bet · GC01SoU14 · 1988-12-31 00:00:00 — Kommittén berör olikaorganisatoriska lösningar för kontrollen utan att lägga fram förslag tillreglering och organisation. Utskottet anser att den i motionen aktualiserade frågan omproduktkontroll av tobaksvaror bör belysas närmare. Frågan kan tas upp avtobaksutredningen vid den pågående översynen av åtgärder för minskattobaksbruk. Enligt utskottets uppfattning krävs det emellertid inte någotsärskilt initiativ från sida i frågan. Motion So482 (fp) yrkandena 5och 6 avstyrks därför. Åtgärdsprogram mot tobak m.m. Några motioner tar upp allmänna åtgärder för att minskatobaksbruket i form av ett samlat åtgärdsprogram samt informations- ochupplysningsinsatser. En av motionerna tar särskilt sikte på tobaksbruket blandkvinnor. I motion So418 av och (bådac) yrkas att regeringen ges till känna vad som i motionen anförts om samladeåtgärder för att begränsa tobaksbruket och dess skadeverkningar. I motion So479 av och (båda m) yrkas att regeringen ges till känna vad som i motionen anförts om ettsamlat åtgärdsprogram för att begränsa tobaksbruket. Motionärerna anser att bl.a. frågor om rökfria lokaler,upplysning och information, begränsning av försäljningsställen för tobaksvaror,pris och grund för konsumentprisindex samt utformning av varningstexter börbehandlas i ett samlat grepp. I motion So308 av m.fl. (s, m, c, fp,vpk, mp) yrkas att regeringen ges till känna vad som i motionen angivits för att minska tobaksbruket bland kvinnor. Motionärerna pekar bl.a. på behovet av upplysning ochinsatser på 1988/89:SoU14 barnavårdscentraler m.m. samt riktade insatsertill kvinnor i gruppen . tobakskommitté lämnade i siti slutbetänkande (SOU1981:18) Minskat tobaksbruk förslag till åtgärdsprogram på tobaksområdet. I proposition 1984/85:181 om utvecklingslinjer för hälso-och sjukvården, m.m. redovisade vidare regeringen sin syn på de fortsattaåtgärderna mot tobaksbruket. Bl.a. förordades en intensifieradinformationsverksamhet om tobakens skadeverkningar, inriktad på barn ochungdom, samt särskilda uppföljningsåtgärder vad gäller rökvanorna och därtillknutna hälsoeffekter. Den framlagda redovisningen i nämnda proposition ansågs avutskottet tillgodose syftet med en motion om åtgärdsprogram (SoU 1984/85:21 s.4, jfr SoU 1984/85:28). redovisade en folkhälsorapportsom bl.a. tar upp tobaksfrågan (redovisar 1987:15). I rapportenberörs såväl prispoUtik som information om rökningens skadeverkningar. har, som nämnts i det föregående, fått iuppdrag att överväga - vilka åtgärder som kan vidtasför att tillförsäkra allmänheten tillgång till rökfria miljöer i gemensamhetslokaler och på allmänna kommunikations medel hur prisetpå tobak påverkar tobakskonsumtionen - fråganom förbud mot tobaksreklam - vilka ytterligare insatser somkan göras för att minska rökning och annat tobaksbruk. När frågan om ett åtgärdsprogram senast behandlades iutskottet (bet. SoU 1987/88:19 s. 10 f.) anförde utskottet följande. 1 arbetet med att förebygga ohälsa har insatserna mottobaksbruket mycket hög prioritet. Här förutsätts en mångfald åtgärder, bl.a.avseende information, prispoUtik och marknadsföring. Tyngdpunkten itobakspolitiken ligger emellertid på information och upplysning om tobakensskadeverkningar. Utskottet vill mot bakgrund av det stora folkhälsopfoblemsom tobaksbruket utgör understryka vikten av en fortsatt systematisk satsningmot tobak. Särskilt viktigt är ett fortsatt målmedvetet upplysningsarbete isyfte att förändra den allmänna inställningen till tobaksrökning och motverkarökde-but framför allt hos ungdomar. Utskottet konstaterar att motionärernasönskemål går i samma riktning. Någon skillnad i principiellt synsätt finns intemellan motionärerna och utskottet. När det gäller frågan om det eventuella behovet avriksdagsinitiativ vill utskottet erinra om att åtgärder mot tobaksbruket redanär starkt prioriterade i det förebyggande hälsoarbetet och att vikten avåtgärder på tobaksområdet kraftigt markerats av regeringen i den tidigarenämnda