bet · GC01SfU17 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är av största betydelse att handläggningstiderna i asylärendenkraftigt förkortas och att utplaceringen av flyktingar i kommunerna påskyndas.Mot denna bakgrund anser utskottet att invandrarverket redan nu bör fåytterligare resurser för /90. Såväl för kostnader för personaltill regionkontoren som för kostnader för utbildning, resor, information m.m.bör ytterligare medel beräknas. Utskottet anser att det är rimligt attinvandrarverket i enlighet med vad motionärerna foreslagit erhåller ytterligare20 milj. kr. bör därför med bifall till ifrågavarande motioner tillStatens invandrarverks förvaltningskostnader anvisa . 1 motion Sf512 (delvis) anför och att det i vissa fall uppstår extra kostnader som inte täcks avstatsbidragen för svenskundervisning för invandrare. Det inträffar bl.a. när ensynskadad person skall delta i undervisningen eftersom läromedel måste läsas inpå kassett och material måste produceras på punktskrift. Lärarna måste även fåråd och handledning och möjlighet att lära sig punktskrift. Motionärerna anseratt medel måste finnas för sådana kostnader. , som har ansettsig behöva . för handikappade deltagare i grund-sfi, har intebeviljats några medel. Motionärerna föreslår därför att inom ramen för anslagetE 2. Informationsverksamhet bör medel tilldelas för särskildaåtgärder för synskadade invandrare och att detta ges regeringen till känna.Även framhåller i motion Ub327 (delvis) att särskilda medelbehövs för att synskadade invandrares rätt till svenskundervisning skall kunnatillgodoses. Utskottet vill inledningsvis instämma i vad motionärernaanfört om vikten av att synskadade invandrare kan delta i svenskundervisning.Vad gäller särskilda medel för sådant ändamål noterar utskottet att det ibudgetpropositionen angivna anslaget E 2. Informationsverksamhet i proposition1988/ 89:105 föresläs uppdelat så att anslagsposten invandrarverketsinformationsverksamhet ingår under anslaget E 1. Statens invandrarverksförvaltningskostnader medan anslagsposten avseende invandrartidningen får etteget anslag under E 6. informationsverksamhet beräknades tidigare till 6 115 000 kr.Utskottet anser att frågan om medel för inte bör prövas iförevarande sammanhang, och utskottet är inte berett förorda att 500 000 kr.från anslaget under E 1 tilldelas för ifrågavarande ändamål.Utskottet vill erinra om den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen sominnebär att varje organ i samhället skall se till att dess verksamhet blirtillgänglig för alla. Utskottet vill dessutom erinra om att en kommitté hartillsatts med uppgift att utreda vissa frågor om samhällets stöd till människormed funktionshinder, handikapputredningen (dir. 1988:53). Kommittén har bl.a.till uppgift att särskilt beakta situationen och behoven för personer medinvandrarbakgrund och som har omfattande funktionshinder. anfördaavstyrker utskottet motionerna Sf512 och Ub327 i nu behandlade /89:SfU17delar. m.fl. anför i motion Sf502 att den ovissaväntan som de långa handläggningstiderna i asylärenden medför i många fallorsakar ångest och depressioner. Det är enligt motionärerna därför angelägetatt väntetiderna i asylärenden nu förkortas. Särskilt bör ärenden som rörfamiljer med barn behandlas skyndsamt och än mer angeläget är det att ensammabarns asylansökningar behandlas med förtur. Motionärerna begär att det anfördages regeringen till känna (yrkande 23 och yrkande 24 i motsvarande del). ÄvenSten m.fl. begär i motion Sf547 yrkande 4 ett tillkännagivande omvikten av att väntetiderna förkortas. Vidare begär i motionSf538 yrkande 2 ett tillkännagivande om bättre information till de asylsökandeså att de får veta när deras ärende beräknas tas upp och varför det eventuelltdröjer. Målsättningen för det pågående reformarbetet är attpolisens utredning i asylärenden i regel