bet · GC01JuU13 · 1988-12-31 00:00:00 — Medbifall fill motion Ju40, mofion Ju41, yrkande 1 i motion Ju42 i motsvarande deloch motion Ju43 avstyrker utskottet bifall till lagförslag 2 i propositionensamtidigt som utskottet med anledning av propositionen samt yrkande 2 i motionJu42, motion Ju629 och yrkande 5 i motion Ju816 hemställer om etttillkännagivande om åtgärder mot den vandalisering som klottret utgör. att med bifalltill proposifion 1987/88:143 och med avslag på motion 1987/88:Ju42 i denna del(yrkande 1 delvis) antar de genom propositionen framlagda förslagen till a) lag om ändring i , b) lag om ändring i lagen(1986:1009) om förfarandet i vissa fall vid förverkande m.m., dock med den ändringen atttidpunkten för lagarnas ikraftträdande bestäms till , att med bifalltill motion 1987/88:Ju40, motion 1987/ 88:Ju41, mofion 1987/88:Ju42 i denna del(yrkande 1 delvis) och motion 1987/88:Ju43 avslår det genom proposifionenframlagda förslaget fill lag om ändring i polislagen (1984:387), , 3. beträffandeåtgärder mot klotter att medanledning av propositionen samt motion 1987/ 88:Ju42 i denna del (yrkande 2),mofion 1988/89:Ju629 och motion 1988/89:Ju816 i denna del (yrkande 5) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om åtgärder mot denvandalisering som klottret utgör. Stockholmden På justitieutskottets vägnar Närvarande; (), (), (), (), BirtheSörestedt (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), GöranEricsson (m) och (). Reservationer i988/89:JuUi3 Åtgärder mot klotter (mom. 3, motiveringen) JerryMartinger, och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 10 som börjar med "Även om"och slutar med "i ämnet" bort ha följande lydelse: Ävenom det - allmänt sett - inte minst är aktuellt med åtgärder av annat slag motklottret än lagstiftning vill utskottet först något uppehålla sig vid åtgärderav straffrättslig och liknande natur. Somangetts i det föregående innefattar klotter vanligen skadegörelse enligt 12kap. Straffet är böter eller fängelse i högst sex månader.Ansvar för grov skadegörelse enligt 3 § samma kapitel kan komma i fråga om -som det heter i paragrafen - av gärningen kommit synnerlig fara för någons liveller hälsa eller skadan drabbat sak av stor kulturell eller ekonomiskbetydelse eller om skadan eljest är synnerligen kännbar. Straffet för grovskadegörelse är fängelse i högst . Enligtgällande rätt torde det slags gärningar som det är fråga om i detta ärendeendast sällan vara att bedöma som grov skadegörelse. Utskottet anser attgällande rätt står i mindre god överensstämmelse med den allmännarättsuppfattningen. Som anges i det föregående drabbar klottret det allmännaoch enskilda med stora kostnader, störningar och olägenheter. En stor del av degärningar det här gäller bör därför hänföras till grov skadegörelse och intetill normalbrottet. Att så sker är enligt utskottets mening en nödvändigmarkering från lagstiftarens sida som skulle få till följd att debrottsbekäm-pande organen skulle ägna ökad uppmärksamhet åt klottret. Eftersomförberedelse till grov skadegörelse till skillnad från förberedelse fill normalbrottetär straffbar bör den av utskottet förordade lagändringen vidare innebärafördelar på det straffprocessueJla området, t.ex. så att tvångsmedel enligträttegångsbalken (anhållande, häktning, husrannsakan och kroppsvisitation) kankomma i fråga i ett tidigare skede än . En sådan lagändring börvidare innebära att den som vid kroppsvisitering påträffas med sprayburkar o.d.inte utan vidare släpps utan i allmänhet får medfölja till förhör. Detbör ankomma på regeringen att närmare överväga den lagtekniska utformningen ochatt återkomma till med förslag. Vid dessa överväganden börsärskilt prövas tanken att i 12 kap. 3 § såsom en omständighet attbeakta vid bedömandet huruvida brottet är grovt införa det förhållandet attgärningen varit ägnad att väcka anstöt. Avväsentlig betydelse för effektiviteten i praktiken av de regler som är aktuellai dessa sammanhang är självfallet de resurser som står fill polisensförfogande. Frågan om resurstilldelningen behandlar utskottet i samband med budgetregleringen,och utskottet återkommer också i det följande till saken. Här bör emellertidunderstrykas vikten av att