propositionen om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården.Tobaksfrågorna har även tagits upp i , vilkenligger till grund för den skrivelse om folkhälsan som regeringen inom kortkommer att avlämna till . Utskottet vill dessutom erinra om detutredningsuppdrag på tobaksområdet som övervägs inomregeringskansliet. Med hänvisning till det anförda och till de olika åtgärderpå området som vidtagits av bl.a. anser utskottet atttobaksfrågorna redan är Ettinitiativ från sida ter sig därför 1988/89:SoU14 överflödigt. Rökningenär ett av de stora folkhälsoproblemen och påkallar en rad insatser på skildaområden, Utskottet anser det därför angeläget att ett samlat åtgärdsprogramutarbetas. Härvid bör inte minst kvinnors tobaksbruk uppmärksammas.Tobaksutredningen har fått i uppgift att överväga åtgärder för att begränsatobakskonsumtionen. Tobaksutredningensuppdrag omfattar de centrala tobakspolitiska frågeställningarna. Utskottetanser därför att utredningsarbetet bör ske under parlamentarisk medverkan.Detta bör ges regeringen till känna. Genomdet anförda kan syftet med motionerna So418 (c) och So479 (m) ansestillgodosett. Dessa motioner avstyrks således. Även motion So308 (s, m, c, fp,vpk och mp) får anses tillgodosedd genom utredningsarbetet och avstyrks därför. Imotion So482 av m.fl. (fp) begärs att avslårregeringens förslag om att dra in det extra bidraget för tobaksinformation ochäven för nästkommande budgetår beviljar 3 milj.kr. för detta syfte (yrkande 2).Motionärerna hänvisar bl.a. till att informationsverksamheten är i behov avmedel för att ersätta en årlig tilldelning från allmänna arvsfonden om 2milj.kr. samt en extra resursförstärkning uppgående till 1 milj.kr. Medelför tobaksinformation beräknas fr.o.m. /88under anslaget E 1 i stället för som tidigare under detsärskilda hälsoupplysningsanslaget (E 13). Förinnevarande budgetår och de två föregående budgetåren har , genomett särskilt regeringsbeslut, disponerat 2 milj.kr. i bidrag frånallmänna arvsfonden för tobaksinformation till unga. Något motsvarande beslutför /90 och framåt i tiden föreligger inte. Informationenom tobaksbrukets skadeverkningar är ett viktigt inslag i hälsoupplysningen medhänsyn till de stora hälsoriskerna med rökning. Informationen är också ettprioriterat område inom . Utskottetkan konstatera att medel för tobaksinformation är beroende avprioriteringen inom ramen för anslaget E 1. Utfallet av denna prioriteringföreligger ännu inte. Mot bakgrund av att åtgärder för begränsning avtobakskonsumtion utgör ett prioriterat område inom styrelsen finner utskottetdet inte erforderligt med åtgärder från sida i frågan. Motion So482(fp) yrkande 2 avstyrks därför. Medverkani EG :s handlingsprogram mot cancer Imotion So536 av och (båda m) yrkas attregeringen ges till känna vad i motionen anförts om en formell svenskanslutning till handlingsprogram mot cancer. Motionärerna önskaren formell svensk anslutning till handlingsprogram motcancer. presenterade ett brett upplagt Inom ramen för programmet föreslås åtgär- " der för att minskatobaksrökningen. Som eftersträvansvärda mål har angivits 1988/89:SoU14 bl.a.att medlemsländerna skall ha förbjudit tobaksreklam,försäljning av tobaksvaror på flygplatser och färjor samt rökning i offentligalokaler. Även pris- och skatteproblematiken tas upp. Ytterligare moment iprogrammet är bl.a. TV-information och proklamerandet av som"cancerår". En särskild kommitté som består av ledande cancerforskareinrättades för arbetet med programmet. är representerat ikommittén genom en observatör. Programmetsforskningsdel är en del av EG:s medicinska forskningsprogram , i vilket medicinskaforskningsrådet (MFR) deltar. I årets budgetproposition bil. 7s.166 anför det föredragande statsrådet att ett ökat svenskt engagemang ärväsentligt och föreslår att överläggningar tas upp om en bredare svenskmedverkan i programmet under dess andra etapp . Ettreservationsanslag för nästa budgetår föreslås med . (13). Enliknande motion behandlades av