bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt den bedömning som redovisas bör ytterligare steg tas i syfte att sänka skatteuttaget inom inkomstbeskattningen. Detta påverkar värdet av underskottsavdragen och därmed också boendekostna derna i egnahem. I syfte att upprätthålla neutraliteten mellan olika upplå telseformer föreslås därför att förändringarna inom inkomstbeskattningen bör följas av motsvarande minskningar av räntebidragen för andra hus än egnahem. Vidare föreslås att den garanterade räntan vid ny byggnad och i vissa fall ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus bör höjas för de projekt för vilka preliminärt beslut om bostadslån meddelas efter utgången av . Bostadsministern framhåller avslutningsvis att han 105 avser att återkomma medutarbetade förslag i dessa frågor i samband med 1988/89: FiU30 attregeringen inför höstens redovisar sina förslagom den statligainkomstskatten för . propositionen föreslagits om anpassning inom bostadsstödet för harmött invändningar i tre motioner. Imoderata samlingspartiets partimötion Fi60 yrkande 15 och i motion Fi89 yrkande1 av m. fl. (m) föreslås ett tillkännagivande medinnebörden att räntebidragen bör reduceras men att detta bör ske i samband meden omläggning av bostadsfinansieringssystemet och en avreglering avbostadsmarknaden. Vilka förändringar i systemet som skall vidtas vet man enligtmotionärerna först när skattebesluten fattas. bör enligtmotionärerna inte nu ta ställning till regeringsförslaget. Etttillkännagivande med anledning av vad i propositionen förordats föreslås ocksåi motion FiJO (vpk). I motionen anförs att vad i propositionen angivits intebör föranleda något ställningstagande. Skulle frågan ändåsakbehandlas hänvisar motionärerna till tidigare ställningstagande frånvänsterpartiet kommunistema av innebörden att "alla försök att låtalandets hyresgäster betala höginkomsttagamas skattelättnader" skallavfärdas. Bostadsutskottetframhåller i sitt yttrande att man delar motionärernas uppfattning ihuvudfrågan att inte nu bör ta ställning till det av bostadsministempresenterade förslaget om förändringar inom räntebidragssystemet. Det anförsvidare att en sakbehandling av frågan bör anstå till dess i vanligordning föreläggs ett förslag i frågan. Finansutskottetdelar bostadsutskottets syn på behandlingsordningen av förslag om bostadsstöd.Det kan således inte anses motiverat att, på basis av den kortfattaderedogörelsen för regeringens syn på den statliga inkomstskatten som finns ikompletteringspropositionen, redan nu ta ställning i frågor som rörföljdändringar vad avser räntebidragen till bostäder. bör i ställetåterkomma till dessa frågor när ett konkret regeringsförslag föreligger. nu anfört med anledning av redogörelsen om anpassningar inombostadsstödet för i proposition 1988/89:150 bilaga 10 och motionernaFi60 (m) yrkande 15, Ei70 (vpk) och Fi89 (m) yrkande som sinmening ge regeringen till känna. 1motion Fi93 yrkande I av () förs fram ett förslag av meragmndläggande karaktär avseende avdragsrätten för skuldräntor. Motionärenerinrar om uppfattning att denna avdragsrätt borde ersättas av enminskning av den slutliga skatten med en viss andel av skuldräntoma. I sammamotion föreslås i yrkande 2 i berörd del att den garanterade räntan vid ombyggnadinte skall vara högre än vid nybyggnad när det gäller vad motionären kallarskonsam ombyggnad. Beträffandemotionens yrkande I anför bostadsutskottet i sitt yttrande att den avmotionären aktualiserade frågan torde få övervägas i annat sammanhang och dålämpligen vid överväganden i samband med den mera gmndläggandereformering av skattesystemet som fömtskickats. vill hänvisa till pågående utredningsarbete beträff ande bl.a. inkomstbeskattningen. 