bet · GC01UbU7 · 1988-12-31 00:00:00 — 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att införa och utveckla ett utbildningssystem där eleverna själva kan välja utbildningsplats, -inriktning samt ämnen. Modveringenåterfinns i motion 1987/88:A268. 1987/88:Ub505 av och iHelsingborg (s) vari yrkas att hos regeringen begär åtgärder hosberörda myndigheter så att stamningsproblemen tas upp i grundutbildningen ochfortbildningen för logopeder, talpedagoger och speciallärare. 1987/88:Ub801 av m.fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga -yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunalaverksamhetsplaner för skolan, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i modonen anförts om ettbibehållande av den statliga regleringen av tjänster för skolans personal, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i modonen anförts om statensansvar för en likvärdig utbildningsstandard i hela landet, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om sammadelningstal, 25 elever, i samtliga stadier, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i modonen anförts om högst 25elever i varje klass, 11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i mofionen anförts om en förbättrad elevdemokrati, 13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillgång till egna läroböcker i skolan. 1987/88:Ub806 av m.fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att kunskapsmålet och den enskildeskunskapsutveckling skall ges prioritet framför andra uppgifter i skolarbetet, 2. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av läroplan i enlighet med vadsom i motionen anförts, 4. att som sin mening ger regeringen fill kännavad i motionen anförts om att i läroplanen markera de enskilda ämnenasställning så att varje ämne har en egen kursplan, 8. att hos regeringen begärförslag till tidigare skolstart i enlighet med vad som i mofionen anförts, 9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med entidigare skolstart, 11. att hos regeringen begär förslag om ökadevalmöjligheter i högstadiet i enlighet med vad som anförts i motionen, 13. att som sin meningger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om riktlinjer för skolans fostrande uppgift, 14. att hos regeringen begär förslag till sådanändring av skollagen att elev och föräldrar ges en reell möjlighet att välja skola inom detoffentliga skolväsendet, I, 15. att hos regeringen begär förslag till nyastatsbidragsbe- 1988/89:UbU7 stämmelser utifrån principen att statsbidragetskall beräknas per elev och följa elevens val av antingen en fristående skolaeller en skola inom det offentliga skolväsendet, 20. att hos regeringen begär utredning omutvärdering av- skolan i enlighet med vad som i motionen anförts. 1987/88:Ub816 av m.fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 1. att hos regeringen begärförslag till ett nytt elevbaserat statsbidragssystem för , 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för den fortsattagrundskolans styr- och anslagssystem. Utbildningen är en viktig faktor i samhällsutvecklingen.Ökad kunskap bereder väg för nya synsätt och problemlösningar. En högutbildningsnivå inom ungdomsskolan gör det möjligt för fler att bidra tillsamhällets utveckling. Därför är det viktigt att alla som lämnar skolan hargoda kunskaper och en positiv inställning till framtida vidare utbildning.Föredragande statsrådets inledande resonemang i proposifion 1988/89:4 omkunskapers betydelse i dagens samhälle innebär att stora krav ställs på skolan.Om det skall bli möjligt för skolan att motsvara dessa ökande krav på förnyelseoch utveckling, är det enligt statsrådet nödvändigt att finna ett bättre systemför styrning av skolväsendet än det som vi har . På skolområdet finns en stark tradition av centralstyrning. Skolväsendets organisation är och har i ännu högre grad varit starkt styrd av riksdag och regering. En sådan styrning har varit både naturligoch nödvändig