socialutskottet i yttrande tillutrikesutskottet (SoU 1987/88:5y s. 4). Utskottet ansåg därvid det värdefulltmed ett samarbete mellan och EG för att nå en konsumtionsbegränsning. Utrikesutskottetanförde i betänkandet UU 1987/88:24 s. 48 att det inte såg något hinder mot attSverige på olika sätt deltar i det aktuella samarbetet. Socialutskottetanser det väsentligt med ett ökat svenskt engagemang i EG:s handlingsprogrammot cancer och tillstyrker därför den föreslagna medelsanvisningen (I 3).Syftet med motion So536 (m) får härigenom anses tillgodosett. Sex- och samlevnadsinformation m.m. Ettantal motioner tar upp den abortförebyggande verksamheten. på behovet av en utbyggd preventivmedelsrådgivning. Särskilt framhållsbehovet av rådgivning och information för unga. Imotion So470 av m.fl. (s) yrkas att regeringen ges till känna vadi motionen anförts om behovet av förbättrade informativa och förebyggandeåtgärder för att minska antalet aborter. Motionärerna efterlyser bl.a.specialdestinerade medel i form av "projektpengar" från socialstyrelsentill berörda huvudmän. Imotion So472 av och (båda s) yrkas attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts om behovet av en ökadabortförebyggande verksamhet (yrkande 1) samt att begär förslag tillåtgärder för att minska antalet aborter (yrkande 2). Motionärerna vill ha ökadeinformationsinsatser - särskilt till vissa grupper som ungdomar och invandrare- och pekar på brister i hälso- och sjukvårdens preventivmedelsrådgivning. Imotion So457 av () begärs att regeringen ges till känna att den skall verka för att ungdomsmottagningar inrättas i varje - Imotion So408 av m.fl. (vpk) yrkas att som sin 1988/89:SoU14 mening ger regeringen till känna att preventivmedelsrådgivningenbör byggas ut både kvantitativt och kvalitativt i enlighet med vad som anförtsi motionen (yrkande 4). Imotion So446 av m.fl. (fp,m,c) begärs att regeringenges till känna vad i motionen anförts om kuratorskontakt och efterkontroll(yrkande 2), att regeririgen ges till känna vad i motionen anförts omalternativa rådgivningsbyråer (yrkande 3) samt att regeringen ges till kännavad i motionen anförts om skyndsamma initiativ för att minska antalet aborter(yrkande 4). Motionärerna anför bl.a. att förslag tillåtgärder kan tjäna som riktlinje för sistnämnda initiativ. Mellanvar tredje och var fjärde graviditet avbryts genom abort. En påtagligökning av antalet aborter kan iakttas dels bland yngre kvinnor i allmänhet,dels bland yngre kvinnor som tidigare gått igenom en eller flera aborter. Inomgruppen tonåringar är det främst bland 17-18-åringarna som aborterna ökar mest. År1984 och 1985 var antalet aborter under 31 000 . var antalet 34700. Ökningen har fortsatt även då det sammanlagt gjordes ca 37 500aborter. Deregionala skillnaderna i abortfrekvens är stora. Storstäderna har dubbelt såhög frekvens (räknat sorn antal aborter per 1 000 fertila kvinnor) som t.ex.Jönköpings, och . Samtidigtmed abortökningen kan konstateras en förändrad användning av preventivmedel.Konsumtionen av p-piller går ner, särskilt bland unga kvinnor och tonåringar. Detfinns ett 90-tal ungdomsmottagningar i landet. Ett 30-tal av dessa hartillkommit . av mottagningarna har öppet endag eller mindre. Öppettiderna och de verksamma yrkesgrupperna vidmottagningarna varierar. En barnmorska som kan ge preventivmedelsrådgivningfinns dock knuten till alla mottagningar. Hösten1988 lade fram en preliminär rapport om abortsituationen ilandet. I rapporten redogör styrelsen för abortutvecklingen ochdiskuterar tänkbara orsaker till ökningen av antalet aborter. I slutet avrapporten lämnas förslag till abortförebyggande åtgärder. Socialstyrelsenavser nu att utarbeta ett program för abortförebyggande åtgärder därmålgrupper, förslag till åtgärder, innehåll och metoder i upplysningen närmarekommer att diskuteras mot bakgrund av den utvecklingen. Redovisningen skall iförsta hand rikta sig till landsting och kommuner. Föratt markera behovet av insatser på området anordnade våren 