1 detta arbete intar frågor rörande av- 106 dragsrätten för olikatyper av skuldräntor en central plats. torde 1988/89: FiU30 fååterkomma till dessa frågor i samband med att ett eventuellt förslag omförändringar i inkomstskattesystemet presenteras. Motion Fi93 (mp) yrkande Iom utformningen av avdragsrällen för skuldräntor avstyrks sålunda avfinansutskottet. Vadavser yrkande 2 i samma motion hänvisar bostadsutskottet till tvåriksdagsbeslut under innevarande om den garanterade räntan vidombyggnad. Det gäller dels ett beslut (1988/89:EiUlO), dels ettnyligen fattat beslut om att jämställa den garanterade räntan för vissombyggnad med den som gäller i nybyggnadsfallen (1988/89: BoU7). Bostadsutskottetanser att dessa beslut bör ligga fast. Inteheller finansutskottet anser att vad som anförts i den aktuella motionen börföranleda att ompröva tidigare beslut om räntebidrag till ombyggnadav bostäder. Även yrkande 2 i nu berörd del i motion Ei93 (mp) avstyrks såledesav utskottet. Imotion Ei64 (mp) yrkande 22 föreslås att bostadsbidragen bör ersättas med ettbastitläggför barnfamiljer fr.o.m. . Detta förslag, som ävenfördes fram under den allmänna motionstiden, föreslås avstyrkas avbostadsutskottet. Utskottet hänvisar i yttrandet till den översyn avbostadsbidragens utformning som pågår. Finansutskottethar ingen annan åsikt än bostadsutskottet i denna fråga. Motion Ei64 (mp)yrkande 22 avstyrks. 1motion Fi63 yrkande 17 av m.fl. (vpk) återkommer motionärerna medtidigare ställda krav på att slopa eller sänka mervärdeskatten på livsmedel. som skatteutskottet har vid återkommande behandling av dennafråga konsekvent motsatt sig ett slopande eller en sänkning av mervärdeskattenpå livsmedel. Ämnet är föremål för överväganden inom KIS. 1avvaktan på resultatet av KIS arbete, som väntas föreligga , börenligt utskottets uppfattning ingen åtgärd med avseende på denna fråga beslutasav , och utskottet avstyrker därför motion Fi63 (vpk) yrkande 17. Imotion Fi76 av m. fl. (m) yrkas inrättande av en ny skatte klass med lägre skatt för starköl med högst 3,6 viktprocent alkohol. Lik nande förslag läggs fram i motionerna Sk6I5 av m. fl. (s), Sk689 av oeh (båda m) och Sk70I av () och () yrkande 2. Enligt mo tionäremas uppfattning skulle man härigenom stimulera konsumenter av starköl till att övergå till ett alkoholsvagare öl. kan, enligt vad som anförs i yttrandet till finansutskottet, 107 för sin del inte delabedömningen att en sänkning av priset på ett svagare 1988/89: FiU30 starkölautomatiskt leder till att detta öl efterfrågas på bekostnad av vanligtstarköl utan det kan i stället bli fråga om en ökning totalt sett avölkon-sumtionen, som redan uppvisar en oroande utveckling. Mot bakgmnd häravoch med tanke på starkölets starka attraktionskraft hos ungdomar, vilkenskatteutskottet finner det angeläget att dämpa, föreslås att motionerna Fi76(m), Sk6l5 (s), Sk689 (m) och Sk701 (fp, m) yrkande 2 avstyrks. Finansutskottetbiträder skatteutskottets förslag. Imotion Sk641 av m. fl. (m) begärs ett tillkännagivande om attskattefri servering och försäljning av bl. a. alkoholdrycker bör medges ombordpå fartyg i trafik mellan det svenska fastlandet och på samma sätt somgäller för trafiken till och från . Härigenom skulle man enligtmotionärema uppnå bättre service ombord och möjliggöra fler avgångar. Skattefriservering och försäljning av alkoholdrycker liksom skattefri försäljning avtobaksvaror och andra varor bör, anför skatteutskottet i sitt yttrande,förbehållas den internationella trafiken. har ingen annanmening än skatteutskottet och avstyrker motion Sk64l. Ipropositionen bereds tillfälle att ta del av vad som anförts om statlig kompetensförsörjning. Bakgmnden är bl. a. att en stor del av den statliga personalen kommer att befinna sig i övre medelåldern sam tidigt som ungdomskullama minskar. Civilministern anser därför att en samlad översyn bör göras av den centrala stödfunktionen för myndigheter nas kompetensutveckling. Översynsarbetet bör bedrivas i sådan takt att förslag i vissa delar kan föreläggas i nästa års budgetproposition. anför i sitt yttrande (1988/89: AU4y) till fi nansutskottet att man har tillstyrkt godkännande av nya riktlinjer för samordning av arbetsgivarfunktionen inom statsför valtningen (prop. 1988/89:100 bil. 2, AU 14, rskr. Arbetsmarknads utskottet uttalade då att den nya organisationen synes ligga väl i linje med intentionerna i den personalpolitiska propositionen i frågor rörande personalförsörjning (prop. 1984/85:219, AU 1985/86:6, rskr. Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning är det aviserade översynsarbetet i fråga om statlig kompetensförsörjning ytterligare ett led i arbetet för att skapa en fortsatt utveckling oeh effektivisering inom den statliga sektom. delar arbetsmarknadsutskottets uppfattning oeh föreslår att avsnittet om statlig kompetensförsörjning läggs till handlingarna. Finansiering av de stadigakompletteringspensionema 1988/89: FiU30 Ikompletteringspropositionen sägs att den framtida finansieringen av denstatliga kompletteringspensionen bör ses över. Föredragande statsrådet redovisari propositionen vilka frågor som i sammanhanget kommer att ägnas särskilduppmärksamhet. Redovisningen föranleder inte någon erinran från utskottetssida. Arbetstagaremed statligt reglerade anställningar omfattas av s. k. arbetsgivarinträde. Detinnebär att arbetstagarna vid sjuk- och föräldraledighet får lön enligtkollektivavtal från arbetsgivaren i stället för sjuk- eller föräldrapenningfrån försäkringskassorna. Myndigheten får således stå för lönekostnaden vidsjukfrånvaro och vid föräldraledighet. Detta leder till olägenheter vidmyndigheter med temporärt hög frånvaro, t. ex. i samband med barnledighet. Dethar främst gällt små myndigheter och forskningsprojekt. Problem kan ocksåuppstå om frånvarofrekvensen för vissa personalkategorier, t. ex.lokalvårdare, är hög. Eftersom privata städföretag inte belastas med defaktiska kostnaderna för frånvaron utan med socialförsäk-ringsavgiftemaförsvåras statens möjligheter att bedriva lokalvård i konkurrens med deprivata företagen. Itvå motioner väckta under allmänna motionstiden tas vissa konsekvenser upp avdet statliga arbetsgivarinträdet vid sjuk- och föräldraledighet. I motionFi704 av () anförs att myndighetema inte anställer vikarier i denomfattning som erfordras när personal varit sjukskriven eller frånvarande medsjukbidrag eftersom myndigheten måste betala lön till dem som ärfrånvarande. För främst enheter med få anställda har resultatet i många fallblivit att kvarvarande personal tvingas utföra den sjukskrivna personalensarbete. Det leder, framhåller motionärema, i längden till för högarbetsbelastning och förslitning av personalen. Avomtanke om kvarvarande personal och av ekonomiska skäl blir myndighetema merangelägna att medverka till sjukpensionering av den sjukskrivna personalen.Detta är olyckligt eftersom det mänskligt och samhällsekonomiskt vorefördelaktigare att rehabilitera sjuka människor än att överföra dem tillpensioneringssystemet. Motionären kräver mot denna bakgmnd att regeringen isamband med beredningen av rehabiliteringsutredningens betänkande gör enkartläggning av förhållandet mellan sjukersättning/sjukbidrag och pensioneringvid de statliga verken. 1den andra motionen, Fi716 av och (båda fp), tas frågan om arbetsgivarinträdets konsekvenser för statsbidra gen till gmndskolan, gymnasieskolan och vuxenutbildningen upp. Motio närerna anför att nuvarande regler medför en mycket dålig statsbidrags täckning framför allt för de mindre kommunema om man har otur och får många sjuklediga eller flera lärare lediga för barns födelse. För de allra flesta kommunema skulle det vara betydligt bättre om ersättningar utbetalades direkt till kommunerna och att statsbidraget minskade i motsvarande mån. 1ramavtalet 1988 för statstjänstemännen m.fl. (RÄLS 1988) 1988/89: FiU30 ingick beträffande avlöning vid föräldraledighet attarbetsgivarinträdet slopas såvitt avser föräldrapenning. Denna uppbärs avlöntagaren själv. Ikompletteringspropositionen föreslås mot denna bakgmnd att en omfördelninggörs av lönekostnaderna för statligt reglerade anställningar inom ramen föroförändrad belastning på statsbudgeten. För statliga myndigheter bör dettagöras med en höjning av lönekostnadspålägget med cirka en procentenhet.Lönekostnadspålägget