fi 1986:21)Riktade emissioner av aktier m.m. framlades i proposition 1986/87:76 förslagtill dels lag om riktade emissioner m.m. för s.k. aktiemarknadsbolag, delsvissa ändringar i ABL. Förslagen i propositionen antogs -r- med smärre justeringar- av (LU 1986/87:27, rskr. Den nyalagstiftningen trädde i kraft . På begäran av (NU 1986/87:4, rskr. 20)tillkallade regeringen en kommitté med uppdrag att göra enöversyn av värdepappersmarknaden. Enligt direktiven (dir. 1987:11) skallkommittén bl.a. överväga frågor om fondbörsens ställning och organisation, omnormbildning och kontroll och reglerna för börsverksamheten liksom vissaaktiebolagsrättsliga frågor. Vid sidan av de initiativ som tagits från statsmakternassida har åtgärder också vidtagits från börsstyrelsens och näringslivets sida.Sålunda utfärdade börsstyrelsen rekommendationer angående bl.a. deninformation som skall ges vid riktade emissioner. Vidare har börsensinregistreringskontrakt ändrats i skärpande riktning. I januari 1987tillkallade börsstyrelsen tre utredare för att mot bakgrund avhändelseförloppet i analysera de principfrågor och övriga förhållandensom är av betydelse för fondbörsen och aktiemarknaden. Utredningen lämnade iaugusti 1988 en slutrapport till fondbörsen. fakta och erfarenheter.1 rapporten framläggs förslag till dels ändringar i ABL som syftar till attbl.a. stärka minoritetsskyddet, dels rekommendationer om redovisning ochrevision, dels ändringar i fondbörsens regler och organisation. Rekommendationer angående bl.a. riktade emissioner harockså utfärdats av , som är ett permanent organtillsatt av och med uppgiftatt verka för en bättre och mera enhetlig information från börsföretagen närdet gäller deras resultat och ställning. Är 1986 inrättade handelskammaren ochIndustriförbundet även en ().Nämnden skall enligt sina stadgar verka för god sed på den svenskaaktiemarknaden genom uttalanden samt rådgivning och information. Nämnden harhifintills avgivit ett flertal uttalanden om bl.a. riktade emissioner. Slutligenantog förslag till lag om ekonomiska 1988/89:LU7 föreningarsom ersatte lag i samma ämne (prop. 1986/87:7, LU 10. rskr. 172).Lagstiftningen innebar framför allt en modernisering och förenkling avtidigare bestämmelser. Bl.a. kan märkas att firmaskyddet för de ekonomiskaföreningarna sträcktes ut från att gälla inom ett län till att gälla inom helalandet. Den nya lager, om ekonomiska föreningar trädde i kraft den 1 januari19S8. Enligt bokföringslagen (1976:125) får enanläggningstillgång normalt tas upp till högst anskaffningsvärdet. Högre värdeän värdet i närmast föregående fastställda balansräkning godtas i principinte. Motivet för dessa regler är att ett företag inte skall kunna skapautdelningsbar vinst genom att skriva upp värdet på anläggningstillgångar. Om enanläggningstillgång kan anses ha ett bestående väsentligt övervärde, fåremellertid uppskrivning av tillgången ske under förutsättning attuppskrivningsbeloppet används till erforderlig nedskrivning av värdet på andraanläggningstillgångar och särskilda skäl föreligger för sådan utjämning. Fastegendom som åsätts taxeringsvärde får dock inte skrivas upp övertaxeringsvärdet (15 §). I aktiebolagslagen (ABL) finns särskilda regler som taröver regleringen i bokföringslagen (BFL). Utan hinder av fåruppskrivningsbeloppet användas också till ökning av aktiekapitalet genomnyemission eller fondemission eller till .avsättning till uppskrivningsfond(11 kap. 4 S ABL). Medel som avsatts till en uppskrivningsfond får senare tas ianspråk till erforderlig nedskrivning av värdet på andra anläggningstillgångarorn det finns särskilda skäl för en sådan utjämning. Uppskrivningsfondentillhör bolagets bundna egna kapital (11 kap. 