1988bl.a. en konferens för landstingspolitiker m.fl. om smittskydd, sexualitet ochsamlevnad. Iproposition 1984/85:48 om familjeplanering och abortvård som behand lades av utskottet uttalade det föredragande statsrådet den uppfattningen att varje sjukvårdshuvudman borde erbjuda en god preventiv medelsrådgivning åt dem som är bosatta inom sjukvårdsområdet. Där sades också att planeringen av rådgivningen liksom i fråga om all annan hälso- och 1 sjukvårdborde ske med utgångspunkt i de behov som finns inom varje enskilt 1988/89: SoU14 sjukvårdsområde. Statsrådet konstaterade dock att preventivmedelsrådgiv-ningenär mycket ojämnt fördelad över landet och att det därför på vissa områden finnsett behov av utbyggnad. I propositionen hänvisades vidare till vissa avabortkommitténs föreslagna åtgärder för att öka preventivmedelsrådgivningenskapacitet. Utskottet konstaterade i sitt betänkande med anledning avnämnda proposition (SoU 1984/85:11 s. 18) att en fullgod rådgivningsnivå avabortkommittén beräknats till 500 besök per 1 000 fertila kvinnor, dvs. hälftenav alla fertila kvinnor . Utskottet uttalade vidare att det ålågsjukvårdshuvudmännen att erbjuda en god preventivmedelsrådgivning åt dem som ärbosatta inom sjukvårdsområdet. Utskottet anslöt sig i övrigt tillpropositionens bedömning och ansåg det inte erforderhgt med någon åtgärd frånriksdagens sida. Motionsyrkanden om preventivmedelsrådgivning ochabortförebyggande verksamhet behandlades av utskottet senast i betänkandet SoU1987/88:19. Frågorna hade tidigare under /88 behandlats ibetänkandet SoU 1987/88:2 samt även berörts i betänkandet SoU 1987/88:1. Motioner, likartade de nu aktuella, avstyrktes därvid medhänvisning till sjukvårdshuvudmännens ansvar och de initiativ som tagits avsocialstyrelsen, SÖ och försvarets sjukvårdsstyrelse. Utskottet anser i likhet med motionärerna att ökningen avantalet aborter främst bland unga kvinnor är oroande. Det är enligt utskottetsmening nödvändigt att vidta åtgärder för att bromsa ökningen och få till stånden minskning av antalet aborter. Det abortförebyggande arbetet på lokal nivå ärdärvid av den största betydelse. Åtskilliga tecken tyder emellertid på attdetta arbete i landstingen inte längre bedrivs i samma omfattning som . Bakgrunden härtill torde bl.a. vara de ökade insatser sombarnmorskor m.fl. har måst göra som en följd av det ökade barnafödandet, denökade uppmärksamheten på sexuellt överförbara sjukdomar och den utvidgadeundersökningsaktiviteten för att tidigt upptäcka cancer hos kvinnor. Det är enligt utskottets mening mycket angeläget attlandsting och kommuner noga analyserar behovet av preventivmedelsrådgivning ochandra åtgärder för att minska antalet aborter och vidtar kraftfulla åtgärderför att åstadkomma en minskning. Dessa åtgärder är angelägna av flera skälframför allt med tanke på att en abort utgör en traumatisk upplevelse förkvinnan. Framför allt , men även SÖ och försvaretssjukvårdsstyrelse, har viktiga roller i det abortförebyggande arbetet påcentral nivå. Utskottet ser positivt på arbete med attutarbeta ett program för det abortförebyggande arbetet. Enligt utskottetsuppfattning är syftet med motionerna So470 (s), So472 (s) och So446 (fp)yrkande 4 i huvudsak tillgodosett genom arbete med ettabortförebyggande program. Motionsyrkandena avstyrks därför. Vikten av återbesök och rådgivning efter abortuppmärksammas i om abortutvecklingen som utgör underlag för ' 1 styrelsensfortsatta arbete i frågan. Motion So446 (fp) yrkande 2, vari begärs 1988/89:SoU14 ett tillkännagivande om efterkontroll, bör därför inte föranledanågot särskilt uttalande från . Yrkandet avstyrks således. Utskottet anser vidare att det inte är påkallat medåtgärder från sida med anledning av motion So408 (vpk) yrkande 4. Enligt utskottets mening är det angeläget attungdomsmottagningarnas verksamhet förstärks och byggs ut. Utskottet kan dockinte förorda ett initiativ från sida i fråga om inrättande av sådanamottagningar i varje kommun. Motion So457 (mp) avstyrks