har motsvarat de lagstadgadearbetsgivaravgifterna minskade med ersättningar från försjukpenning och föräldrapenning. För statsbidragen till lä-rarlöner förordas ensänkning med . Genomförslaget i kompletteringspropositionen tillgodoses motion Fi7l6 (fp) i vadavser kompensation för föräldrapenning vid barns födelse. Utskottet har motdenna bakgmnd inte något att erinra mot den i propositionen föreslagnalösningen. Vad däremot avser arbetsgivarinträdet vid långvarig sjukfrånvaroanser utskottet att de konsekvenser som påtalas i motion Ei704 inger oro. Detär olyckligt om en i och för sig rationell hantering av lönekostnadspålägg ochsjukersättningar skall få till konsekvens att långtidssjukas rehabiliteringmotverkas. Försmå myndigheter har de kostnadsmässiga konsekvenserna beaktats genomatt regeringen, efter framställning från myndigheten, gett myndighet rätt attöverskrida anslaget i motsvarande mån. För större myndigheter har detfömtsätts att omdisponeringar varit möjliga att göra inom myndigheten för attutjämna arbetsbelastning vid sjukfrånvaro. Om kompensation skulle utgågenerellt finns en risk att incitamenten att komma till rätta med orsakernatill den långvariga sjukfrånvaron minskar. Utskottet fömtsätter att de frågorsom tas upp i motion Fi704 (fp) övervägs i samband med beredningen av rehabiliteringsutredningensförslag. Utskottetanser mot denna bakgmnd att motionerna Ei704 (fp) och Ei7l6 (fp) bör avslås avriksdagen. Ikompletteringspropositionen föreslås också att myndigheterna skall fåkompensation för att undanröja budgetmässiga hinder för konkurrensneutralitetmellan lokalvård i egen regi resp. på entreprenad. Detta föreslås ske genom attregeringen medger överskridande av de anslag som belastas med lokal vårdarnassjuklönekostnader. 1motion Fi90 av () riktas kritik mot detta förslag. Dekostnadsfördelar som anlitande av entreprenörer innebär kan enbart till ringadel förklaras med myndigheternas kostnader för arbetsgivarinträdet, anförmotionären. Om någon enstaka myndighet byter till privat lokalvårdsentreprenörpå gmnd av den aktuella kostnadsdiflferensen bör detta ses som någotpositivt, anför motionären. Någon kompensation bör således inte utgå tillmyndigheten för hög sjukfrånvaro. Utskottetanser det angeläget att konkurrensneutralitet skapas mellan lokalvård i egen regi och på entreprenad. Det är först när de budgetmässiga hindren avlägsnats som det är möjligt att på ett riktigt sätt bedöma och jämföra kostnaderna för de olika regiformerna. Utskottet har därför inte något att erinra mot de av regeringen redovisade förslagen. Motion Fi90 (m) avstyrks därför av utskottet. Trygghetsåtgärder förstatsanställda /89: FiU30 Utskottettillstyrker förslaget i kompletteringspropositionen att föra upp reservationsanslagetTrygghetsåtgärder jÖrstatsanställda m.fl. med 50 milj. kr. Imotion Fi60 (m) anförs att kompletteringspropositionen egentligen innehållerett helt nytt budgetförslag. Kompletteringspropositionen skall vara ettdokument som kompletterar tidigare förslag och inte en ny budget, anförmotionärerna. Kritik riktas också mot att regeringen först skallåterkomma med förslagom en ny skatteskala för . Enligt motionärernafömtsätter ett effektivt budgetarbete att regeringen följer föreskrifterna igmndlag och riksdagsordning. Detta bör med anledning avförfaringssättet som sin mening ge regeringen till känna. Konstitutionsutskottethar i sitt granskningsbetänkande 1988/89: KU30 behandlat vissa frågor avseendekompletteringspropositionen. I denna har, anför , undersenare år tagits upp ett förhållandevis stort antal förslag om justeringar avolika anslag, frågor om godkännande av riktlinjer för viss verksamhet ochredovisning av förhållanden som bör bekantgöras för . I några fallgäller det bemyndiganden av skilda slag och i förekommande fall även förslagtill lagändringar. Konstitutionsutskottetunderstryker betydelsen av att budgetpropositionen är så heltäckande sommöjligt för att ledamöter skall få möjlighet att redan under denallmänna motionstiden ta ställning till den ekonomiska politikregeringen avser att föra under i första hand det kommande budgetåret. 