skall vara klar ochatt invandrarverket normalt skall fatta beslut senast från detpolisens utredning slutförts. Utskottet anser att förutsättningarna för attdetta mål skall uppnås är mycket goda. Mot denna bakgrund anser utskottet attnågot uttalande med anledning av motionerna Sf502 yrkande 23 ochyrkande 24 i motsvarande del, Sf547 yrkande 4 och Sf538 yrkande 2 inte ärpåkallat. I motion Sf22 yrkande 2 av m.fl. vändersig motionärerna mot att polisen har en central roll i flyktingmottagandet.Motionärerna anser (yrkande 3) att polisens roll skall överföras till civilaledamöter i asylnämnder. Motionärerna anser vidare (yrkande 4) att alla somvistades i skall få stanna här och dessutom (yrkande5) att alla som har vistats i under skall fåuppehållstillstånd. Regeringens förslag till ny utlänningslag (prop.1988/89:86) bygger på att utredningarna i asylärenden även fortsättningsvis iförsta hand skall göras av polismyndighet. Som ovan angivits skallpropositionen behandlas av utskottet . Utskottet är inteberett att i detta sammanhang förorda en ändring vad gäller polisens roll iutredningsarbetet. Detsamma gäller frågan om inrättande av asylnämnder.Utskottet avstyrker därför bifall till motion Sf22 yrkandena 2 och 3. Regeringen beslöt att den som har ansöktom asyl före skall få uppehållstillstånd, om inte särskildaskäl i det enskilda fallet talar däremot. Syftet med denna praxisändring varbl.a. att bidra till att balanserna av asylärenden skulle kunna arbetas bort.Utskottet är inte berett tillstyrka en utvidgning av denna tillämpning ochavstyrker motion Sf22 yrkandena 4 och 5. I motion Sf502 yrkande 13 tar m.fl. uppfrågan om att invandrarverket systematiskt skall dokumentera och sprida praxisvid behandling av ansökningar om uppehållstillstånd. Utskottet har förståelse för att arbetet med endokumentation av praxis i asylärenden kan medföra vissa problem, inte minstberoende på att förhållandena i de asylsökandes hemländer förändras. Som angesi proposition 1988/89:105 s. 7 ställer emellertid en decentraliseradhandläggning av asylärenden till utredningsslussarna stora krav på atthuvudenhetens ledning ser tillatt det blir en enhetlig praxis vid alla utredningsslussar och att1988/89:SfU17 ändringar i praxis och aktuell länderkunskap sprids tillpersonalen vid utredningsslussarna. Utskottet utgår därför från att frågan omen dokumentation och spridning och praxis utanför invandrarverket blir aktuellinom verket i samband med denna decentralisering. Något uttalande från riksdagenssida med anledning av motion Sf502 yrkande 13 är mot denna bakgrund inteerforderligt. m.fl. föreslår i motion Sf502 yrkande 16att invandrarverket skall vara skyldigt att t.ex. genom stickprovskontrollerfölja upp vad som händer med utvisade asylsökande efter hemkomsten. Utskottet har tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden(se senast SfU 1987/88:21). Utskottet framhöll därvid att ett avlägsnandebeslutförutsätter att det står klart att utlänningen inte löper risk för förföljelseeller motsvarande. Mot den bakgrunden föreföll det inte rimligt att göra enorganiserad uppföljning av vad som händer personer som blir avlägsnade urlandet. Skulle det i något fall komma fram uppgifter om att en avlägsnad personskulle ha råkat illa ut fanns det däremot anledning att undersöka vad som hänt,och utskottet hade erfarit att så sker i praktiken. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrkerdärför bifall till motion Sf502 yrkande 16. I motion Sf502 yrkande 28 anför m.fl. attden tilltagande bostadsbristen har medfört att allt fler flyktingar sitter kvarpå förläggningarna i väntan på utplacering i kommunerna. finns detett antal kommuner framför allt i norra som inte kunnat få så mångaflyktingar som de skrivit avtal om. Motionärerna föreslår därför att möjlighetbör finnas att dra in asylbiståndet när en flykting har varit erbjuden enkommunplats och ej accepterat platsen. Motionärerna begäratt det anförda ges regeringen till känna. Utskottet anser att det är nödvändigt för ett effektivtflyktingmottagande att flyktingarna förmås att anta erbjudna kommunplatser.Utskottet anser dock inte att reglerna för asylbiståndet, som endast utgår tillutlänning som inte har beviljats uppehållstillstånd, eller annat ekonomisktbistånd skall användas i detta syfte. I proposition 1988/89:105 (s. 4) anförföredragande statsrådet att flyktingarna själva måste inse att man inte kan haett helt fritt val i fråga om bosättning, arbete, utbildning etc. Hon har dockstor förståelse för att man efter månader av väntan och oro som asylsökande kanha svårt att se klart på detta. Det är därför alldeles nödvändigt att bådeinvandrarverkets och andra myndigheters personal gentemot flyktingarna kantydliggöra de förutsättningar och "spelregler" som gäller iprakfiken. Det måste göras med klarhet och realism men också med insiktsfullhetoch medkänsla. Utskottet delar denna uppfattning och avstyrker bifall tillmotion Sf502 yrkande 28. I motion Sf505 påpekar m.fl. attvänsterpartiet kommunisterna saknas i den parlamentariskt sammansattastyrelsen för statens invandrarverk. Enligt mofionärerna bör samtligariksdagspartier vara representerade i styrelser för statliga verk för att fåinsyn i verksamheten och kunna ta ansvar för att av fattade beslutföljs. De begär därför ett tillkännagivande till regeringen om vikten av attalla riksdagspartier är representerade i invandrarverkets styrelse. Utskottet behandlade denna fråga i betänkandet SfU1987/88:28. Utskot- 1988/89:SfU17 tet anförde därvid följande. I proposition 1986/87:99 om ledning av den statligaförvaltningen, den s.k. verksledningspropositionen, behandlades frågor somgäller och regeringens insyn i och styrning av de statligamyndigheternas verksamhet. I propositionen angavs bl.a. att regeringen alltidborde vara fri att avgöra en styrelses sammansättning. Därför borde inte hellernomineringsförfarandet regleras. Förfarandet med att regeringen i vissa fallinhämtade förslag från riksdagspartier och intresseorganisationer borde däremotbestå. Vid behandling av propositionenangav utskottet (se KU 1986/87:29 s. 32) att en lekmannastyrelsessammansättning måste bestämmas av regeringen från fall till fall med beaktandeav de uppgifter som myndigheten i fråga har. Utskottet förutsatte vidare attdet allmänna medborgerliga omdöme som företräds av personer i de folkvaldaförsamlingarna får en stark representation i lekmannastyrelserna. Utskottet ansåg mot bakgrund av det anförda att frågan omsammansättningen av invandrarverkets styrelse får ankomma på regeringen.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker bifall till motion Sf505. Från anslaget finansieras förläggningsverksamheten vidinvandrarverkets slussförläggningar, de fasta asylförläggningarna och detillfälliga förläggningar som den fasta organisationen vid behov kankompletteras med. I proposition 1988/89:105 anges att invandrarverket driverfem fasta och omkring 60 tillfälliga förläggningar. Behovet av fastförläggningskapacitet bedöms uppgå till 4 600 belagda platser inkl. denförläggningskapacitet som skall finnas vid utredningsslussarna. Antalet fastaasylförläggningar kommer därför att ökas till 18 och antalet tillfälligaförläggningar att minska i motsvarande mån. 1 propositionen anges vidare att verksamheten vidförläggningarna bör utformas så att de asylsökande ges ett mottagande som äranpassat till deras behov. I förläggningsverksamheten bör man motverka atttristess, isolering och passivisering uppstår . Man måste tavederbörlig hänsyn till att många asylsökande kan ha svåra upplevelser bakomsig. Barnens och barnfamiljernas situation bör ägnas särskild uppmärksamhet. I propositionen föreslås att under anslaget förföriäggningskostnader