omedelbara resurstillskott sker, så atterforderligt antal poliser kan avdelas för yttre tjänst . Idet följande återkommer utskottet också fill frågan om sådan vård som avses i12 § lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Utöver vaddär sägs bör enligt utskottets mening aktualiseras sådan 1988/89:JuU13 lagstiftningsöversynatt ungdomar som döms för brott och överlämnas för sådan vårdplaceras på hem under huvudmannaskap och - ividare omfattning än - på hem som har låsbara enheter.En snabbt arbetande parlamentarisk kommission bör tillsättas för att lämnaförslag i saken. En annan lagstiftningsfråga som enligt utskottets meningbör övervägas är att inom de sociala myndigheternas ram införa möjligheter atti fråga om ungdomar som begått brott vidta åtgärder även mot den unges vilja,t.ex. förbud att vistas i viss miljö eller föreläggande om urinprov förkontroll av att t.ex. ett tidigare narkotikamissbruk inte fortsätter. Bl.a. föratt öka effektiviteten i dessa och liknande åtgärder bör polisen ges möjligheteratt -givetvis under sedvanlig sekretess - kunna registrera ungdomar under 15 årsom begått brott. När det gäller brott av unga är självklart snabbhet ireaktionen från det allmännas sida av särskilt stor betydelse. En lagregleradtidsgräns för förundersökningsförfarandet beträffande unga bör därföruppställas. Längre tid än en månad bör som regel inte få gälla i fråga om densom är . Beträffande ungdomsbrottslighet är det vidare enligtutskottets mening angeläget att möjligheterna till åtalsunderlåtelse - inteminst enligt lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare- kraftigt inskränks. I linje härmed anser utskottet vidare att en form avjourdomstolar för unga bör inrättas så att reaktionen på den brottsliga gärningenkan komma snabbt. deb att den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjarmed "Ett nära" och slutar med "aktuella behov" bort haföljande lydelse: Ett nära samband med vad nu sagts har frågan om lämpligaåtgärder mot den som ertappas med brottslighet av detta slag sedan han fyllt 15men ej 18 (20) år. Det står till en början klart att man i möjligaste mån börundvika rent straffrättsliga påföljder. Gärningarna kan emellertid inte hellerlämnas utan reaktion. I många av de fall det här gäller kan det uppenbarligenvara aktuellt med sådan vård som avses i 12 § lagen (1980:621) med särskildabestämmelser om vård av unga (dvs. i hem som är anpassade för särskiltnoggrann tillsyn). Med hänsyn till angelägenheten av att motverka att ungamänniskor i onödan förs in i det tyngre, rent straffrättsliga reaktionssystemetvill utskottet kraftigt understryka vikten av att vården på s.k. § 12-hemeffektiviseras och anordnas efter aktuella behov. Åtgärder mot klotter (mom. 3, motiveringen) och () anser att den del avutskottets yttrande på s. 10 som börjar med "Även om" och slutar med"i ämnet" bort ha följande lydelse; Även om det - allmänt sett - främst är aktuellt medåtgärder av annat slag mot klottret än lagstiftning vill utskottet först någotuppehålla sig vid åtgärder av straffrättslig och straffprocessrättslig natur. I blickpunkten faller då den nuvarande regleringen avinstitutet åtalsunderlåtelse. De skadegörelsebrott det här gäller är enligtutskottets mening av så allvarligt slag attmöjligheterna till åtalsunderlåtelse - inte minst enligt 1988/89:JuU13 lagen(1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare -måste kraftigtinskränkas. I linje härmed anser utskottet vidare att en form av jourdomstolarför unga bör inrättas så att reaktionen på den brottsliga gärningen kan kommasnabbt. I detta sammanhang bör också prövas en ordning enligt vilkengärningsmannen, t.ex. den som klottrat, konfronteras med offret för att ökamedvetenheten och ansvarskänslan hos gärningsmannen. Påpåföljdssidan måste enligt utskottets mening konstateras att den nyligengenomförda lagstiftningen om skyldighet för gärningsmannen att vidta åtgärderför att avhjälpa eller begränsa skada på grund av brott (27 kap. 5 §brottsbalken och 6 b § lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare)inte kommit att tillämpas så effektivt och i sådan omfattning som avsetts.Orsakerna härtill liksom möjligheterna till en effektivisering bör