under den reformering och omstrukturering av skolan som präglat del av efterkrigstiden. har emellertiddetaljregleringen minskat i allt större utsträckning. fattade riksdagenbeslut om riktlinjer för reformering av skolans inre arbete (UbU 1975/76:30,/rskr. 1975/76:367). Riksdagsbesluten om nytt statsbidragssystem förgrundskolan och om ny läroplan för innebar en förenklingoch decentralisering av beslutanderätten i fråga om organisadonoch resurser (UbU 1977/78:21, rskr. 1977/78:260; UbU 1978/79:45, rskr.1978/79:422). budgetproposition (prop. 1985/86:100, bil. 10)anmälde föredragande statsrådet sin avsikt att ta initiativ till en samladberedning av frågor om skolans styrning. Som en förberedelse för dennaberedning utarbetade tre sakkunniga ett beredningsunderlag som publiceradesvintern under titeln och styrning på skolområdet (Ds U1987:1). tillsattes en parlamentarisk kommitté för att genomföraden aviserade beredningen. Kommittén, som arbetat under namnetstyrningsberedningen, har lämnat sina överväganden och förslag i betänkandet (SOU 1988:20)En förändrad ansvarsfördelning och styrning 1988/89:UbU7 på skolområdet.Förevarande proposition utgår i vissa delar från dessa förslag. I andra delarutgår propositionen från bl.a. rapporten i skola ochlärarutbildning (Ds U 1986:13) samt Läromedelsöversynens rapporter (Ds U1988:22, 23 och 24). Regeringenhar utfärdat en grundskoleförordning (1988:655). Den innebären förenkling av regelsystemet för . Regeringenhar vidare fattat beslut om ett nytt meritvärderingssystemför tillsättning av lärartjänster. EnUgt beslut skalltjänstetillsättningen ske på grundval främst av skickligheten förläraruppgifterna (jfr UbU 1985/86:5 s. 6, rskr. 1985/86:50; 1988/89:UbU5 s. 24,rskr. 1988/89:41). Dennya utbildningen av lärare för , som startat innevarande läsår, ären annan vikfig förutsättning för att skolans inre arbete skall kunna förnyas.Av den utbildningsplan för grundskollärarlinjen som universitets-ochhögskoleämbetet (UHÄ) fastställde framgår att de blivandelärarna skall få en sådan utbildning att de skall kunna dels ge särskilt stödåt elever med svårigheter, dels stimulera elever med särskilda förutsättningar.Det ställs således höga krav på lärarutbildningen. Vidare påbörjas /90 ett program för fortbildning av yrkesverksamma lärare "UbU 1987/88:12 s. 10-13, rskr. 1987/88:203). Ansvarsfördelning och styrning på skolområdet (prop. Enligtföredragande statsrådet måste styrningen av skolverksamheten i störreutsträckning än ske genom ökad precisering av mål, riktlinjer ochinnehåll för undervisningen. På det lokala planet bör detta leda till ettvidgat ansvarstagande i strävan att förverkliga skolans mål m.m. Denna strävanmåste följas av en bättre utvärdering av skolverksamheten. Principenom en över landet likvärdig utbildning innebär enligt propositionen inte attskolväsendet i alla avseenden måste vara enhetligt i bemärkelsen likadantöverallt och för alla elever. För att kunna erbjuda en likvärdig utbildningmåste skolan anpassas efter enskilda elevers varierande förutsättningar, behovoch intressen och efter lokala förutsättningar. Enligtpropositionen får kommunerna ett ökat ansvar för att organisera och genomföraverksamheten i liksom för att undervisningen bedrivs i enlighet medde mål och riktlinjer m.m. som riksdag och regering fastställt. I viktigaavseenden har kommunerna redan ett ansvar som helt faller inom den kommunalakompetensen, t.ex. när det gäller skollokaler, läromedel och skolmåltider. Närkommunernas ansvar nu skall vidgas fill frågor som har samband med den direktaundervisningen blir enligt propositionen behovet stort av att staten som endel av sitt övergripande ansvar iör skolan följer upp, utvärderar och utövartillsyn särskilt för att utröna om skolverksamheten i dess helhet bedrivs påett sätt som motsvarar det ökade ansvaret. Skolanspersonal har enligt propositionen till uppgift att ansvara för den dagliga verksamheten inom