7 § ABL). En ytterligare möjlighet för aktiebolag att utnyttjauppskrivning av anläggningstillgångar infördes fr.o.m. (prop 1986/87:42, SkU 7, rskr. Denna möjlighet innebär attuppskrivningsbeloppet får utnyttjas för täckning av förlust enligt fastställdbalansräkning, om förlusten inte kan täckas av fritt eget kapital. Inom tre årfrån beslut om sådan förlusttäckning får vinstutdelning beslutas endast omrätten ger tillstånd till det eller om aktiekapitalet har ökats tned minst ettbelopp som motsvarar förlusttäckningen (11 kap. 4 § ABL). För ekonomiska föreningar gäl ler att de kan utnyttjareglerna i 15 § BFL orn uppskrivning av anläggningstillgång och samtidignedskrivning av andra anläggningstillgångar. Dessutom kan ekonomiska föreningar liksom aktiebolag - sätta av uppskrivningsbeloppet till enuppskrivningsfond. Denna hänförs till föreningens bundna kapital och får baraanvändas för de ändamål sorn anges i 15 S BFL. Uppskrivningsfond i aktiebolag och ekonomiska föreningaringår liksom reservfond och aktiekapital resp. insatskapital i foretagens egnakapital, vilket utgör underlag för företagens kreditvärdighet. För att skyddaborgenärer och andra intressenter har i både aktiebolagslagen ochföreningslagen införtsbestämmelser'vars syfte är att det egna kapitalet skall bevaras i 1988/89:LU7 företagen.I aktiebolagslagen finns sålunda regler som inte bara skall garantera attaktiekapital verkligen betalas in till företaget utan också skall förhindra attdetta kapital senare urholkas genom olika åtgärder. Bl.a stadgas attvederlagsfritt överförande av medel från bolaget till aktieägarna får skeendast i form av vinstutdelning, utbetalning vid nedsättning av aktiekapitaloch utskiftning vid bolagets likvidation. Var och en av dessa utdelningsformerär i sin tur kringgärdad med- bestämmelser som skall hindra att bolagets egetkapital förbrukas till nackdel för företagsägarna. Vidare skyddas det egnakapitalet genom regler om förbud för bolaget att lämna lån till aktieägarna ochandra bolaget närstående personer. Också bestämmelserna om tvångslikvidation dåbolagets eget kapital delvis förbrukats avser att skydda fordringsägarnasintressen. I en ekonomisk förening gäller som huvudprincip att ettbelopp motsvarande utbetalda medlemsinsatser skall hållas kvar i föreningen.Detta belopp utgör föreningens eget kapital. Till skillnad från aktiebolaggäller emellertid att en föreningsmedlem har rätt att under vissaförutsättningar återfå sin medlemsinsats när han utträder ur föreningen. Enmedlem kan också ha rätt att återfå s.k. överinsatser. Även i andra avseendenär det egna kapitalet i en ekonomisk förening mindre bundet och skyddat än iett aktiebolag. Sålunda saknas regler som garanterar att insatskapitalet verkligenbetalas in till föreningen. Vidare kan utbetalning till föreningsmedlemmar skeinte bara i sådana fall som motsvarar det som tillåts i aktiebolag utan också iform av efterlikvider, återbäringar och andra gottgörelser. Reglerna förutbetalning till föreningsmedlemmar är även mindre stränga än i aktiebolag.Föreningslagen saknar vidare bestämmelser om förbud mot personlån och omtvångslikvidation vid förlust av det egna kapitalet. Reglerna i föreningslagenöverensstämmer i allt väsentligt med vad som gällde enligt lag. Ennyhet i föreningslagen är dock att vid återbetalning , av insatsen vid medlemsutträde skall medel som finns i uppskrivningsfond inte räknas in i underlagetför återbetalningen. Redan före införandet av den nya föreningslagen torde docki praktiken motsvarande regel ha till-lämpats (se prop. 1986/87:7 s.