bet · GC01SoU17 · 1988-12-31 00:00:00 — Folkbokföringens, centrala studiemedelsnämndensoch försäkringskassornas register bör samordnas för att en automatisk utbetalningskall kunna ske. I proposition 1982/83:88 om utformningen av ettflerbarnstillägg för' studerande i åldern anfördes (s.6) att reglerna om flerbarnstillägg för barn i praktiken endast utgör särregler om barnbidragets storlek i familjer med tre barn eller fler. Vid en utvidgning av systemet att gälla också för elever behövdes däremot enligt propositionsförsla get särskilda regler, eftersom man går utöver åldersramen för barnbidrag och kommer in på närliggande bidragssystems område. 1 propositionen angavs att samhörigheten mellan barn och föräldrar bör betonas genom att tillägget ' betalas uttill vårdnadshavaren. För att flerbarnstillägg för elever 1988/89:SoU17skulle kunna utgå föreslogs vidare att det skulle krävas att den unge bortillsammans med den bidragssökande. Vidare föreslogs att studerande söm deltari undervisning som omfattar än eller deltidsundervisninginte skall inräknas i barnantalet: Detsamma föreslogs gälla studerande somuppbär åteibetalningspliktiga studiemedel oberoende av föräldrarnas ekonomieller som år gifta. Socialministern anförde i denna del slutligen (s. 7) att deolika regler för utvidgning av rätten till flerbarnstillägg som angivits ipropositionen är av det slaget att försäkringskassorna inte automatiskt hartillgång till alla de uppgifter som behövs för att besluta i ärendena.Familjerna måste därför enligt propositionsförslaget i dessa fall anmäla att deönskar uppbära flerbarnstillägg. Utskottet behandlade förslaget om utformningen av ettflerbarnstillägg för studerande i åldern i betänkandet SoU 1982/83:25(s.5-6) och tillstyrkte därmed förslaget. En motion, likartad den nu aktuella, behandlades vidriksmötet /87 (SoU 1986/87:34 s. 12 f). Utskottet anförde därvid följande. Som socialministern anförde i samband med att rätt tillflerbarnstillägg även för studerande i åldern infördes har försäkringskassornainte automatiskt tillgång till alla de uppgifter som behövs för att kunnaavgöra ärendena. Inte heller flerbarnstillägg för yngre barn kan alltidutbetalas automatiskt utan kräver anmälan från den enskilde (se 2a § tredje ochfjärde styckena). Även vissa ändringar i förhållandena som gör attflerbarnstillägg skall minskas måste anmälas av den som uppbär bidraget (4 och5 §§ barnbidragsförordningen/1986:386/). I sammanhanget kan också erinras omatt 2b § lagen om allmänna barnbidrag gäller studier i såväl grund- somgymnasieskolor, medan lagen om förlängt barnbidrag bara omfattar elever igrundskolan. Utskottet anser det med hänsyn till nuvarande villkor förflerbarnstillägg inte möjligt att biträda motionsförslaget. Nuvarande ordningmed anmälan i vissa fall synes alltså tills vidare få behållas. Enligt utskottets mening kan det inte godtas att föräldrartill tonåringar genom bristande kännedom om barnbidragsbestämmelserna går misteom det flerbarnstillägg de är berättigade till. Bidragskonstruktionen äremellertid sådan att utskottet inte kan förorda åtgärder i enlighet medmotionens syfte. Utskottet vill i stället starkt framhålla vikten avkontinuerlig information till barnfamiljerna om rätten till flerbarnstilläggoch kravet på anmälan. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion So621(s). I motion So629 av () yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avändrade regler för föriängt bidragsförskott. Motionären anför att gällandebestämmelser kan få orimliga konsekvenser i vissa fall när förälder och barninte delar bostad. Om sålunda en ungdom inte längre får bo hossin förälderförsvinner rätten till bidrag, vilken rätt skall ersätta underhållsbidraget. Utformningenav reglerna om förlängt bidragsförskott diskuterades i pro- 1988/89:SoU17 position1984/85:39 om utformningen av det ökade stödet till barnfamiljerna s.15 f.). När det gällde frågan om vilka unga som skulle omfattas av det förlängdabidragsförskottet anförde socialministern