undersökas.Utskottet förordar vidare att ett system med samhällstjänst införs somalternativ till fängelse för unga lagöverträdare. Detbör ankomma på regeringen att sörja för det arbete utskottet nu förordat samtatt återkomma till med förslag. Ifråga om fillämpningen av gällande regler om kroppsvisitation m.m. anserutskottet att redan befintliga regler ger utrymme för ingripande mot klottrare.Vad som i första hand saknas är resurser för att genomföra en effektivövervakning och för att kunna ingripa mot och utreda den ifrågavarandebrottsligheten. Åtgärder mot klotter (mom. 3, motiveringen) IngbrittIrhammar och () anser att den del av utskottets yttrande på s. 10som börjar med "Även om" och slutar med "i ämnet" bort haföljande lydelse: Ävenom det - allmänt sett - främst är aktuellt med åtgärder av annat slag motklottret än lagstiftning vill utskottet först något uppehålla sig vid åtgärderav straffrättslig och straffprocessrättslig natur. Iblickpunkten faller då den nuvarande regleringen av institutet åtalsunderlåtelse.De skadegörelsebrott det här gäller är enligt utskottets mening av såallvarligt slag att möjligheterna till åtalsunderlåtelse - inte minst enligtlagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare -måstekraftigt inskränkas. I linje härmed anser utskottet vidare att en form avjourdomstolar för unga bör inrättas så att reaktionen på den brottsligagärningen kan komma snabbt. I detta sammanhang bör också prövas en ordningenligt vilken gärningsmannen, t.ex. den som klottrat, konfronteras med offretför att öka medvetenheten och ansvarskänslan hos gärningsmannen. Påpåföljdssidan måste enligt utskottets mening konstateras att den genomförda lagstiftningen om skyldighet för gärningsmannen att vidta åtgärder för att avhjälpa eller begränsa skada på grund av brott (27 kap. 5 8 och 6 b 8 lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare) inte kommit att tillämpas så effektivt och i sådan omfattning som avsetts. Orsakernahärtill liksom möjligheterna till en effektivisering bör 15 Utskottetförordar vidare att ett system med samhällstjänst 1988/89:JuU 13 snarastinförs som alternativ fill fängelse för unga lagöverträdare. Denskadegörelse det här är fråga om innebär ibland att inredningen i allmännafärdmedel skärs sönder. Det införda förbudet mot att i vissa fallinneha knivar och andra farliga föremål bör därför utsträckas till att gällaockså på allmän plats. Detbör ankomma på regeringen att sörja för det arbete utskottet nu förordat samtatt återkomma fill med förslag. 1fråga om tillämpningen av gällande regler om kroppsvisitation m.m. anserutskottet att redan befintliga regler ger utrymme för ingripande motskadegörare/klottrare. Vad som i första hand saknas är resurser att övervaka,ingripa och utreda nämnda brott. Jusfitieutskottethar hemställt om yttrande från konsfitutionsutskottet över proposition1987/88:143 om ändring i m.m. (förverkande av hjälpmedel vidskadegörelse m.m.) jämte mofionerna 1987/88:Ju40 av m.fl.(m). I987/88;Ju41 av m.fl. (fp), 1987/88:Ju42 av . (vpk) samt l987/83:Ju43 av och (båda c).Konstitutionsutskottet begränsar sitt yttrande till det i propositioneningående förslaget till lag om ändring i polislagen (1984:387). Ändringen avserutvidgade möjligheter att företa kroppsvisitation. Ipropositionen föreslås en utvidgning av förverkandebestämmelserna i 36 kap. 3 8brottsbalken - de nya bestämmelserna föreslås intagna i en särskild punkt 3 iparagrafen - med syfte att göra det lättare att motverka vandalisering i formav klotter och liknande skadegörelse. Enligt förslaget skall det bli möjligtatt förklara förverkade föremål som kan användas som hjälpmedel vid brott sominnefattar skada på egendom. Förutsättningen är att föremålen har påträffats isituationer som gav uppenbar anledning att befara att föremålen skulle kommatill användning vid sådana brott. Förverkanderegelnföreslås kompletterad med en regel om kroppsvisitation intagen i 19 §polislagen (1984:387). En polisman skall kunna kroppsvisitera samt undersökaportfölj, handväska eller annat liknande handbagage för att söka efter föremålsom är ägnade att användas som hjälpmedel vid brott som innefattar skada påegendom. En förutsättning är att det finns anledning att