-94). Att reglerna om egna kapitalet i föreningslagen är mindrelångtgående än aktiebolagsregler sammanhänger med att det egna kapitalet i enekonomisk förening inte har samma betydelse som i ett aktiebolag. I enekonomisk förening uppgår medlemsinsatserna ofta till relativt blygsammabelopp. Verksamheten i en ekonomisk förening bygger främst på att föreningsmedlemmarnai olika avseenden deltar i verksamheten. Frågan om att låta även ekonomisk förening få utnyttjauppskrivning av en anläggningstillgång för kvittning av en förlust diskuteradesi den promemoria (Ds Fi 1986:19) som låg till grund lagändring beträffandeaktiebolag. Därvid anfördes bl.a. följande. Om uppskrivning av en anläggningstillgång skall fåanvändas för kvittning av en förlust är det särskilt viktigt att vinstutdelninginte får ske efter det att uppskrivningen har skett.Uppskrivningen skulle i annat fall indirekt om uppskrivningen följs avvinster - kunna skapa en utdelningsbar vinst. Det belopp som uppskrivningenavser bör inte heller i någon annan formfå föras ut ur företaget. Den nya uppskrivningsmöjligheten bör 1988/89:LU7 därförkomma i fråga endast för företagsformer med bundet kapital. Till dessaföretagsformer hör aktiebolag och ekonomiska föreningar. Efter en redogörelse för vad som galler beträffandeekonomiska föreningars rätt att utnyttja uppskrivning av anläggningstillgångaranfördes i promemorian följande. En ekonomisk förening kan alltså inte utnyttja ettuppskrivningsbelopp till "fondemission" av medlemsinsatser. Dennaskillnad i förhållande till aktiebolagsrätten beror på attmedlemsinsatskapitalet i en ekonomisk förening inte är bundet på samma sätt somaktiekapitalet i ett aktiebolag. Insatskapitalet är i viss mån rörligt. Vidarekan överskottet av verksamheten komma medlemmarna till godo även i annan formän traditionell vinstutdelning och ett eventuellt utdelningsförbud blir därföri praktiken svårt att upprätthålla. Den nya uppskrivningsmöjligheten bör motdenna bakgrund begränsas till att gälla enbart aktiebolag. Denna uppfattning delades av departementschefen, ochförslag till lagändringar framlades därför endast för aktiebolagens del. I motion L206 av m. fl. (s) framhålls attdet motiv som anförts för att en ekonomisk förening inte skulle kunna användaen uppskrivning för förlusttäckning är giltigt. I den lag omekonomiska föreningar, som antagits av och som gällerfr.o.m. , har intagits en spärregel mot avgående medlems rättatt få ut sina rnedlemsinsatser, yarvid hänsyn även tagits tilluppskrivningsfond. Motionärerna anser därför att bestämmelserna om attuppskrivning av anläggningstillgångar får användas för förlusttäckning ocksåbör gälla ekonomisk förening. Remissinstansernas inställning kan sammanfattas enligtföljande. Riksskalleverkel, bokföringsnämnden. Föreningenauktoriserade revisorer revisorsamfundet SRS framhåller att deni motionen åberopade spärregeln i den nya lagen orn ekonomiska föreningarsaknar betydelse i sammanhanget och att de skäl som låg till grund för beslutetatt inte utvidga de ändamål för vilka uppskrivningsfond kan utnyttjas alltjämthar giltighet, varför motionen avstyrks. anser att följderna avmotionsförslaget bör analyseras ytterligare och att det därvid bör klargörashur en, sådan förändring påverkar föreningens konkurrenskraft och skydd av detegna kapitalet. Om en sådan analys skulle visa att inga allvarliga effekter kanväntas uppstå är LRF berett att stödja motionen. Kooperativa förhiindei KF anser att ekonomisk förening ilika hög grad som aktiebolag har behov av ati kunna använda uppskrivningsfondför förlusttäckning och tillstyrker motionsförslaget. Riktadeemissioner 1988/89:LU7 Aktiekapitalet i ett bolag kan ökas genom att nya aktiertecknas mot betalning, nyemission, eller genom att nya aktier ges ut eller atttidigare aktiers nominella belopp höjs utan ny