de ramar som dragits upp av riksdag och rege- 13 Den har således ett genomförandeansvar i förhållan- 1988/89:UbU7de till politiskt valda organ. Såväl mål som ramar och riktlinjer i övrigtmåste utformas så att de lämnar personalen ett betydande utrymme för egnabedömningar och eget ansvarstagande. I ett antal motionsyrkanden hävdas att inriktningen avskolans arbete bör definieras och preciseras på ett konkretare sätt än igällande läroplan för att man skall kunna nå en bättre måluppfyllelse. Enligt motion 1988/89:Ub4 (m) skall kunskapsmålet vara detöverordnade målet. bör därför hos regeringen begära en översyn av läroplanenför i syfte att få en ökad precisering av mål för och inriktning avarbetet i skolan. Undervisningen i skolan bör vara koncentrerad på detcentrala i de olika ämnena, och annat stoff bör i största möjliga utsträckningföras bort. Skolans huvuduppgift bör således göras tydlig och likaledes varamöjlig att genomföra (yrkandena 1, 3 och 14). Motsvarande krav framförs imotion 1987/88:Ub806 (m) yrkandena 1 och 2. Enligt motionerna 1988/89:Ub4yrkande 2 delvis och 1987/88:Ub806 yrkande 4 delvis bör varje ämne på timplanenha en egen kursplan. I sistnämnda motions yrkande 13 begärs också riktlinjerför skolans fostrande uppgift. Enligt motionerna behövs mer av föräldrasamtalsamt undervisning i etik i skolan. Skolan bör vidare förmedla ettförhållningssätt som bygger på respekt för vårt samhälles etiska värderingar. I motion 1987/88:Ub372 (m,fp,c) yrkandena 1 och 2 anförsatt den enskilde läraren vid individualiseringen av undervisningen harhaft för liten hjälp av gällande läroplaner. En precisering av sådant kunskapsstoffsom är en förutsättning för att man skall kunna förstå och dllägna sig ytterligarekunskaper är, enligt motionärerna, nödvändig. De hänvisar till uppbyggnaden av1955 års undervisningsplan för folkskolan som de i nyssnämnt hänseende anservara föredömlig. Här preciseras ämnesomfånget på ett sådant sätt att det ärmöjligt att utröna var gränsen går för en elevs inlärningsförmåga. Ett sådantkonstaterande är enligt motionärerna en humanitär åtgärd. Skolpliktensförlängning till har nämligen lett till att alltför många upplever sigmisslyckas alltför ofta inför krav som de inte klarar av. I skolans arbetebehövs grundkurser, tilläggskurser och repetitionskurser. Liknande tankegångar finns i motion 1987/88:Ub246 (fp)yrkandena 2 och 16. Motionärerna anser att ingen i bör påbörja nyamoment i en ny årskurs, om han eller hon inte skaffat sig erforderligakunskaper i ddigare moment. Det bör finnas grundkurser, fördjupningskurserm.m. i timplanens ämnen. 1 samma motions yrkande 4 föreslås att det skallutarbetas förslag till en grundskoleexamen, innebärande godkändagrundkunskaper i bl.a. svenska och matematik. Den som före skolpliktens utgånghaft svårigheter att skaffa sig dessa kunskaper bör ha rätttill kompletterande undervisning i eller vuxenutbildning. Utskottet vill med anledning av propositionen ochmotionsyrkandena anföra följande. Utskottet har uppfattningen att inhämtandet av kunskaperoch färdig heter alltjämt skall vara en huvuduppgift för arbetet i skolan. Detta får dock 14 inteinnebära att annan personlighetsutvecklande verksamhet skjuts i bak-1988/89:UbU7 grunden. Av skollagens inledande paragraf framgår attutbildningens allmänna mål är att ge eleverna kunskaper, utveckla derasfärdigheter och i samarbete med hemmen främja deras utveckling till harmoniskamänniskor och till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. Läroplan förgrundskolan behandlar utförligt skolans fostrande uppgift och även dessundervisning om den kristna etiken (Lgr 80, s. 1619, s. 127128). I det moderna samhället framstår kunskapernas betydelseför vars och ens personliga utveckling och möjligheter att själv påverka sinsituation allt tydligare. Dåliga kunskaper och bristande självförtroende närdet gäller att bedriva studier och att kunna dllgodogöra sig nya kunskaper