därför. Enligt utskottets uppfattning saknas tillräckligerfarenhet av det abortförebyggande arbete som bedrivs vid alternativarådgivningsbyråer i för att ge underlag för ett sådant initiativ sombegärs i motion So446 (fp) yrkande ' 3. Yrkandet avstyrks därför. I motion So408 av m.fl. (vpk) yrkas attregeringen ges till känna att preventivmedel bör göras avgiftsfria (yrkande I). Ett motsvarande yrkande behandlades i utskottetsbetänkanden SoU 1987/88:2 och 19. Utskottet konstaterade därvid att regeringenföljer p-pillerförsäljningen och förutsatte att erforderliga åtgärder vidtas omabortfrekvensen skulle öka som en följd av höga kostnader för p-piller. Även socialförsäkringsutskottet behandlade frågan i sittbetänkande SfU 1987/88:22 s. 18 och delade därvid socialutskottets bedömning. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning i frågan ochavstyrker motion So408 (vpk) yrkande 1. I samma motion yrkas vidare att som sin meningger regeringen till känna att åtgärder bör vidtas för att engagera läkare ochbarnmorskor i skolans sex- och samlevnadsundervisning (yrkande 5), attriksdagen hos regeringen begär åtgärder för att bättre trygga samordningen avdet abortförebyggande arbetet inom (yrkande 3) samt slutligen,att hos regeringen begär ett specialdestinerat statsbidrag för atttrygga en utbyggnad av preventivmedelsrådgivningen och den abortförebyggandeupplysningsverksamheten (yrkande 2). Ett motionsyrkande motsvarande yrkande 5 behandladessenast i betänkande SoU 1987/88:19. Utskottet avstyrkte motionen och hänvisadetill att utskottet behandlat frågan tidigare i betänkandet SoU 1987/88:1 s. 15och därvid anfört följande. Utskottet konstaterar att frågan om sex- ochsamlevnadsundervisningen i skolan nu fått förnyad aktualitet hos . Det råder enighet mellan SÖ och om de åtgärder som behöver vidtas för att förbättra undervisningen. Insatser planeras redan för innevarande budgetår. Utskottet anser mot denna bakgrund att resultaten av det nu pågående arbetet bör avvaktas. Utskottet vill emellertid erinra om vad som ovan redovisats om utökad information särskilt till ungdomar i fråga om sex och samlevnad, sexuellt överförbara sjukdomar samt preventivmedel. Klamydia och övriga här aktuella sjukdomar- även HIV-infektionen - har gjort sådan undervisning än angelägnare . Läkare, sköterskor och barnmors kor spelar självfallet en viktig roll när det gäller att informera om dessa nya. hälsorisker.Utskottet ser det som självklart att man försöker att på lämpligt 1988/89:SoU14 sätt utnyttja sådan medicinsk fackkunskap i sex- ochsamlevnadsundervisningen. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrkermotion So408 (vpk) yrkande 5. De frågor som tas upp i yrkandena 2 och 3 behandladessenast i betänkandet SoU 1987/88:19 s. 15. I fråga om samordningen av det abortförebyggande arbetet inomsocialstyrelsen hänvisade utskottet till att det i första hand ankommer påstyrelsen att överväga vilket samordningsbehov som finns och hur det kantillgodoses inom ramen för givna resurser. Utskottet vidhåller dennauppfattning och avstyrker därför motion So408 (vpk) yrkande 3. Utskottet ser inte något skäl att ompröva sitt tidigareställningstagande (se SoU 1987/88:19 s. 15) att avstyrka ett specialdestineratstatsbidrag för preventivmedelsrådgivning vid sidan av systemet förersättningar till sjukvårdshuvudmännen och avstyrker sålunda även motion So408(vpk) yrkande I motion So442 av och (båda s) yrkas att regeringen ges till känna behovet av förbättradsexualinformation vid sjukhusen vid handikapp och sjukdom. Motionärerna anföratt det vid varje sjukhus bör finnas en ansvarig för förbättrad information omsexualitet, samlevnad och hjälpmedel i sexuallivet vid handikapp och sjukdom. (S 1986:04, dir. 1986:31)tillsattes 1986 med uppgift att se över frågan om hjälpmedel för handikappade.Enligt uppgift kan utredningen väntas beröra den i motionen aktualiseradefrågan. har utarbetat en rapport om hjälpmedel isexuallivet för män och kvinnor med funktionshinder som av regeringenöverlämnats till hjälpmedelsutredningen. Utredningen beräknas avsluta sittarbete sutredningen. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete undervåren 1989. Den tillsatta handikapputredningen (S 1988:03, dir.1988:53) kan också komma att behandla ämnet. Utredningen bör enligt direktivenvara avslutad . Utskottet konstaterar att frågan om sexualinformation tillhandikappade m.fl. övervägs. I avvaktan på utredningsresultatenbör inte motion So442 (s) föranleda någon åtgärd från sida. I motion So443 av m.fl. (s) yrkas attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts om information tillallmänheten om kostens betydelse för hälsan (yrkande 1), att regeringen gestill känna vad som i motionen anförts om att kunskapen om kosten bör förbättras(yrkande 2) samt att regeringen ges till känna vad som i motionen anförts omatt storkökspersonalens kunskaper om kosten bör förbättras (yrkande 3).Motionärerna pekar på vikten av upplysning och utbildning om kostens betydelseför hälsan. Bl.a. ,livsmedelsverket och SPRI har utgivit /89:SoU14skrifter i detta ämne. och livsmedelsverket gav 1986 ut bokenKost, Motion och Hälsa. hade pubhcerat rapportenFolkhälsa och livsmedelspolitik (redovisar 1984:14) ochallmänna råd från (1985:11) Kost på sjukhus och inom socialomsorg. Senast har kostfrågan tagits upp i styrelsens folkhälsorapport(redovisar 1987:15 s. 131 f.). LO har i samarbete med socialstyrelsen.Landstingsförbundet och inlett ett femårigtprojekt för en bättre hälsa -såväl i arbete som på fritid - blandLO-medlemmarna. Arbetet bedrivs med stöd från . Med projektetvill man väcka ökat engagemang och delaktighet i förhållanden som påverkarhälsan. Inom ramen för projektet bevakas också kostfrågorna. och livsmedelsverket inrättade 1987 enexpertgmpp för kost- och hälsofrågor. Inom expertgruppen bedrivs t.ex.metodutveckling i syfte att konstruera, pröva och hitta bra modeller, förkostupplysning. I samarbete med har ett utvecklingsarbetepåbörjats inom barnomsorgen. Detta arbete skall ligga till grund för enfortsatt verksamhet som vill initiera inom landsting, kommuneroch näringslivet. , , livsmedelsverketoch arbetar tillsammans för att fö bättra skolmåltiderna. har i samarbete med institutet förstorhushåll (ISR) utarbetat en typmatsedel för lunchrestauranger. Förstorhushållens del har även utarbetat en kostskrift i samarbetemed (). Det kan även påpekas att livsmedelsverket för närvarandeutarbetar ett system för s.k. symbolmärkning av livsmedel. Kostfrågorna behandlas även i beredningen för livsmedels-och näringsfrågor inom . Folkhälsogruppen, ett rådgivande organ till hälso-ochsjukvårdsbered ningen under , iignar också uppmärksamhet åt frågor om kost och hälsa. Utskottet behandlade frågan om kostens betydelse i vårdensenast i betänkandet SoU 1987/88:19 s. 12 f. och avstyrkte därvid den dåaktuella motionen. har behandlat ett flertal motioner omutbildning i kost- och hälsofrågor i betänkandena UbU 1987/88:7 och 31 samt1988/ 89:UbU2. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten avkostupplysning och utbildning på området. Kostupplysningen utgör ett centraltinslag i folkhälsoarbetet, och frågorna har också uppmärksammats hos såvälberörda centrala myndigheter som på lokal nivå, inom landsting m.m. Motbakgrund av det arbete som bedrivs kring kostfrågorna är det, enligt utskottetsmening, inte erforderligt med ett initiativ från sida. Motion So443(s) avstyrks därför. I motion So477 av BengtWesterberg m.fl. (fp) begärs att regeringen ges till 1988/89:SoU14 känna vadsom i motionen anförts om ett återupprättande av ett en intensifiering av det förebyggande hälsoarbetet. Motionermed motsvarande innehåll behandlades utförhgt i betänkandet SoU 1986/87:16 s. och senare i betänkandet SoU 1987/88:16 s. 9 f. Ibetänkandena redovisades dels de uppgifter som det.tidigare institutet förfolkhälsan hade, dels på vilket sätt dessa uppgifter numera förts över tillbl.a. , livsmedelsverket, och statens miljömedicinskalaboratorium.