anta att den somutsätts för åtgärden medför ett sådant föremål som kan förklaras förverkatenligt 36 kap. 3 8 3 och att föremålet behöver tas om hand för attavvärja brott. Propositionenföregicks av remiss till lagrådet. I denna hade föreslagits att formellt sett samma förutsättningar skulle gälla för att söka efter föremål som är ägnade att användas som hjälpmedel vid brott som innefattar skada på egendom som för dem som enligt 19 8 andra stycket polislagen redan gäller beträffande vapen och andra farliga föremål som är ägnade att användas vid brott mot liv och hälsa. Enligt detta lagrum får en polisman i den utsträckning som behövs söka efter sådana föremål om det med hänsyn till omständighe- ty terna kanantas att föremålet kan förklaras förverkat enligt 36 kap. 3 8 1988/89;JuU 13brottsbalken. För detta ändamål får polismannen även undersöka portfölj. Bilagahandväska eller annat liknande handbagage. I 36 kap. 3 8 angesbl.a. att förverkande får beslutas i fråga om föremål som är ägnade attanvändas som vapen vid brott mot liv eller hälsa och som har påträffats underomständigheter som gav anledning att befara att de skulle komma till sådananvändning. En anledning till att de ovannämnda bestämmelserna i polislagen(prop. 1986/87:115, JuU 36) infördes var att polisen skulle få möjlighet attmera rutinmässigt kontrollera om personer bär med sig sådana föremål isituationer då det finns en överhängande risk för våld som inte är knuten viss person. Lagrådet framhöll i sitt yttrande att en sådan regel ombegränsning av skyddet mot kroppsvisitation som det remitterade lagförslagetinnehöll borde undvikas med tanke på det starka skydd som bör finnas för enpersons kroppsliga integritet. Lagrådet avstyrkte remissförslaget i denna delmed hänvisning till den föreslagna bestämmelsens generella utformning och detstarka skydd som bör finnas för en persons kroppsliga integritet. Lagrådetföreslog i stället en bestämmelse som ger en polisman möjlighet att företa enundersökning som inte innebär ett angrepp på den enskildes kroppsligaintegritet utan riktar sig mot föremål som förvaras eller transporteras iväskor och annat handbagage. Lagrådsyttrandet ledde till en begränsning och preciseringav tillämpningsområdet för lagförslaget, dock utan att möjligheten att företakroppsvisitation begränsades till undersökning av handbagage. Enligt 2 kap. 6 8 regeringsformen är varje medborgaregentemot det allmänna skyddad mot kroppsvisitation. Med kroppsvisitation avsesundersökning av någons kläder eller av något som denne har med sig, t.ex. enhandväska (prop. 1975/76:209 s. 147). Regeringsformen medger dock att skyddetmot kroppsvisitation begränsas. För att så skall få ske uppställs vissa krav.En sådan begränsning får således enligt 2 kap. 12 8 andra stycketregeringsformen endast göras för att tillgodose ändamål som är godtagbart i ettdemokratiskt samhälle. Vidare gäller att begränsningen aldrig får gå utöver vadsom är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inteheller får sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den friaåsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Frågan om inskränkning i skyddet mot kroppsvisitation harbehandlats av . Frågan har bl.a. tagits upp i samband med riksdagsbehandlingen av proposition 1986/87:115 om ändring i polislagen. I syfte att förebygga våldsbrott föreslogs i propositionen att det i 19 8 polislagen infördes en bestämmelse som under vissa omständigheter ger polisman rätt att kroppsvisitera personer för att söka efter vapen eller andra farliga föremål som är ägnade att användas vid brott mot liv eller hälsa om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att ett sådant föremål kan förklaras förverkat enligt 36 kap. 3 . För sådant ändamål skulle polisen enligt lagförslaget också få undersöka portfölj, handväska eller annat ]g I justitieutskottets betänkande 1986/87:36 anfördes 1988/89:JuU 13att den föreslagna regleringen borde godtas mot bakgrund av intresset av attBilaga förebygga våldsbrottslighet. anförde att det härgällde att värna om ett syfte som är godtagbart i ett demokratiskt samhälle.Vidare anfördes att regleringen enligt utskottets mening låg inom ramen för vadsom är nödvändigt med