ärett besvärande handikapp i dagens samhälle. Skolplikten omfattar i princip nioår. Alla elever har behov av och rätt till goda kunskaper. Elever som har ellerriskerar att få svårigheter i skolan kan ofta identifieras mycket . Detär därför nödvändigt att läraren fortlöpande följer elevernas kunskaps-ochfärdighetsutveckling (jfr UbU 1984/85:16 s. 9). För att en elev i sinstudiegång skall förstå undervisningen i ett visst moment, måste han eller honha inhämtat grundläggande färdigheter i det föregående momentet. En likvärdigutbildning innebär att varje enskild elevs undervisningssituation anpassasefter elevens varierande förutsättningar, behov och intressen. Regeringen har mot bakgrund av vad som anfördes i 1985års budgetproposition om nödvändigheten, av att varje skola, lärare ocharbetsenhet närmare preciserar de grundläggande basfärdigheter och debaskunskaper i de centrala skolämnena som varje elev måste ha tillägnat sig påresp. stadium uppdragit åt () att utarbeta underlag försådana preciseringar. I uppdraget skall också ingå att utarbeta modeller förhur en utvärdering skall göras. I matemadk, svenska och engelska finns numeraobligatoriska standardprov. Utskottet utgår därför från att SÖ beträffandedessa ämnen bör kunna fullgöra sitt uppdrag relativt snart. Standardprovensresultat bör kunna vara till hjälp genom att de anger vad som bör fordras fören medelgod prestation. Som utskottet konstaterade (UbU 1986/87:12 s.27-28) kan SÖ:s arbete med att precisera grundläggande kunskaper ochfärdigheter i centrala ämnen ses som ett led i utvecklingen av de nuvarandekursplanerna till att bli ett bättre planeringsunderlag för arbetet i skolan änvad de är. Kursplanerna bör vara så preciserade att de blirstyrande för bl.a. läroböckernas utformning. Annars överlämnas tillläromedelsförlag och läromedelsgranskare att ta ansvar för vad som skall varabaskunskaper och basfärdigheter i de olika ämnena (jfr s. 52 i det följande). Utskottet har vidare erfarit att SÖ hos regeringen haraktualiserat frågan om att i Lgr 80 arbeta in alla de sakliga förändringar avläroplanen som gjorts genom politiska beslut . Utskottet tar i detta sammanhang upp även motion1988/89:Ub4 (m) yrkande 13 vari hävdas att det lokala inflytande, som anses så angeläget, inte kommer att få något större genomslag, om inte ansvaret förs ned till den enskilda skolan. Ett sådant i verklig mening lokalt inflytande skulle enligt motionärerna kunna få som resultat att skolpersonal, föräldrar och elever - utan nuvarande föreskrifter i läroplanen m.m. om att verksam- 15 hetenskall organiseras på visst sätt eller bedrivas med viss metod gemen- 1988/89:UbU7 samt söker finna de praktiska lösningar som leder till att målenfaktiskt nås. Utskottet vill peka på att uppgiften att väljaundervisningsmetod och att prioritera vid urval av stoff inom läroplanerna ärav praktiska skäl förbehållen lärarna och eleverna. Skolstyrelsen skall intedirekt gripa in i metodiska eller pedagogiska frågor av professionellkaraktär, även om den noga bör följa och låta utvärdera undervisningensresultat och vid behov kräva förändringar och förbättringar. Utskottet erinrarför övrigt om vad utbildningsutskottet anförde om skolans styrning ikommunerna och det pedagogiska arbetet vid en skolenhet (UbU 1983/84:3). Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub4 yrkandena 1, 2 delvis, 3, 13 och14,1987/88:Ub246 yrkandena 2, 4 och 16, 1987/88:Ub372 yrkandena 1 och 2 samt1987/88:Ub806 yrkandena 1, 2, 4 delvis och 13 samt godkänner de i propositionenförordade principerna för en förändrad ansvarsfördelning och styrning påskolområdet. Yrkande 4 i motion 1987/88:Ub801 (c) om en likvärdigutbildningsstandard i riket - väckt under den allmänna motionstiden - äri stort tillgodosett genom regeringens förslag i denna proposition, varföryrkandet bör avslås. Föredragande statsrådet anför i anslutning till dettaavsnitt om förändrad ansvarsfördelning och styrning att det är viktigt attbl.a. de förtroendevalda i kommunerna genom informafion och utbildning blirmedvetna om vilka krav som kommer att ställas på dem med anledning av denförändrade ansvarsfördelningen på skolområdet. 