bet · GC01AU11 · 1988-12-31 00:00:00 — IngerKoch (m) tar i mofion 1988/89:A239 upp frågan om ändring av reglerna förflyttningsbidrag. Syftet är att ge tandläkare som skall genomgå AT-tjänstgöringmöjlighet att erhålla nämnda bidrag. Motionären framhåller att reglerna omflyttningsbidrag tillämpas olika/ör tandläkare respektive läkare som skallgenomgå AT-tjänstgöring. En läkare kan således beviljas flyttningsbidrag isamband med AT-tjänstgöring om denne löper risk för arbetslöshet påhemorten/utbildningsorten. Motsvarande gäller inte för tandläkare. Flyttningsbidragkan enligt fastlagd praxis hos AMS inte lämnas för en anställning som är ettled i en pågående utbildning. Till skillnad från nyutexaminerade läkare, somhar möjlighet att arbeta inom sitt yrke utan att ha genomgått AT-tjänstgöring,måste nämligen tandläkare för att kunna utöva sitt yrke genomgå sådantjänstgöring som ett led i utbildningen. Läkares AT-tjänstgöring har därmedjämställts med vanlig anställning och inte som en obligatorisk del avutbildningen. Utskottet har inte funnit skäl att göra en annan bedömning än AMSi denna fråga och avstyrker därför bifall fill mofion A239. Inlösenav egna hem m.m. Utskottetfillstyrker den begärda medelstilldelningen, 1 milj. kr., under denna punkt. Detsammanlagda medelsbehovet under anslaget Arbetsmarknadsservice för budgetåret1989/90 har i propositionen beräknats till . Centerpartietsförslag beträffande flyttningsbidragen i motion 1988/89:A 489 innebär attanslaget bör räknas ned med 90 milj. kr. Utskottettillstyrker vad som anförs i propositionen beträffande anvisning av medel till det aktuella anslaget. Den i sammanhanget upptagna motionen avstyrks i motsvarande del. Arbetsmarknadsutbildning /89: AUl 1 2 421 214 000 2 737 398 000' 2 469 234 000 'Häri ingår 77 milj. kr. 1988/89:47 bil. 3, FiU 10. Av medlen skall43,8 milj. kr. föras bort från anslaget enligt beslut av regeringen. Frånanslaget betalas utgifterna för upphandling av särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning och annan utbildning, bidrag för utbildning i företag,elevsocial verksamhet inom samt för AMS boendeservice tilldeltagare i arbetsmarknadsutbildning. Utbildningsbidrag till deltagare iarbetsmarknadsutbildning finansieras över anslaget B 4. Kontant arbetsmarknadsstödoch utbildningsbidrag. Arbetsmarknadsutbildningär sådan utbildning som en person genomgår av arbetsmarknadsskäl och tillvilken bidrag beviljas av arbetsförmedhngen. Det kan vara utbildning förpersoner som är eller riskerar att bli arbetslösa och som uppbärutbildningsbidrag under utbildning vid särskilt anordnade kurser eller i detreguljära utbildningsväsendet, eller utbildning av anställda för vilka bidragfrån arbetsmarknadsverket utgår fill arbetsgivaren. Regeringenföreslår under punkt B 3 (s. 8289) att dels godkänner det ipropositionen framlagda förslaget om avveckling av den yrkesförberedandepraktiken inom försvaret, dels till Arbetsmarknadsutbildning för budgetåret1989/90 anvisar ett reservationsanslag av 2 . 1988/89 Beräknadändring 1989/90 Särskilt anordnad arbetsmarknadsut bildning 2 353 630 000(1) - 150 430 000 i företag m.m. 296 000 000(2) - 87 200 000 praktikinom försvaret 30 000 000 - 30 000000 Elevsocialverksamhet 57 768 000 - 534 000 737 398000 - 268 164 000 (1) Av medlen skall 43,8 milj. kr. föras bort frånanslaget enligt beslut av regeringen. 12) Häri ingår77 milj. kr. 1988/89:47 bil. 3, FiU 10. AnslagspostenSärskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning avser kostnaderna för sådanutbildning som länsarbetsnämnderna upphandlar från såväl AMU-gruppen som frånbl.a. komvux, högskola, folkhögskola, studieförbund eller företag.Bestämmelser om särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning finns iförordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning. AnslagspostenBidrag för utbildning i företag m.m. avser kostnader för bidrag enhgtförordningen (1984:518, omtryckt 1987:514) om bidrag till sådan utbildning. Elevsocial verksamhetavser hälsovård och kurafivt stöd