bl.a. att syftet med reformen borde vara att förstärka ensamföräldrarnas familjeekonomi. Reglernaborde dessutom i så stor utsträckning som möjligt anknyta till de regler somgällde för bidragsförskott. Det sistnämnda innebar bl.a. att de grupper avbarn som stod utanför rätten till bidragsförskott , t.ex. föratt de flyttat ifrån föräldrarna, inte heller skulle omfattas av rätten .Sammantaget ansåg socialministern att det föreslagnaförlängda bidragsförskottet borde kunna utgå för de barn som bor ihop medden ene av sina föräldrar eller bor kvar hos den som var vårdnadshavarenär barnet fyllde . I propositionen framhölls också (s. 30) att det inte ärbarnet utan den förälder eller tidigare vårdnadshavare som barnet bor ihop medsom äger rätten att uppbära det förlängda bidragsförskottet. skall som tidigare framhållitsenligt sina direktiv bl.a. förutsättningslöst se över utformningen avsamhållets stöd till barn som inte lever samman med båda sina föräldrar.Översynen omfattar bestämmelserna om underhållsbidrag, bidragsförskott ochandra regelsystem som påverkar särlevande föräldrars ekonomi. Utskottet behandlade en liknande motion i betänkandet SoU1986/87:34 S.18. Utskottet konstaterade att det förlängda bidragsförskottetsyftar till att ge en förstärkning av ensamföräldrarnas familjeekonomi och inteutgör ett studiestöd riktat till den unge. Föräldrarnas skyldighet enligt 7kap. 1 § att bidra till barnets underhåll kvarstår dock iprincip fram till dess barnet fyller öm barnet inte avslutatsin skolgång eller definitivt avbrutit studierna, påpekades det. Utskottethänvisade vidare till underhållsbidragsutredningen och förutsatte attutredningen även behandlar reglerna för förlängt bidragsförskott. Mot bakgrundhärav ansåg utskottet ett riksdagsinitiativ obehövligt. Utskottet noterar att underhållsbidragskommittén avser attredovisa sitt uppdrag i slutet av detta år. I avvaktan härpå bör inte riksdagenta något, initiativ i den nu aktuella frågan. Utskottet avstyrker .därförmotion So629,i, Medelsanvisningar m. m. I motion So606 av m.fl. (vpk) yrkas attriksdagen beslutar att barnbidraget skall utgå av basbeloppet tillföljd varav barnbidraget höjs med . per barn och år (yrkande 1) samtatt till Allmänna barnbidrag för /90 anslår 2 017milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit dvs. totalt 12 367 milj.kr.(yrkande2). Motionärerna anför att barnbidraget åter urholkats av inflationenoch att det därför fordras en höjning till av basbeloppet, dvs. med 1 155kr. För att undvika ständiga uppjusteringar i efterhand börbarnbidragets beloppsnivå indexregleras. I motionSo622 av m.fl. (fp) yrkas att hos H regeringenbegär förslag till höjda barnbidrag med åtföljande finansiering i 1988/89:SoU17 enlighetmed vad som anförs i motionen (yrkande 2). För att kompensera de försämringarsom drabbat barnfamiljernas ekonomi och för att ge enstörre del av familjestödet i generella former föreslår motionärerna attbarnbidraget fr.o.m. höjs med . Kostnaden för en sådan reform beräknas till 1 700 milj.kr. Reformenskall finansieras med en sänkning av mjölksubventionerna. I motion Fi226 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande att regeringen bör lämna förslag om höjda barnbidrag i sambandmed kompletteringspropositionen (yrkande 12). Utskottet har vid ett flertal tillfållen uttalat attbarnbidraget år den viktigaste delen av samhällets stöd till barnfamiljerna.Detta är alltjämt utskottets inställning. Frågan om en allmän höjning av barnbidraget måste, såsomockså tidigare framhållits, övervägas i ett vidare sammanhang där även andrafamiljepolitiska åtgärder och statsfinansiella synpunkter kan vågas in.Utskottet, som utgår från att regeringen beaktar möjligheterna tillbarnbidragshöjning när det finns ekonomiskt utrymme för detta, avstyrker därförmotion So622 (fp) yrkande 2. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetockså motion Fi226 (c) yrkande 12. Utskottet har avstyrktförslag kommunisterna om indexreglering av barnbidraget,senast i betänkandet SoU 1987/88:12 s. 14. Utskottet hänvisade därvid till etttidigare betänkande vari bl.a. anfördes att en indexreglering av barnbidragetskulle minska möjligheterna till en förutsättningslös prövning av på vilketsätt stödet till barnfamiljerna bör utformas för att nå de mest behövande (SoU1983/84:35 s. 13). Utskottet vidhåller sin inställning i denna fråga. Medhänvisning härtill och till vad utskottet anfört i fråga om en allmän höjningav barnbidraget avstyrker utskottet motion So606 (vpk) yrkande 1. Som en följd av utskottets ställningstaganden tillstyrkerutskottet även den i propositionen föreslagna medelsanvisningen till Allmännabarnbidrag och avstyrker motion So606 (vpk) yrkande 2. Utskottet tillstyrker även de i propositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Bidragsförskott, Särskilt bidrag för vissa adoptivbarnoch Bidrag till kostnader för internationella adoptioner. 1. beträffandeinförande av vårdnadsbidrag attriksdagen avslår motion 1988/89:So613 yrkande 1 delvis och motion1988/89:So640, 2. beträffande utredning om en trygghetsgaranti att avslår motion 1988/89:So602, 3. beträffande utredning om ekonomin förensamstående vårdnads- 1988/89:SoU17 havare attriksdagen avslår motion 1988/89:So627, 4. beträffandestödåtgärder efter separation attriksdagen avslår motion 1988/89:So616 yrkande 1, 5. beträffanderätt till socialbidrag vid vård av egna barn att avslår motion1988/89:So612 yrkande 1, 6. beträffandebarnbidrag vid längre tids utlandsvistelse attriksdagen avslår mofion 1988/89:So266 och mofion 1988/89:So603, 7. beträffande utbetalning av flerbarnstillägg att avslår motion 1988/89:So621, beträffande rätten till förlängt bidragsförskott attriksdagen avslår motion 1988/89:So629, 9. beträffandeförslag om höjda barnbidrag attriksdagen avslår motion 1988/89:So622 yrkande 2 och motion 1988/89:Fi226yrkande 12, 10. beträffandeindexreglering av barnbidrag attriksdagen avslår motion 1988/89:So606 yrkande 1, 11. beträffandernedelsanvisningen till Allmänna barnbidrag attriksdagen med avslag på motion 1988/89:So606 yrkande 2 till Allmänna barnbidragför /90 anvisar ett förslagsanslag på 10 , 12. beträffandemedelsanvisningen till Bidragsförskott attriksdagen till Bidragsförskott för /90 anvisar ettförslagsanslag på 1 , 13. beträffande tnedelsanvisningen till Särskiltbidrag för Vissa adoptivbarn attriksdagen till Särskih bidrag för vissa adoptivbarn för /90anvisar ett förslagsanslag på , 14. beträffande tnedelsanvisningen till Bidragtill kostnader för internationella adoptioner attriksdagen till Bidrag till kostnader för internatioitella adoptioner /90 anvisar ett reservationsanslag på . Närvarande:Daniel Tarschys (fp), (), (), (),(), (), Per Stenmarck (m), (), (), (), (vpk), (), (), (), Maj-IngerKlingvall (s), () och (). Reservationer 1988/89: SoU 17 Införande av vårdnadsbidrag (mom. 1) (), (), Per Stenmarck(m), (), (), ()och () anser dels att det avsnitt i betänkandet på s. 5 som börjar med"framhöll" och slutar på s. 6 med "So640(c)" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning bör ett vårdnadsbidraginföras enligt de .,..,; , riktlinjer som anges i motion So613 (c, m, fp). Utskottet vill framhålla att en politik i linje med de imotionen angivna .. , , målsättningarna förutsätter att insatserna skerpå flera olika områden. - Ett beskattningsbartvårdnadsbidrag om . per barn och år bör införas för alla barn mellan . Vårdnadsbidraget påverkar inte bostadsbidragen och inteheller sjukförsäkringsgrundande eller pensionsgrundande inkomst.Vårdnadsbidråg utgår med vårdbidrag för handikappat barn. - Avdragsrätt bör införas förstyrkta barhomsorgskostnader . per barn och år. Avdragsrätten tillkommer den som uppbär vårdnadsbidrag.Avdrag medges för kostnader oberoende av omsorgens tid och form. Den som pågrund av . kostnader för barnomsorg räknar med att kunna utnyttjaavdragsrätten kan genom anmälan slippa preliminärskatteavdrag på motsvarandebelopp. - Statsbidragentill kommunerna för barnomsorgen bör minskas