1 mofion 1988/89:Ub9 (c) yrkande 4 begärs att regeringenskall återkomma till med ett program för utbildningsinsatser riktadetill förtroendevalda inom en kommun. Utskottet inser värdet i att förtroendevalda får enrelevant information och utbildning om skolans mål m.m. men finner attkommunerna i det här fallet, liksom när det gäller övrigförtroendemannautbildning, själva bör stå för denna i vad gäller såväluppläggning som finansiering. Utskottet tar i samband med behandlingen av avsnittetansvarsfördelning och styrning upp en terminologisk fråga. I motion 1987/88:Ub371 (m,fp,c) anförs att ordet"mål" i läroplanssammanhang kan ha en olycklig psykologisk verkan.Det uppfattas som beskrivning av ett tillstånd som kan uppnås om bara lärarenarbetar metodiskt riktigt. Ordet mål bör i sådana sammanhang ersättas av"riktlinje" eller "inriktning" och i övrigt reserveras föruppnåbara situationer. Att alltför ofta tala om skolans mål utan att klart ochentydigt kunna definiera vad man menar skapar enligt motionärerna stress, olustoch till slut resignation hos lärarna. Utskottet utgår från att den aktualiserade frågan blirföremål för prövning vid kommande läroplansändringar. Härmed avstyrks yrkandet. Ökatkommunalt ansvar (prop. s. 16-19) 1988/89:UbU7 Skolstyrelsen kommer, enligt proposidonen, att närmastunder fullmäktige ha ett ökat ansvar för att undervisningen bedrivs i enlighetmed de mål och riktlinjer som riksdag och regering fastställt. Skolstyrelsenhar att se till att de yttre villkoren för verksamhetens bedrivande blir såändamålsenliga och gynnsamma som möjligt. Skolstyrelsen skall också se till attsamverkan kommer till stånd med andra kommunala verksamheter. Föredragande statsrådet anser att detta skolstyrelsensökade ansvar för skolverksamheten bör formuleras klarare i skolförfattningarnaän vad som är fallet. Han avser senare att lägga fram förslag härom. En god hjälp i skolstyrelsernas arbete är enligtföredragande statsrådets mening kommunala skolplaner. Genom lägesbeskrivningarav skolväsendet i kommunen och dess olika delar bör framgå vilka åtgärder ochsatsningar som erfordras för att de nationellt givna målen m.m. förskolverksamheten skall kunna förverkligas. De kan ange riktlinjer ochrekommendafioner för resursfördelningen liksom för verksamheten inomskolenheter och rektorsområden. Föredragande statsrådet föreslår att varje kommun minstvart tredje år skall upprätta och anta en plan för sitt skolväsen. Planen kanbygga på lokala arbetsplaner upprättade vid skolenheter och i rektorsområden.Den bör vara styrande för verksamheten och utformas så att den även kan tjänasom grund för uppföljning och utvärdering. För att skolfrågorna skall kunna sesi ett samlat kommunalt planeringsperspektiv och för att sfimulera en bredarepolidsk diskussion om skolan bör planen slutHgt antas av kommunfullmäktige.Statsrådet avser att senare återkomma med förslag dll lag om ändring iskollagen i vad gäller kommunfullmäktiges antagande av planen. I propositionen föreslås att godkänner vad somförordats om kommunala skolplaner m.m. I motion 1988/89:Ub4 (m) yrkande 15 yrkas avslag påregeringens förslag om upprättande av skolplaner. Motionärerna menar att detfinns en betydande risk att den föreskrivna skolplanen sväller ut till ettomfattande dokument som binder resurser vid byråkrati i stället för attanvändas till undervisning. Dessutom utarbetar kommunerna i anslutning tillbudgetarbetet planer som fyller behoven av planering. I motion 1988/89:Ub9 (c)yrkande 5 hävdas däremot att en sådan plan är så vikdg att den bör upprättasoch antas . Utskottet ansluter sig fill regeringens principförslag omkommunala skolplaner minst och avstyrker de bådamotionsyrkandena. Kommun som så önskar kan