anvisas ett förslagsanslag på 1 . Därvidhar medelsbehovet för den fasta förläggningsorganisationen 512,7milj. och för tillfälliga förläggningsplatser till knappt 820 milj. kr. I motion Sfl9 yrkande 6 av m.fl. framhållermotionärerna att det är angeläget att personal med psykosocial kompetens kan knytas till i första hand de fyra utredningsslussarna men även till de övriga fasta förläggningarna. Kuratorer skulle t.ex. kunna bistå flyktingarna med kon takter med sjukvården. Motionärerna föreslår att som ett förstasteg 1,6 milj. kr. anslås så att utredningsslussarna kan få var sin tjänst med sådan kompetens. I motion Sfl8 yrkande 2 av m.fl. föreslås att 3 milj. kr. anslås att användas för psykolog- och kuratorsverksamhet vid de olika förläggningarna. Vidare påtalar i motion Sf538 yrkande 3 behovet avatt psykoterapeutiskt skolad personal finns tillgänglig vid 1988/89:SfU17förläggningarna. Hon begär ett tillkännagivande härom. Utskottet är av kostnadsskäl inte berett tillstyrka attsärskilda medel beräknas för psykosocial verksamhet vid utredningsslussarna ochde övriga förläggningarna. Utskottet tillstyrker däremot regeringens förslagtill medelstilldelning under anslaget. Frågan om vilken personal som skallfinnas vid de olika förläggningarna får därför lösas inom ramen för dettaanslag. Utskottet vill dock erinra om alt den hälso- och sjukvård som bedrivsvid förläggningarna sker genom landstingen. Detta redovisas utförligare underavsnitt E 5 nedan. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf]9 yrkande6, Sfl8 yrkande 2 och Sf538 yrkande 3. m.fl. begär i motion Sf516 etttillkännagivande om att särskilda flyktingförläggningar bör inrättas förbarnfamiljer. Man kan därigenom undvika att barnfamiljerna måste flytta mellanolika förläggningar, vilket är särskilt viktigt eftersom många avflyktingbarnen har varit utsatta för separationer från näraanförvanter. Vidare kan verksamheten vid sådana förläggningar anpassas tillbarnens behov. I motion Sf502 yrkande 24 (delvis) av m.fl.anför motionärerna att de ensamma flyktingbarnen måste placeras i den form,t.ex. grupphem eller familj, som är bäst med tanke på barnens bästa ochmotionärerna begär att detta ges regeringen till känna. Vad gäller förslaget att särskilda förläggningar skallinrättas för barnfamiljer vill utskottet peka på att även andra hänsyn måstetas vid placering av . asylsökande och flyktingar på förläggningar. Mångagånger är det språkgruppen som bör avgöra var en person bör placeras. 1proposition 1988/89:100, bil. 12, s. 56-58, redovisar föredragande statsrådetsin syn på flyktingbarnens situation. Statsrådet framhåller bl.a. attinvandrarverket driver ett särskilt utvecklingsprojekt i syfte att ge barnen enså bra tillvaro som möjligt under vistelsen på förläggningarna. När det gällerensamma flyktingbarn, som ofta har problem som kräver särskilda stödinsatser,understryker statsrådet att en placering i familjehem i många fall kan varabättre än en tillvaro på en institution av något slag. Vidare anges attsocialstyrelsen avser att närmare se över vissa frågor rörande ensammaflyktingbarn, bl. a. frågor om grupphem. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna Sf516och Sf502 yrkande 24 (delvis) inte påkallar någon åtgärd. I motion Sfl9 yrkande 3 av m.fl. påtalarmotionärerna vikten av att meningsfull sysselsättning kan erbjudas flyktingarnai utredningsslussarna och förläggningarna och detta gäller även omväntetiderna i asylärenden förkortas. Motionärerna begär att det anförda gesregeringen till känna. Även begär i motion Sf538 yrkande 5 etttillkännagivande om vikten av aktiviteter för flyktingarna. Hon anför vidare(yrkande 4) att undervisningen i svenska och samhällskunskap är oerhört viktigoch anser att avtalen med dem som skall leda undervisningen måste skötas på ettvälplanerat sätt. I yrkande 8 begär hon ett