betalning, fondemission. Vidfondemission och vid nyemission, där de nya aktierna skall betalas kontant,gäller som huvudregel att aktieägarna har företrädesrätt till de nya aktierna iförhållande till sitt tidigare aktieinnehav. I bolagsordningen kan emellertidföreskrivas en annan fördelningsgrund mellan aktieägarna. Vidare kan -enligtregler som infördes vid reform av aktiebblagsrätten - i samband medbeslut om nyemission mot kontant betalning avsteg göras från huvudregeln så attendast vissa aktieägare eller andra än aktieägare får teckna nya aktier, s.k.riktade emissioner. Det är också möjligt för bolag som ger ut konvertiblaskuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning av aktieratt bestämma att sådana skuldebrev oavsett om de innehas av aktieägare ellerannan skall vara förenade med en företrädesrätt vid nyemission. Beslut om nyemission och eventuella avsteg frånaktieägarnas företrädesrätt skall i princip fattas av bolagsstämman. Förbeslutet krävs blott enkel majoritet. Måste bolagsordningen ändras - t.ex. närdet gäller aktiekapitalets storlek krävs dock kvalificerad majoritet.Bolagsstämman kan emellertid också bemyndiga styrelsen att besluta omnyemission och att därvid göra avsteg från företrädesrätten under förutsättningatt bolagsordningen inte behöver ändras (4 kap. 15 § ABL). Bemyndigandetgäller till nästa ordinarie bolagsstämma. Styrelsen har också möjlighet attfatta sådana beslut utan bemyndigande under förutsättning av bolagsstämmansgodkännande. Samma regler gäller för beslut om utgivande av konvertiblaskuldebrev och skuldebrev med optionsrätt. gäller enligt lagen (1987:464) omvissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m. särskilda regler förbörsbolag och OTC-bolag samt dotterbolag till sådana bolag. I nämnda bolag ägerbolagsstämman inte rätt att till styrelsen delegera beslutanderätten omriktade emissioner till bl.a. anställda i allmänhet eller till ledandebefattningshavare eller styrelseledamöter i det emitterande bolaget eller tilldessa personalkategorier i annat företag i samma koncern. Reglerna avser såvälnyemission av aktier som emission av konvertibla skuldebrev och skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning. Emissionsbesluten skall i dessa fallfattas eller i efterhand godkännas av bolagsstämman. Bolagsstämmans beslut blirgiltigt endast om det har biträtts av aktieägare som företräder nio tiondelarav såväl de vid stämman avgivna rösterna som de aktier som är företrädda påstämman. Ett moderbolag får inte på bolagsstämman i ett dotterbolagbiträda ett heslut om sådan emission som här avses utan att beslut därom fattaspå bolagsstämma i moderbolaget. Det ovan angivna kravet på kvalificeradmajoritet gäller också för beslutet på moderbolagets stämma. Om enbolagsstämma skall behandla ett förslag till emission, som innebär frångåendeav aktieägarnas företrädesrätt, skall kallelsen till stämman ange 1988/89:LU7 Sistnämnda regel gäller för samtliga riktade emissioneri alla typer av aktiebolag. Sedan emission till anställda m.fi. iaktieinarknadsbolag har ägt rum skall information om denna vidare lämnas ibolagets förvaltningsberättelse. l motion L204 av m.fl. (c) hånvisas till attcentern i en motion yrkade avslag på regeringens förslag (prop.1973:93) rörande ändrade regler för nyemissioner. Motionärerna hävdar attutvecklingen har tagit den vändning som man varnade för i den nämndamotionen. Sålunda har reglerna om riktade emissioner brukats så att de lett tillnackdelar för de aktieägare som inte kunnat utnyttja sin företrädesrätt.Motionärerna hävdar vidare att lagändringar har bidragit till en ökadmaktkoncentration. I syfte att stärka de mindre aktieägarnas ställning ochförhindra "klippekonorni" ariser