som arbetsmark- 30 nadsmyndigheternaupphandlar hos för deltagare i 1988/89:AU11 AMU-kurser.Vidare avser den arbetsmarknadsmyndigheternas ansvar för att ordna bostad fördem som deltar i arbetsmarknadsutbildning utanför hemorten. I propositionen'framhålls att arbetsmarknadsutbildningenvid sidan om arbetsförmedlingen är det viktigaste arbetsmarknadspolifiskainstrumentet och spelar en central roll när det gäller att underlättaanpassningen på arbetsmarknaden. Vidare framhålls att arbetsmarknadsutbildningenär ett aktivt instrument som förbättrar den enskildes möjligheter att fåarbete, underlättar strukturomvandlingen och förbättrarprodukfionsförutsättning-arna i företagen. Den stora efterfrågan på utbildadarbetskraft inom ett flertal sektorer liksom arbetslivets förändradekompetenskrav fordrar omfattande utbildningsinsatser. Under /88 deltog 132 000 personer iarbetsmarknadsutbildning varav 74 000 i den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen. Yrkesutbildningarnas andel har ökat och utgjorde av arbetsmarknadsutbildningen exkl. utbildning i företag. Det framhålls somangeläget att andelen yrkesutbildningar bibehålls på en hög nivå, men också attdessa får en inriktning som bättre svarar mot arbetsmarknadens efterfrågan.Enligt propositionen måste ocksåarbetsmarknadsutbildningen användas som ett aktivt instrument för att breddabåde mäns och kvinnors utbildnings- och yrkesval för att härigenom bryta denkönsuppdelade arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund föreslås i proposifionen attarbetsmarknadsutbildningen bör bibehållas på en hög nivå. Det beräknas att 122000 personer kommer att behöva erbjudas arbetsmarknadsutbildning i olika formerunder nästa budgetår. Merparten av resurserna bör därvid beräknas för särskiltanordnad utbildning. Arbetsmarknadsutbildningens inriktning m.m. tas upp i tvåmotioner. 1 motion 1988/89;A285 av m.fl. (m) framhålls vikten av utbildning för och i arbetslivet. Kompetensen och kunskaperna hos den enskilde individen är helt avgörande för möjhgheterna till framgång på arbetsmarknaden. I dagens samhälle är återkommande utbildning betydelse full för individernas förmåga att anpassa sig till de förändringar som sker,och sådan utbildning är är också av stor betydelse för företags och förvaltningars utveckling. Behovet av utbildning för arbetslivet kommer, enligt motionärer na, att öka . Sådan utbildning kan ske i olika former, och i motionen nämns lärlingsutbildning, företagsintern utbildning och arbets marknadsutbildning. Utbildning är enligt motionärerna den mest effektiva metoden för att motverka långvarig arbetslöshet. Arbetsmarknadsutbildning är därför den viktigaste statliga insatsen för att bekämpa existerande arbetslöshet. Höga krav ställs dock på flexibilitet i utbildningen då den dels skall motsvara kompetenskraven för de lediga arbetena, dels skall motsvara den enskildes intressen och förutsättningar. Stora krav måste också ställas på AMU:s planering av utbildningen. Bl.a. får den nuvarande länsvisa organisa- fionsformen inte bli ett hinder för samarbete över länsgränserna. förfinansiering av AMU:s verksamhet kan också öppnas i takt med att den1988/89:AUll återkommande utbildningen ökar i betydelse. I motionen framhållsockså att arbetsmarknadsverkets nya frihet att upphandla utbildning måsteanvändas till att ge även andra utbildningsanordnare än AMU möjligheter att fågenomföra arbetsmarknadsutbildning. Motionärerna begär ett tillkännagivande omutbildning för arbetslivet i enlighet med det anförda. I motion 1988/89;A255 av m.fl. (vpk) begärsförslag till förändring av AMU:s roll i arbetsmarknadsutbildningen.Motionärerna är kritiska mot den nya organisationen avarbetsmarknadsutbildningen och anser att den innebär en kvalitativ förändringav AMU:s verksamhet och måhnriktning mot en ännu större företagsanpassning äntidigare. Arbetsmarknadsutbildningens fördelningspolitiska mål skjuts ibakgrunden fill förmån för de tillväxtpolifiska målen. Enligt motionärerna börarbetsmarknadsutbildningen i stället