självfallet få anta skolplanerunder mellanliggande år. Utskottet avstyrker likaledes modonerna 1987/88:Ub267(vpk) yrkande 6 och 1987/88:Ub801 (c) yrkande 2, vilka väcktes och vilka syftar fill att regeringen skall lägga framförslag om kommunala skolplaner. Önskemålet har tillgodosetts genom förslaget ipropositionen. Eneffektivare skolledning (prop. s. 20-25) 1988/89:UbU7 /87 finns ett schabloniseratstatsbidrag dll skolledning i (prop. 1984/85:100, UbU 1984/85:16s. 7, rskr. 1984/85:234; prop. 1985/86:100, UbU 1985/86:14 s. 15, rskr.1985/86:203). Statsbidrag lämnas dll kommun i form av skolledningsresurser.Regeringen bestämmer för varje redovisningsår skolledningsresursens storlek.Skolledningsresurserna utgörs dels av en bas, dels av tillskott till basen.Tillskottet beräknas på poängtal för det närmast föregåenderedovisningsåret. Av den totala skolledningsresursen skall minst 60 %användas till tjänster som rektor/studierektor samt till lärare somfullgör specialfunktioner. Den s.k. restresursen får kommunen efter egetgottfinnande -använda till ytterligare tjänster, uppdragstillägg tilltillsynslärare samt ned-sättningar för dels lärare som fullgör specialfunktioner(jfr prop. 1986/87:100 bil. 10, s. 97), dels tillsynslärare. I propositionen understryks upprepade gånger attskolledarnas främsta uppgift är att leda och utveckla den pedagogiskaverksamheten. Av propositionen framgår emellertid att skolledarna främstrektorerna bl.a. genom medbestämmandelagstiftningen och den fortgåendedecentraliseringen fått så många nya eller utökade arbetsuppgifter avorganisatorisk, ekonomisk och administrativ natur att dden inte räcker förfullgörandet av det pedagogiska ledningsansvaret på ett önskvärt sätt. Därtillhar också den alltmer framträdande tendensen att göra rektorsområdena störrebidragit. Härigenom har avståndet mellan å ena sidan rektor och å den andraeleverna och lärarna blivit alltför stort. Rektorerna har i många fall blivitett slags mini-skolchefer, och den nära kontakt som rektor bör ha med eleveroch lärare har försvårats. Skolledningsfunktionen måste enligt föredragandestatsrådet i en rad avseenden få en annan inriktning, om den skall kunna bliett effektivt skolpolitiskt styrinstrument. Skolledaren måste ha reellamöjligheter att påverka lärarnas och den övriga skolpersonalens arbete inteminst genom lektionsbesök och genom samtal. Liksom ledare i andra slag avorganisationer måste skolledaren stödja, stimulera, engagera, entusiasmera ochibland också korrigera sina medarbetare så att de alla strävar efter attutveckla verksamheten efter fastställda riktlinjer och mål. Till ansvaret höräven att stödja lärare som önskar bedriva förändrings- och utvecklingsarbeteliksom att hjälpa lärare som har svårigheter i yrkesutövningen. Föredragande statsrådet anser att en avsevärdeffektivisering av skolledningsfunktionen bör kunna ske om den samladeresursen för skolledning inkluderande resurser för rektor, studierektor,tillsynslärare och till en del för s.k. specialfunkdonär - används så, att detför varje skolenhet eller skolanläggning - såvida den inte är mycket liten kan finnas en platschef. Utskottet delar uppfattningen att det är angeläget attrektorsområdena ges en sådan storlek att skolledaren skall ha möjlighet attleda personalen på sätt som redovisas i proposidonen. Egen kontakt medundervisningsuppgifter är väsentligt för en skolledare när han eller hon skallmedverka dll förbättringar av det inre arbetet i skolan och skapa ett positivtutveckhngs- Ilikhet med statsrådet anser utskottet att det finns anledning att 1988/89:UbU7 varapositiv till försök med en förbättrad skolledningsorganisation. viktigtatt platschefen får en tydlig ledarroll och att han eller hon får de befogenhetersom behövs för att handla på eget ansvar och för att kunna bli den aktivadrivkraften i skolans inre arbete. Med det anförda föreslår utskottetatt godkänner vad som föreslagits i propositionen för en