med motsvarande . - Pensionsår inomATP räknas för arbete med egna barn i hemmet fram till och med året för barnetsskolstart. Enligt utskottets mening är regeringens förslag heltotillräckligt när det gäller att utveckla en politik som ger familjerna valfrihet i barnomsorgen. , , skillnaderna i förmåner rhellan olika familjer förstärks. Förslaget fill vårdnadsbidrag är ett bättre alternafiv då det ökar valfriheten under hela förskoleperioden och utgår lika för alla barn., , _ ;., . Enligt utskottets mening förstärks valfriheten genom attföräldrarna'själva disponerar . per barn för att ekonomiskt klarabehovet av barnomsorg. Vårdnadsbidraget kan antingen användas för att betalanuvarande barnomsorgsplats, vilken i princip blir . dyrare, eller föratt utveckla föräldradrivna kooperativ eller andra privata lösningar etc. Detger också ökade möjligheter, särskilt för flerbarnsföräldrarna, att ägna mertid åt omvårdnaden av de egna barnen. En ökad valfrihet ger förutsättningar för ett bättreresursutnyttjande inom '' '" barnomsorgen. Detta skapar utrymme förfler platser och kvalitetsförbättringar. Vårdnadsbidraget ger småbarnsfamiljerna större möjligheteratt utnyttja den lagstadgade rätten till arbetstidsförkortning och ger därmed mer tid för barnen. Utskottet förutsätter att kommunerna - i den utsträckning det 14 efterfrågas- ställer halvtids- eller deltidsplatser till förfogande och differen- '1988/89:SoU17 tierar avgifterna med hänsyn till detta. 1 många kommuner innebär det ett behov av fler sådana platser. Genom avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader gesfamiljerna ökad ekonomisk möjlighet att lösa barnomsorgen genom t.ex. familjedaghem eller anställd barnvårdare. När deras inkomster tas upp tillbeskattning och påförs sociala avgifter tillförsäkras de samma sociala skyddoch trygghet som andra inkomsttagare. Härigenom skapas förutsättningar för atteliminera en svart sektor i ekonomin. Sammanfattningsvis kommer motionärernas förslag enligtutskottets me- ' - ning att leda till betydande fördelar för barnfamiljerna. Genom ökade ekonomiska resurser får de större möjlighet att utifrån sina egna förutsätt ningar välja den form av barnomsorg som de finner bäst. Härigenom förbättras barnens villkor i det svenska samhället som det i småbarnsfamiljerna blir lättare att förena föräldraskap med förvärvsarbete ' . och personlig utveckling. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetförslaget om införande av ett vårdnadsbidrag. Den i motion So613 föreslagnamodellen bör genomföras i ett steg fr.o.m. . Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag till lag om vårdnadsbidrag samt följdändringar i annanlagstiftning i enlighet med det anförda. Vad utskottet nu anfört bör med bifalltill motion So613 (m, fp, c) yrkande 1 delvis och med anledning av motion 640(c) ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa: 1. beträffande införande av vårdnadsbidrag att riksdagenmed anledning av motionerna 1988/89:So613 yrkande 1 delvis och 1988/89:So640somsin meningger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Utredning om en trygghetsgaranti (mom. 2) ' , Per Stenmarck och ,(allam) anser dels att det avsnitt i betänkandet på s. 6 som börjar med"Motionsyrkanden- motsvarande" och slutar på s. 7 med "avstyrkssålunda" bort ha följande lydelse: Moderata samlingspartiets förslag om skatt efterförsörjningsbörda rned ett grundavdrag för varje barn, vårdnadsbidrag,avdragsrätt för styrkta barntillsynskostnader, ett högre garantibelopp iföräldraförsäkringen och ett neutralt och likvärdigt stöd till enskild ochkommunal barnomsorg i olika former, skulle avsevärt förbättra den ekonomiskasituationen och valfriheten för barnfamiljerna, såväl familjer med sammanboendesom med ensamboen: . Det finns anledning att överväga en utfyllnad förensamboende med barn som en komplettering till de nämnda reformförslagen. Dettabör regeringen med anledning av motion So602 (m) ges till känna. (/e/5 attutskottet under mom. 2 bort