1 de fallanslagsfrågor tas upp i kompletteringspropositionen leder detta till attarbetsförhållandena i utskotten och kammaren blir onödigt ansträngda, anförkonstitutionsutskottet. Dessutom skapar det särskilda olägenheter förfinansutskottet i dess arbete med de övergripande finanspolitiska frågorna ochfastställandet av statsbudgeten. Budgetfrågornas behandling har också stor viktför de statliga myndigheternas och andra berörda organs förutsättningar attplanera sin verksamhet samt är självfallet i främsta rummet av synnerligbetydelse för den allmänhet som berörs av besluten. Finansutskottetvill med anledning härav anföra följande. 1 kompletteringspropositionen börinte, om det inte finns särskilda skäl, tas upp andra frågor än de som har ettdirekt samband med de finanspolitiska övervägandena. Som framgått vidfinansutskottets behandling av kompletteringspropositionen borde vissa frågori denna proposition med fördel ha väckts i andra sammanhang. Vad utskottetanfört med anledning av motion Fi60 (m) yrkande 19 bör som sinmening ge regeringen till känna. Täckning av merkostnaderför löner och pensioner 1988/89: FiU30 Regeringenhar i bilaga 15 till årets budgetproposition under punkt C att till Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m.anvisa ett förslagsanslag om 2 784 milj. kr. Ienlighet med tidigare givna bemyndiganden kan anslaget användas för att täckade merkostnader som uppkommer t)å reservationsanslag och obetecknade anslagtill följd av nya löneavtal m. m. på det statliga området vilka godkänts avriksdagens finansutskott eller regeringen. Anslaget kan på motsvarande sättockså utnyttjas för förslagsanslag och förslagsvis betecknade anslagspostersom har maximerats av regeringen. Däremot omfattar täckningsanslaget inteaffärsverken, inte heller det militära försvaret och civilförsvaret. Enligttidigare givna bemyndiganden kan afislaget likaså användas för att bestridamerkostnader av mer speciell art. Om det på reservationsanslag ellerobetecknade anslag uppkommer behov av extra medel för åtgärder vidtagna enligttrygghetsavtal (TrA) kan sålunda dessa merkostnader bestridas över anslaget.Detsamma gäller när reservationsanslag, obetecknade anslag eller affärsverkbelastas med memtgifter för personliga tjänster inrättade åt dem som avtrygghetsnämnden givits rätt att stanna kvar vid en myndighets utlokaliseringfrån . Liksomföregående år har regeringen i årets budgetproposition begärt ett bemyndigandeatt efter prövning i varje särskilt fall kunna utnyttja anslaget också isituationer då reservationsanslag eller obetecknade anslag belastas med extrakostnader för trygghetsåtgärder som i enlighet med TrA vidtagits tillföljd avutgiftsramen för löneökningar. Riksdagenhar tidigare på förslag av finansutskottet beslutat (1988/ 89:FiU20, rskr. 101)att inte fastställa någon utgiftsram för lönekostnadsökningar . Medhänsyn härtill föreligger inte behov av att förnya det begärda bemyndigandet.Regeringens framställning i denna del bör således inte föranleda någon åtgärdfrån sida. Utskottet har däremot inte något att erinra mot den avregeringen föreslagna medelsberäkningen utan tillstyrker att 2 784 milj. kr.anvisas till Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. Finansfullmaktenoch årsbokslut för staten m. m. Ipropositionen meddelar finansministern att regeringen fram till propositionensavlämnande inte behövt utnyttja finansfullmaklen under /89.