motionärerna att reglerna i aktiebolagslagenoch lagen om riktade emissioner bör ändras så att bolagsstämman alltid förstskall fatta beslut om riktade emissioner. Möjligheterna att delegerabeslutanderätten till styrelsen och rätten för bolagsstämman att i efterhandgodkänna av styrelsen vidtagna åtgärder enligt den senare lagen bör alltsåavskaffas. Dessutom bör övervägas i hur hög grad minoritetsskyddet bör stärkasgenom krav på mycket kvalificerad majoritet vid beslut om riktade emissioner. Som inledningsvis nämnts kom de nuvarande reglerna omnyemission av aktier och om konvertibla skuldebrev (prop. 1973:93.LU 1973:19) och överfördes i huvudsakligen oförändrat skick till 1975 årsaktiebolagslag. Syftet med reformen var att öka aktiebolagens möjligheter attdra till sig nytt kapital. Med anledning av proposition väcktes bl.a.en motion (c) vari yrkades avslag på reglerna om avsteg från aktieägarnasföreträdesrätt vid nyemission och styrelsens möjligheter att besluta omnyemission. På hemställan av lagutskottet avslog mofionen. I samband med proposition 1986/87:76 om riktade emissionerm.m. behandlade utskottet en motion (tp) vari yrkades att möjligheten att tillstyrelsen delegera beslutanderätten i fråga om riktade emissioner skulleavskaffas. 1 sitt av godkända betänkande LU 1986/87:27 i lagstiftningsärendetanförde utskottet följande: Utskottet erinrar om att regler om riktadeemissioner tillkom bl.a. för att möjliggöra för ett bolag att emittera friaaktier utomlands och därmed få finansiering rned hjälp av utländskt kapital.Ett annat skäl för lagändringen var att skulle få möjlighetatt direkt tillskjuta riskkapital till företag. Att bolagsstämman fick rättatt till styrelsen delegera uppgiften att besluta om en riktad emissionmotiverades med att företagen snabbt skulle kunna genomföra emissioner ochanpassa emissionsvillkoren efter växlande marknadslägen. uttaladesatt den ökade handlingsfrihet, som delegationsmöjligheten ger 1988/89:LU7 bolagsstyrelsenoch den bestämmande aktieägargruppen i bolaget, inte får medföra att enskildaaktieägares intressen åsidosätts. För att aktieägarnas intressen skall kunnatillgodoses är det. framhölls det, därför av väsentlig betydelse att ABLerbjuder ett effektivt skydd mot förfaranden som är illojala och till nackdelför enskilda aktieägare. I syfte att motverka otillbörliga förfaranden intogsdärför i ABL mera allmänt hållna regler, s.k. generalklausuler, motmaktmissbruk, vilka ger uttryck åt grundsatsen att bolagsorganen är skyldigaatt handla lojalt mot en aktieägarminoritet. Vidare underströks att ett beslutom att en viss grupp av aktieägare skall ges rätt att teckna aktier bör kunnafattas endast om det finns objektivt godtagbara skäl för en sådan avgränsningav företrädesrätten och att det torde vara synnerligen ovanligt att sådana skälkan åberopas för att endast vissa aktieägare skall ha företrädesrätt vid enkontantemission. Som utskottet tidigare harframhållit, (LU 1986/87:5), har möjligheten till riktadeemissioner haft stor betydelse för bolagens kapitalförsörjning. Utvecklingenhar sålunda visat att företagen genom riktade emissioner har kunnat dra tillsig nytt kapital i en omfattning som inte varit möjlig om de gamla aktieägarnai första hand skulle haft rätt att teckna de nya aktierna. Möjligheten tillriktade emissioner har visat sig särskilt värdefull genom att bolagen ibetydande utsträckning kunnat placera aktier utomlands, något som inte varitgenomförbart om aktieägarna haft företrädesrätt. De riktade emissionerna harockså haft betydelse för utvecklingen av OTC-marknaden. Enligt utskottetsmening finns det således anledning att frän flera synpunkter se i huvudsakpositivt på den reform som genomfördes .