hemställa: 1988/89:SoU17 2. beträffande utredning om en trygghetsgaranti attriksdagen med anledning av motion 1988/89:So602 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Stödåtgärder efter separation (mom. 4) (vpk) anser dels att det avsnitt i betänkandet på s. 7 som börjar med"Enligt utskottets" och slutar med "därför motionsyrkandet"bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärens uppfattning att barnsrättigheter att få sina behov tillgodosedda vid och efter föräldrarnasseparation är eftersatta. Vikten av att satsa på förebyggande åtgärder kan intenog understrykas. Som exempel på sådana stödåtgärder kan nämnas fria resor vidumgängestillfälle. Regeringen bör därför skyndsamt ta initiativ för att få tillstånd riktade stödåtgärder med det angivna syftet. Detta bör regeringen gestill känna med anledning av motion So616 (vpk) yrkande 1. dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa: 4. beträffande stödåtgärder efter separation att riksdagenmed anledning av motion 1988/89:So616 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört, Rätt till socialbidrag vid vård av egna barn (mom.5) , Per Stenmarck och (allam) anser dels att det avsnitt i betänkandet på s. 7 som börjar med"Motioner om" och slutar på s. 8 med "yrkande 1" bort haföljande lydelse: Socialbidragen skall utgöra ett sista skyddsnät närekonomin inte räcker fill för att möjliggöra en skälig levnadsnivå. Vadbarnfamiljerna beträffar är erfarenheten av socialtjänstlagen attsocialnämnderna vägrar att betala ut socialbidrag åt familjer där en förälderfrivilligt tar hand om barnen. Regeringsrätten har med tre röster mot två beslutat attsocialtjänstlagens stadgande om bistånd inte ger en småbarnsförälder rätt attuppbära socialbidrag för att själv kunna ta hand om sina barn. I det avgjordaärendet lösgjordes i stället två daghemsplatser med förtur, platser somfamiljen inte ville ha och som skulle förlänga väntetiden ytterligare för andraföräldrar som verkligen önskar daghemsplats för sina barn. I den gamla socialhjälpslagen berättigade vård av små barntill obligatorisk socialhjälp. En överenskommelse mellan kommunerna gav rätttill socialbidrag om familjerna hade minst ett barn eller tvåbarn under skolåldern. Så ej med den nya lagen, trots dess stoltaportalparagraf: Verksamheten skall bygga på respekt för människorssjälvbestämmande och integritet. En hemarbetande förälder som inte ställt sig i daghems-och arbetslöshets-kö, anses således "frivilligt avhålla sig från attarbeta", trots att vederböran- de utförett arbete som på daghem skulle kosta ca . för två barn och 1988/89:SoU17 . för tre barn. Socialbidrag är naturligtvis alltid en nödlösning som sålångt möjligt skall undvikas genom ett skattesystem som tar hänsyn tillförsörjningsbördan m.m. När behov av socialbidrag trots allt uppstår bör egenvård av barn jämställas med motsvarande förvärvsarbete. Socialtjänstlagen måste därför ändras så att det klartframgår att värd av egna småbarn betraktas som jämbördigt med motsvarandeförvärvsarbete. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So612(m) yrkande 1 ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 5 bort hemställa: 5. beträffande raw till socialbidrag vid vård av egnabarn att med anledning av motion 1988/89:So612.yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Barnbidrag vid längre tids Utlandsvistelse (mom. 6) (), (), Per Stenmarck(m), (), (), ()och () anser dels att det avsnitt i betänkandet på s. 9 som börjar med"Utskottet har" och slutar med "So266 (m)" bort ha följandelydelse: Utskottet kan ansluta sig till de synpunkter som anförs imotionen. Vid sin behandling av samma fråga uttalade utskottet attregeringen borde pröva och ta hänsyn till vad som anförts i de då aktuellamotionerna i fråga om rätten till barnbidrag för missionärer, biståndsarbetarem.fl. Ett viktigt skål för detta ställningstagande var önskemålet om att inteförsvåra möjligheterna att bedriva ideellt biståndsarbete i utvecklingsländer.Utskottet har alltjämt