hänsyn till ändamålet som den inskränkning iett grundlagsskyddat intresse som skedde var demokratiskt godtagbar. Justitieutskottetsmajoritet tillstyrkte propositionen i denna del. I en reservation (m, fp)framhölls att lagförslaget och motiven var alltför allmänt utformade. Enligtreservanterna förelåg risk att många oskyldiga människor kunde drabbas avlångtgående ingrepp i integriteten. Reservanterna hemställde att riksdagenskulle avslå lagförslaget och anförde att regeringen borde upprätta ett nyttförslag i skärpande riktning. beslöt i enlighet med utskottetsmajoritetsförslag. Det starka skydd mot kroppsvisitation som regeringsformenger har åberopats i samtliga motioner. I motion Ju40 av . (m) framhålls att kroppsvisitation innebär en grov integritetskränkningsom inte kan tillåtas utan mycket starka skäl. Det måste enligt motionäremafinnas proportion mellan den skada en medborgare kan misstänkas kunna vålla ochden integritetskränkning det allmänna tillåter ordningsmakten att åsamkamedborgaren. I motion Ju4l av m.fl. (fp) sägs att de fall därundantag från det grundlagsfästa skyddet mot kroppsvisitation måste görashuvudsakligen bör inskränkas till att avse eftersökande av föremål vid brottsom är att anse som allvarligare än klotter. Enligt motion Ju42 av . (vpk) innebär regeringens förslag en mycket allvarlig inskränkning iregeringsformens skydd mot kroppsvisitation och att rättssäkerheten ytterligareåsidosätts. I samtliga tre motioner yrkas att förslaget till lag om ändring ipolislagen avslås. och (båda c) ifrågasätter imotion Ju43 starkt om regeringsförslaget är förenligt med de allmännabestämmelser om skydd mot kroppsvisitation som finns i regeringsformen.Motionärerna anser inte att de brott som lagförslaget i det här fallet syftartill att beivra är av sådan karaktär att det är motiverat att göra avkall pådet viktiga skyddet mot kroppsvisitation. Det är dock enligt denna motionnödvändigt att polisen kan göra undersökningar av handbagage o.d. Lagförslagetbör därför enligt motionen omarbetas, och en utgångspunkt kan då vara lagrådetsyttrande i denna del. Skydd mot kroppsvisitation ingår bland de fri- ochrättigheter som upptagits i regeringsformen (2 kap. 6 8 RF). Endast i vissaundantagssituationer får genom lag en begränsning ske vad gäller detta skydd.Förutsättningen för en sådan åtgärd är att den kan godtas i ett demokratisktsamhälle, och begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt medhänsyn till det ändamål som har föranlett den (2 kap. 12 8 RF). regeringsformenpå detta sätt ger den kroppsliga integriteten innebär att det 1988/89:JuU13måste fordras mycket starka skäl för att tillåta ett ingrepp i dennafrihet. Enligt mening bör en begränsningav skyddet mot kroppsvisitation som föreslås i propositionen undvikas med tankepå det starka skydd som bör finnas för den kroppsliga integriteten. Mot dennabakgrund och från de utgångspunkter har att beakta anserutskottet att propositionen i den del .som år föremål för utskottets yttrandebör avstyrkas. Med hänsyn till den omfattning som vandalisering i form avklotter och liknande skadegörelse fått har det i många sammanhang hävdats attdet är synnerligen angeläget att söka komma till rätta med dessasamhällsproblem. Enligt utskottet bör övervägas en omarbetning av lagförslaget,varvid lagrådets yttrande bör kunna tjäna som en lämplig utgångspunkt. Närvarande; (), (), CatarinaRönnung (s), (). (),(), Hans Nyhage (m), (), (). ElisabethFleetwood (m), (). (), (vpk), HansLeghammar (mp). () och (). (), (). Hans Nyhage (m),(), (), (vpk) och HansLeghammar (mp) anser att utskottet i stället för det avsnitt som börjar"Enligt ", och slutar "utgångspunkt"bort anföra följande: Det skäl som åberopats ipropositionen, nämligen syftetatt motverka brott som innefattar skada påegendom och då särskilt vandalisering i form av klotter, väger enligtkonstitutionsutskottets mening inte tillräckligt tungt för att motivera enbegränsning av det starka skydd som bör finnas för en persons kroppsligaintegritet. Mot denna bakgrund och från de utgångspunkterkonstitutionsutskottet har att beakta anser utskottet således att propositioneni den del som är föremål för utskottets yttrande bör avstyrkas. gotab 88408, 1989