tillkännagivande om attflyktingslussar och förläggningar skall kunna läggas ut på entreprenad ochsåledes drivas av annan än staten. Som ovan angivits har invandrarministern uttalat att man iförläggningsverksamheten bör motverka att tristess, isolering ochpassivisering uppstår. Ensärskild arbetsgrupp arbetar med att undersöka hur 1J88/89:SfU17 meningsfull verksamhet kan organiseras vid förläggningarna. Någotriksdagens uttalande med anledning av motionerna Sfl9 yrkande 3 och Sf538yrkande 5 är därför inte erforderligt. Svenskundervisningen vid förläggningarna sker fr.o.m. den1 genom uppdragsavtal i huvudsak enligt läroplanen för grund-sfi. Utskottetförutsätter att undervisningen kommer att bedrivas på ett bra sätt ochavstyrker bifall till motion Sf538 yrkande 4. Utskottet konstaterar att det finnsförläggningar som drivs såväl i privat regi som av organisationer. Mot dennabakgrund anser utskottet att motion Sf538 yrkande 8 inte påkallar någonriksdagens åtgärd. I motion Sf545 begär m.fl. (yrkande 8) atttolken skall godkännas av flyktingen. Vidare begär motionärerna (yrkande 12)att , Röda korset. Rädda barnen och olikamedborgar-grupper skall få arbeta bland de asylsökande i flyktingslussarna.Detta skall även (yrkande 13) gälla läkare och advokater. Ett tolkuppdrag bygger på ett förtroende mellan tolken ochflyktingen och utskottet delar därför motionärernas uppfattning att det ärviktigt att tolken godkänns av flyktingen. Det kan dock inte uteslutas attbristen på tolkar i vissa fall kan medföra att en flykting inte är helt nöjdmed sin tolk. Enligt utskottets uppfattning är emellertid något uttalande ifrågan från sida inte erforderligt. Motion Sf545 yrkande 8 bördärför avslås. Utskottet utgår ifrån att såväl olika organisationer somläkare och advokater skall kunna arbeta inom flyktingslussarna ochasylförläggningarna. Utskottet anser att yrkandena 12 och 13 i motion Sf545får anses tillgodosedda i denna del. och framhåller i motion Sf507fördelarna med den flyktingförläggning som finns i Hoforsoch motionärerna begär ett tillkännagivande om att förläggningen bör görastill en fast förläggning. I motion Sf509 understryker och fördelarna med flyktingförläggningen i . En permanentning avdenna förläggning skulle enligt motionärerna vara riktig och rationell, vilketbör ges regeringen till känna. Utskottet anser att frågan om vilka flyktingförläggningarsom skall vara fasta bör avgöras av invandrarverket och avstyrker bifall tillmotionerna Sf507 och Sf509. Från anslaget utgår bidrag till den centrala verksamhetenvid de riksorganisationer för invandrare som regeringen förklarat berättigadetill statsbidrag enligt förordningen (1986:472) om statsbidrag tillinvandrarnas riksorganisationer samt till vissa samarbetsorgan för sådanariksorganisationer. Vidare utgår bidrag till avgränsade projekt och till visspublikationsverksamhet som sker inom sammanslutningar bland invandrare. Grunderna för organisationsstödet och för bidrag tillavgränsade projekt lades fast (prop. 1985/86:98, SfU 20, rskr. Stödet till organisationerna utformades på samma sätt som stödet till folkrörelserna, 16 ochorganisationerna kan själva välja sin verksamhetsinriktning. Stödet 1988/89:SfU17bygger på en indelning i stödklasser efter organisationernas medlemsantal ochkan utgå till riksorganisationer som har minst 1 000 medlemmar som självaindividuellt har visat att de vill tillhöra organisationerna. I proposition 1988/89:100 anges att en utvärdering av dennuvarande ordningen för stöd till riksorganisationerna inletts avinvandrarverket. Föredragande statsrådet räknar med att utvärderingen skallleda till att stödets nuvarande utformning ses över. Till anslagsposten, somhar räknats om för att möta allmänna kostnadsökningar för organisationernas delföreslås . Däremot har det enligt föredraganden inte funnitsstatsfinansiellt utrymme för