samma uppfattning. Nuvarande undantag för missionäreroch präster är ett steg i denna riktning, men otillräckligt med hänsyn till attdetta begrepp inte täcker alla anställda hos trossamfund och därtill knutnaorgan och till att även andra ideella organisationer än religiösa sådanabedriver biståndsarbete. De av SIDA administrerade volontärbidragen eliminerarinte de ekonomiska skillnader som detta skapar. Utskottet förordar mot bakgrund av det anförda en ändradlydelse av 1 § tredje stycket lagen om allmänna barnbidrag. Utskottets förslaginnebär att en ettårsgräns gäller som huvudregel men att undantag såvitt nu äri fråga görs för viss ideellt inriktad verksamhet. Utskottet föreslår attundantaget avgränsas så att det omfattar barn till personer som är anställda avsvenska kyrkan, ett svenskt trossamfund eller till ett sådant samfund knutetorgan eller av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet.Utskottet förutsätter att i samråd med SIDA till ledningför försäkringskassorna upprättar en förteckning över ideella organisationersom har en uppbyggnad och fungerande biståndsverksamhet. Utskottet anser alltsåatt för här nämnda fall barnbidrag liksom tidigare bör kunna utgå underutlandsvistelser som inte avses vara längre än . Regeringenbör framlägga förslag i enlighet med vad utskottet nu anfört. Detta börriksdagen med anledning av motionerna So266 (m) och So603 (c) 1988/89:SoU17ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 6 bort hemställa: '' ' 6. beträffande barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse att med anledning av mofionerna 1988/89:So266 och 1988/89:So603 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, . Förslag om höjda barnbidrag (mom. 9) och (båda fp)anser dels att det avsnitt i betänkandet på s. 12 som börjar med"Frågan om" och slutar med "yrkande 12" bort ha följandelydelse: Barnbidragen utgår med samma belopp oavsett föräldrarnasinkomster. Barnbidraget är sålunda ett allmänt konsumtionsstöd och medverkar därmed fill en jämnare inkomstfördelning mellan familjer med resp. utan barn. ' För attkompensera deförsäniringar söm drabbat barnfamiljernas ekono- ''' mi undersenare år bör en ytterligare uppräkning av barnbidraget genomfö ras. En förbättring av det ekonomiska stödet till barnfamiljerna bör genomföras i flera steg. Fr.o.m. bör barnbidraget höjas med . ; vilket ger ett totalt barnbidrag på565 kr. samt en motsvarande justering även av flerbarnstilläggen. Kostnaden för denna höjning kan beräknas till 1 700 milj.kr. Den bör finansieras med en sänkning av mjölksubventionerna med motsvarande ' Regeringen bör framlägga förslag för i enlighetmed vad utskottet nu anfört. Detta bör med anledning av motion So622 (fp)yrkande 2 och med avslag på motion Fi226 (c) yrkande 12 ges regeringen tillkänna. dels att utskottet under mom. 9 bort hemställa: 9. beträffande förslag orn höjda barnbidrag att med anledning av motion 1988/89:So622 yrkande 2 och ' med avslagpå motion 1988/89:Fi226 yrkande 12 som sin mening ger '" regeringentill känna vad utskottet har anfört, Förslag om höjda barnbidrag (mom. 9) och (båda c) anser c/e/5 att det avsnitt i betänkandet på s. 12 som börjarmed "Frågan om" och slutar med "yrkande 12"bort ha följandelydelse: Utskottet delar den uppfattning som uttrycks i motionFi226 (c) att barnfamiljerna får bättre ekonomiska villkor genom förslaget om beskattat vårdnadsbidrag, sänkt matskatt och bibehållna mjölksubventioner. Rege- , .... , ,-,.. ringen bör därför lämna förslag om höjda barnbidrag i kompletteringspropo- sifionen. Detta bör regeringen ges till känna med anledning av mofion Fi226 (c) yrkande 12 och med avslag på motion So622 (fp) yrkande 2. ' dels attutskottet uncler mom. 9 bort hemställa: ' 1988/89:SoU17 9. beträffandeförslag om höjda barnbidrag attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Fi226 yrkande 12 och med avslag på motion 1988/89:So622 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, , Indexreglering av barnbidrag (mom. 10) (vpk) anser