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en finansfullmakl på 2 500 milj.kr. för /90. Vadföredraganden anfört i propositionen om årsbokslut för staten 1987/ 88,statliga garantier, försäkringar i statlig verksamhet och omläggningen avbudgetprocessen föranleder inget uttalande från utskottets sida. Hemställan 1988/89: FiU30 1. beträffandehöjning av mervärdeskatten att med bifalltill motionerna 1988/89: Fi60 yrkande 11, 1988/89: Ei61 yrkande 5, 1988/89:Fi62 yrkande 9 i berörd del, 1988/ 89:Ei63 yrkande 9 och 1988/89: Ei64 yrkande2 avslår i proposition 1988/89:150 bilaga 6 punkt 3 framlagt förslag till lagom tillfällig höjning av mervärdeskatten, 2. beträffandetillfälligt obligatoriskt sparande att medanledning av motionerna 1988/89: Ei59, 1988/ 89:Fi62 yrkande 9 i berörd del och1988/89: Fi92 i berörd del antar det av utskottet i bilaga 4 framlagdaförslaget till lag om tillfälligt sparande och som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, att med avslagpå motionerna 1988/89: Ei61 yrkande 7, 1988/89: Ei62 yrkande 7, 1988/89: Ei64yrkande 16 i berörd del, 1988/ 89:Sk674 yrkande 2, 1988/89: Sk684 yrkandena 2-4antar i proposition 1988/89:150 bilaga 6 punkt 4 framlagt förslag till lag omändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt, 4. beträffande tobaksskatt att med avslagpå motionerna l988/89:Ei6l yrkande 6, 1988/89: Ei64 yrkande 16 i berörd del,1988/89: Sk444 yrkande 17, 1988/89: Sk653 oeh 1988/89: Sk684 yrkande 1 antar iproposition 1988/89:150 bilaga 6 punkterna 5 och 6 framlagda förslag till delslag om ändring i lagen (1961:394) om tobaksskatt, dels lag om ändring itulltaxelagen (1987:1068), a) att med bifall tillvad utskottet anfört och med anledning av motion 1988/89: Ei64 yrkandena 8, 9och 11 antar det av utskottet i bilaga 4 framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, b)att med anledning avmotion 1988/89: Fi62 yrkande 14 hos regeringen hemställer om skyndsamt förslagom ökad likformighet vid beskattningen av el från kraftvärmeverk resp.kondenskraftverk, c) att avslår motionema1988/89: Ei64 yrkandena 6, 7, 12, 19 och 30, l988/89:Sk652 yrkande 3 och1988/89: Fi93 yrkande 2 i berörd del, att medanledning av motion 1988/89: Fi62 yrkande 13 oeh med avslag på motion 19%SI&9: Fi64 yrkande 10 uppdrar åt regeringen att hos kommittén för ökad användning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken begära skyndsam utredning av förutsättningarna för in förande av skatt på det uran som används i kärnkraftverk, 113 8 1988/89. Nr 30 Det 1 Rättelse: S. 123 sista raden Står: 31 Rättat till: 80 s.124 rad 1 - 16 div. ändringar övriga indirekta skatter 1988/89: FiU30 att avslårmotionerna 1988/89: Ei64 yrkande 15, 1988/ 89: Sk455 yrkande 14 och 1988/89:Sk695 yrkande 2, 8. beträffandemiljöavgifter, kollektivtrafikavgift och förpacknings skatt att avslårmotionema 1988/89: Fi64 yrkandena 13, 14 och 18, 1988/1989: Sk455 yrkande 15,1988/1989: Sk635 och 1988/ 1989:Sk660, 9. beträffandeallmän löneavgift a) att med bifall tillmotionema 1988/89: Ei62 yrkande 9 i berörd del, 1988/89: Ei63 yrkande 14,1988/89: Ei96, 1988/89: Ei97, 1988/89:Ei98, 1988/89: Ei99 yrkandena 3 och 4,1988/89:EilOO, 1988/89:FilOl, 1988/89:Fil03 yrkande 1, 1988/89:Fil06 och 1988/89:Fil07 yrkande 1 avslår i proposition 1988/89:151 framlagt förslag till lagom höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av , b)att avslår motionerna1988/89: Fi63 yrkandena 10 och 11, 1988/89:Fi95 yrkande I, 1988/89:Fi99yrkandena I och 2, 1988/ 89:Eil02, l988/89:Fil03 yrkande 2, 1988/89:Eil04 och1988/ 89:Eil05, 10. beträffandeden sociala utvecklingen i att avslår motion 1988/89: Ei95 yrkande 2, 11. beträffandesärskilda åtgärder inom att avslår motion 1988/89: Fi 107 yrkande 2, 12. beträffandenedsättning av arbetsgivaravgifterna att avslårmotion 1988/89: Ei64 yrkandena 20 och 21, 13. beträffandeen tillfållig fastighetsskatt att antar det avutskottet i bilaga 4 framlagda förslaget till lag om viss tillfällig höjning avuttaget av statlig fastighetsskatt samt som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om tillfällig fastighetsskatt iStockholm-Uppsala-området, 14. beträffande arbetsmiljöavgift att dels antar de av utskotteti bilaga 4 framlagda förslagen till a) lag om arbetsmiljöavgift, b) lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter, dels som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om en tillfällig arbetsmiljöavgiftoch en arbetslivsfond, 114 Vinstindragningarfrånföretag 1988/89: FiU30