utgöra en del av samhälletsvuxenutbildning. Den bör ge stöd åt dem som har den svagaste ställningen påarbetsmarknaden genom åtgärder som syftar till att överbryggautbildningsklyftorna. Vidare bör utbildningen vara allsidig och bred samthållas på en så hög nivå som möjligt. Följaktligen bör målgrupperna förverksamheten i första hand vara de som är eller riskerar att bli arbetslösa. När det gäller de i motion A285 framförda synpunkterna påarbetsmarknadsutbildningens inriktning vill utskottet erinra om att ettmofionsyrkande av likartad innebörd behandlades och avstyrktes av utskottetunder i det av godkända betänkandet AU 1987/88:11.Utskottet framhöll därvid att arbetsmarknadsutbildningen kompletterar brister ikompetens hos den enskilde, medverkar till att lösa omställnings- ochanpassningsproblem på arbetsmarknaden samt bidrar fill att begränsaarbetslösheten. Den har också stor betydelse för att stärka de svaga gruppernasställning. Vidare framhöll utskottet att utbildning är en samhällsekonomisktlönsam åtgärd och därför bör prioriteras bland de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Genom utbildning ges möjhghet att kunna undanröjainflationsdrivande flaskhalsar och tillgodose behoven av nyckelpersonal.Arbetsmarknadsutbildningen måste därför kunna erbjuda kurser i olika steg föratt fylla tomrummen i de vakanskedjor som uppstår på arbetsmarknaden, och inomAMU-gruppen pågår kontinuerligt en sådan inriktning av verksamheten. Vadsärskilt gällde frågan om upphandling av utbildning erinrade utskottet om attdet numera ankommer på länsarbetsnämnderna att sköta upphandlingen när detgäller arbetsmarknadsutbildning. Länsarbetsnämnderna, som har att beakta såvälkostnads- som kvalitetsaspekter, har då möjlighet att vända sig till andrautbildningsanordnare än AMU-gruppen. Utskottet anser att bör vidhålla sin ovanredovisade uppfattning och avstyrker därmed motion A285 i förevarande del. I fråga om de kritiska synpunkter påarbetsmarknadsutbildningens inriktning som förs fram i motion A255 villutskottet framhålla att den nya organisationen av arbetsmarknadsutbildningeninte har inneburit någon förändring av utbildningens inriktning. Som utskottetuttalade (se AU 1984/85:9) bör arbetsmarknadsutbildningensfördelningspolitiska mål ligga fast. Vidare har utskottet ovan framhållit attarbetsmarknadsutbildningen kompletterar brister i kompetens hos den enskilde,medverkar till att lösaomställnings- och anpassningsproblem på arbetsmarknaden samt 1988/89:AU11bidrar fill att begränsa arbetslösheten. Utbildningens inriktning styrs dockgivetvis av utbuds- och efterfrågesituationen på arbetsmarknaden. Beträffandeutbildningens innehåll framhålls i propositionen att det är väsentligt attarbetsmarknadsutbildningen är anpassad både till den aktuella efterfrågan påkompetens och till behoven av yrkesutbildning hos olika grupper av arbetssökande.Stödresurser i form av allmänna teoretiska ämnen såväl som orienterande ochmera avancerade datainslag i de yrkesinriktade kurserna bör ses som en naturligdel i denna anpassning. Det förtjänar också att påpekas attarbetsmarknadsutbildningen endast är ett komplement till den utbildning sombedrivs inom det reguljära utbildningsväsendet och således inte har tilluppgift att tillgodose det långsiktiga behovet av allmän och yrkesinriktadutbildning i samhället. Med det anförda avstyrker utskottet motion A255 i nubehandlad del. Med särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning avses sådanutbildning som länsarbetsnämnden upphandlar som arbetsmarknadsutbildningoavsett huvudman eller anordnare. I propositionen förordas att den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen planeras ufifrån en omfattning av verksamheten sommotsvarar 78 000 dehagare. En sådan volym bör kunna fillgodose behovet av såvälgrundläggande som kompletterande yrkesutbildningar. Vidare bör ävenorienterande, vägledande och motivationshöjande insatser inför och parallelltmed yrkesutbildningen liksom det ökade inslaget av mera avancerade kurser kunnainrymmas i denna volym. Medelsbehovet för verksamheten beräknas i propositionentill 2 203,2 milj. kr. för /90. Utskottet har ingen erinran mot den föreslagnaomfattningen av den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen, öchutskottet tillstyrker följaktligen regeringens förslag till medelsberäkning idenna del. Utskottet behandlar i detta sammanhang ett antal motioner,i vilka tas upp frågor om vissa speciella utbildningsinsatser inom ramen förden särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen. I motion 1988/89:A220 av () föreslås atten ettårig grundutbildning för pressfotografer startas i för att i förstahand tillgodose landsortspressens behov av pressfotografer. Mofionären pekar påatt de fortbildningskurser för yrkesverksamma pressfotografer i AMU:s regi somde anordnats i har gett mycket goda erfarenheter, och detbör därför öppnas möjlighet att erbjuda även grundutbildning förpressfotografer. En sådan utbildning skulle med fördel kunna bedrivas i AMU;sregi med kompletterande köp från högskolan i /av de allmännaämnena. Utskottet anser - i likhet med vad som framhålls ipropositionen - att det är väsentligt att arbetsmarknadsutbildningen är anpassad både till den aktuella efterfrågan på kompetens och till behoven av yrkesutbildning hos olika grupper av arbetssökande. Det ankommer dock på arbetsmarknadsverket, företrätt av länsarbetsnämnderna, att genom upphandling skaffa den utbild- -, Länsarbetsnämnderna har således att avgöra 3 1988/89.18 saml. vilka utbildningar somsvarar mot de sökandes behov och arbetsmarknadens /89:AUll efterfråganoch därefter göra erforderlig upphandling. Frågan om behovet av engrundutbildning för pressfotografer i bör därför prövas på sedvanligtsätt av länsarbetsnämnden, och utskottet avstyrker motion A220. LarsWerner m.fl. föreslår i motion 1988/89:A260 (vpk) att utbildning förvårdpersonal inom startas i AMU:s regi. Enligt motionärerna behöverpersonalen inom utbildning för att kunna få ett större ansvar ochinflytande över arbetet. Arbetet blir därigenom mer attraktivt ochpersonalomsättningen blir lägre. Således kommer kommunernas kostnader attminska , men till en början ökar givetvis utgifterna i samband med attutbildningarna startar. Staten bör därför svara förviss del av utbildningskostnaderna. Utskottetkonstaterar att det inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen anordnasvårdutbildning. Det ankommer dock på länsarbetsnämnderna att avgöra om detföreligger behov av ett större utbud eller ett förändrat innehåll iutbildningen. Utskottet vill i sammanhanget också erinra om att enförutsättning för att bevilja arbetsmarknadsutbildning med därfill knutnautbildningsbidrag är att den sökande är arbetslös eller riskerar att bliarbetslös. Med det anförda avstyrker utskottet motion A260. Tvåmotioner tar upp frågan om arbetsmarknadsutbildning för avbytare i jordbruket.I motion 1988/89;A284 av och () framhålls att detråder stor brist på avbytare i hela landet och att det därför behövs en ökadsatsning på jordbruksutbildning. Enligt motionärerna är en lämplig väg attarbetsmarknadsstyrelsen ordnar grundutbildning i form av 20-veckorskurser för avbytarei lantbruket, och de begär ett tillkännagivande i enlighet härmed. Även imotion 1988/89: Jo214 av m.fl. (c) framhålls att det behövsfler avbytare inom jordbruket, och de begär att bristyrkesutbildning för dettaändamål startas. Motionärerna begär vidare att avbytarutbildningen förändras såatt en förberedande prakfik ingår i utbildningen och ur ersättningssynpunktbetraktas som arbetsmarknadsutbildning. Kursen bör då omfatta . Utskottetär väl medvetet om de behov som föreligger av avbytare i jordbruket. Inomarbetsmarknadsutbildningens ram anordnas också särskilda kurser för avbytare.Länsarbetsnämnderna, som har att bedöma såväl behovet av utbildningskapacitetsom förändrat kursinnehåll i avbytarutbildningen, samråder därvid medLantbrukarnas riksförbund och avbytarnämn-den. I den mån behov av fler avbytarefår anses föreligga förutsätter utskottet att länsarbetsnämnderna anordnarytterligare utbildning. En viktig förutsättning är dock att det finnstillräckligt många arbetssökande som är lämpade för och intresserade avutbildningen i fråga. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna A284 ochJo214 i nu behandlade delar. Slutligentas i två motioner upp frågan om körkortsutbildning för kvinnor i glesbygd. Imotion 1988/89;A233 av () framhålls att bristen påkommunikationer i glesbygdskommunerna kan vara ett stort förvärvshinder. Dettagäller särskilt för kvinnor som i många fall saknar körkort. Med hänsyn tillatt kvinnor i glesbygd.allmänt sett är en mycket svag grupp på arbetsmarknadenanser mofionären att en möjlighet fill körkortsutbildning i AMU:s regi böröppnas för dessa kvinnor, och i motionen begärs ett Även mofionärerna i motion 1988/89:A460 av 1988/89:AU11Mårtensson m.fl. (s) begär ett tillkännagivande om att körkortsutbildning böranordnas i AMU;s regi för kvinnor i glesbygd. Körkortsutbildning kan ges inom ramen förarbetsmarknadsutbildning under vissa förutsättningar, nämligen om den är ettkomplement till en yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning och körkort behövsför att utöva yrket eller om den sökande är berättigad till bidrag enligtförordningen om bilstöd till handikappade. Länsarbetsnämnderna har således attutifrån nämnda kriterier bedöma behovet av körkortsutbildning inom arbetsmarknadsutbildningen.Någon ytterligare utvidgning av körkortsutbildningen inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen är utskottet inte berett att medverka till, ochutskottet avstyrker därför motionerna A233 och A460 i aktuella delar. Den elevsociala verksamheten inomarbetsmarknadsutbildningen består av två delar, dels hälsovårdande och kurativverksamhet som bedrivs som uppdragsverksamhet av AMU-gruppen och upphandlastillsammans med utbildningen, dels boendeservice till kursdeltagarna för vilkenAMS svarar. Beträffande boendeservicen anförs i propositionenföljande. Den särskilda arbetsgrupp som såg över den elevsociala verksamhetenföreslog i sin rapport (Ds A 1987:5) Kursdeltagarstöd inomarbetsmarknadsutbildningen att deltagarna i fortsättningen själva skulle fåbetala den faktiska hyreskostnaden och i stället kompenseras genom en höjningav traktamentena. Mot bakgrund av arbetsgruppens förslag gav regeringen iuppdrag att ytterligare klargöra och redovisa konsekvenserna av föreslagnaförändringar. AMS, som redovisade sitt förslag , delararbetsgruppens uppfattning och bedömer att det är möjligt att genomföra deföreslagna förändringarna successivt . Departementschefen instämmer i arbetsgruppens och AMSförslag och anför att hon har för avsikt att senare föreslå regeringen att geAMS i uppdrag att avveckla sitt boendeansvar och den boendeservice som bedrivsi samband med arbetsmarknadsutbildning. Avvecklingen bör dock inte forcerasutan genomföras i den takt som krävs för att inte förorsaka kursdeltagarnabostadsproblem. För att underlätta avvecklingen av hyressubventionerna föreslåsi propositionen en höjning av traktamentsersättningen för kursdeltagare somstuderar utanför hemorten från . Kostnaden för dennatraktamentshöjning beräknas till 6 milj. kr. och finansieras över anslaget B 4.Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag, vilket behandlas nedan. För den elevsociala verksamheten beräknas totah 57,2 milj.kr., varav 31,6 milj. kr. för upphandling av den elevsociala verksamheten inomAMU-gruppen och 25,6 milj. kr. för AMS boendeansvar. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsberäkning i denna del. Arbetsmarknadsutbildninginom det reguljära utbildningsväsendet m.m. 1988/89: AUll Antalet personer som kan behöva beviljas utbildningsbidragför utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet eller hos vissa andrautbildningsanordnare under nästa budgetår beräknas i propositionen till högst20 000. Här avses bl.a. sökande med mer speciella utbildningsproblem såsomflyktingar och vissa handikappade, vilka kan erbjudas lämpliga förberedandeutbildningar. Vidare kan också de som av olika anledningar är lokalt bundna fåmöjlighet till en yrkesutbildning på hemorten som svarar mot den lokalaarbetsmarknadens efterfrågan på arbetskraft. I mofion 1988/89: A276 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om att ytterligare 5 000 utbildningsplatser inrättas inomdet reguljära utbildningsväsendet. Kostnaden härför beräknas i motionen till150 milj. kr. och belastar anslaget B 4, vartill utskottet återkommer nedan. 1 motion 1988/89:A285 av m.fl. (m) framhållsatt i det nu rådande arbetsmarknadsläget är det troligt att efterfrågan påutbildning av allmänt kompetenshöjande karaktär får stå tillbaka för merspecifikt inriktade yrkesutbildningar. Mot denna bakgrund bedömer motionärernaatt det endast kommer att behövas 15 000 platser inom det reguljära utbildningsväsendet.Denna minskning av antalet platser med 5 000 beräknar motionärerna medföra enbesparing med 220 milj. kr. på anslaget B 4, vartill utskottet återkommernedan. I två motioner behandlas frågan om fördelning avutbildningsplatser. m.fl. (s) framhåller i mofion 1988/89:A247behovet av ett ökat antal platser med utbildningsbidrag inom det reguljärautbildningsväsendet i . För att tillgodose detta behov krävsantingen att det totala antalet personer som kan beviljas bidrag utökas elleratt får en större andel än av totalantalet. Motionärernabegär ett tillkännagivande i enlighet med det anförda. Även motionärerna i motion 1988/89:A265 av . (c) pekar på det stora behovet av utbildningsplatser i Norrlandslänen.Motionärerna begär därför att länsarbetsnämnderna tilldelas minst oförändratantal utbildningsplatser för upphandhng inom det reguljära skolväsendet. Det i propositionen föreslagna antalet personer - 20 000 -som kan beviljas utbildningsbidrag för utbildning inom det reguljärautbildningsväsendet är en bedömning av det förväntade behovet. mening synes denna bedömning vara rimlig och väl avvägd, ochutskottet ansluter sig därför till propositionen i denna del. När det sedangäller den regionala fördelningen av utbildningsplatser med utbildningsbidragankommer det på arbetsmarknadsverket att inom ramen för tilldelade medel avgörahur platserna skall fördelas. Med det anförda avstyrker utskottet motionernaA276 och A285 i nu behandlade delar samt motionerna A247 och A265. Yrkesförberedande praktik inom försvaret I propositionen framhålls att den yrkesförberedandepraktiken inom försva ret för ungdomar tillkom under de år då efterfrågan på arbetskraft var låg och ungdomskullarna stora. Med hänsyn till att situationen nu är den omvända och ungdomarna bör ha goda möjligheter att få arbete på den 36 öppnaarbetsmarknaden föreslås i propositionen att denna stödform avveck- 1988/89: AUll las fr.o.m. /90. Utskottet har ingen erinran utan godkänner förslaget omavveckling av den yrkesförberedande praktiken inom försvaret. Bidrag till utbildning i företag m.m. Med bidrag till utbildning i företag avses utbildning somanordnas i företag med stöd av bidrag från AMU. I propositionen framhålls att utbildning i företag måsteupprätthållas på en hög nivå. Sålunda föreslås att medel beräknas för bidragtill 24 000 deltagare under nästa budgetår. Kostnaden härför bedöms uppgå till208,8 milj. kr., under förutsättning att kostnaden för bidrag vid utbildning istället för permittering eller uppsägning inte kommer att överstiga 10 milj.kr. samt att 15 milj. kr. avsätts för utbildning inom tekoindustrin. Avresterande 183,8 milj. kr. föreslås att högst får utnyttjas för bidragtill offentliga arbetsgivare. I motion 1988/89;A285 av m.fl. (m) anförs attden del av anslaget till utbildning i företag som får utnyttjas av offentligaarbetsgivare har dåliga förutsättningar att skapa varaktiga arbeten förarbetslösa utan tenderar att bli ett bidrag från en del av den offentligasektorntill en annan. Motionärerna begär därför att reglerna förändras så attbidrag inte längre utgår till utbildning inom den offentliga sektorn. Dennaförändring medför enligt motionärerna en minskning av anslaget med 51,7 milj.kr.