ett medelstillskott som gör det möjligt att medtillämpningav gällande förordning ge bidrag till några nya organisationer.Anslagsposten Avgränsade projekt m.m. som beräknas till . har -utöver omräkning för att möta kostnadsökningar - höjts med 2 milj. kr. bl.a.för att projekt som påbörjats med stöd från kommissionen mot rasism ochfrämlingsfientlighet skall kunna följas upp. Medelstilldelningen bör ocksåenligt föredraganden, ge ökat utrymme för frågor rörande återvand-ringsprojekt.Samtidigt bör det också bli möjligt för invandrarverket att ge fortsattutvecklingsstöd till chilenska riksorganisationer. Till anslagsposten Visspublikationsverksamhet föreslås . Sammantaget föreslås att underanslaget anvisas ett reservationsanslag på . m.fl. anför i motion Sf515 attorganisationsstödet till invandrarorganisationernas kulturella verksamhet, stödtill verksamhet till invandrarkvinnor och stöd till vissa avgränsade projektbör anslagsmässigt prioriteras. Motionärerna begär att anslaget E 3 skall höjasmed 8 milj. kr. (yrkande 4). Av den föreslagna höjningenbelöper 3 milj. kr. på ett ökat bidrag till den centrala verksamheten vidinvandrarnas riksorganisationer (yrkande 1), 2 milj. kr. på ett särskilt stödtill verksamhet bland invandrarkvinnor inom invandrarorganisationerna (yrkande2) och 3 milj. kr. på ökat bidrag till vissa avgränsade projekt (yrkande 3). har under en följd av år avslagitmotionsyrkanden med krav på medelsökning av motsvarande storleksordning till deifrågavarande anslagsposterna. Utskottet har därvid bl.a. hänvisat tillangelägenheten av återhållsamhet med statens utgifter. Något statsfinansielltutrymme för den i motion Sf515 föreslagna höjningen av anslaget E 3 finns inteheller för /90 och utskottet avstyrker bifall tillmotionsyrkandena i fråga. Möjligheten att skapa finansiellt utrymme för att gebidrag till de nya riksorganisafioner som uppfyller kraven för bidrag enligt den nämnda förordningen (1986:472) tas upp i två motioner. och framhåller i motion Sf527 att det ur invandrarpolitiska, jämlikhets- och rättvisesynpunkter är synnerligen vikfigt, att organisationer som uppfyl ler de uppställda villkoren och kraven enligt förordningen inte utestängs från bidragssystemet. Budgetförslaget ter sig enligt motionärerna oförklarligt när det inte ger utrymme för bidrag till nya organisationer som bidragen till organisationer som redan erhåller bidrag räknats upp och bidragen till vissa avgränsade projekt m.m. kraftigt ökas. I stället borde man, anser motionärerna, genom en omfördelning kunna komma till ett rättvisare resultat och de begär ett tillkännagivande härom. Hans Nyhage åberopar i ' 2 1988189. llsaml. motionSf514 att föreslagit att regeringen skall bevilja 1988/89:SfU17 uppfyllerde krav som finns för bidrag begär motionären i yrkande 3 att riksdagenfattar beslut om att bidrag skall utgå till förbundet och i yrkande 2 att tillanslaget E 3 skall anvisas ytterligare , som enligt yrkande 1 i mofionenskall överföras från anslaget E 2. Utskottet anser att det finns skäl att avvakta resultatetav SIV:s utvärdering av organisationsstödet och är därför inte nu berett atttillstyrka en omfördelning av resurserna inom anslaget E 3 eller att medelöverförs från annat anslag. Utskottet avstyrker sålunda bifall till motionernaSf527 och Sf514. I tre motioner begärs ökade medel för att inom ramen förbidrag till avgränsade projekt m.m. kunna stödja projekt för flyktingar somvill återvända till sitt hemland. I motionerna Sf513 av , Sf526av och av m.fl., samtliga yrkande 2,begärs att beslutar anslå ytterligare . för medel tillSociala Missionens/projekt kring återvändandefrågor. I motionenframhålls att de båda organisationerna arbetar med program som stöderåtervändande av flyktingar till och att projektet tillstörre delen finansierats genom frivilliga gåvor och endast till en mindre delgenom projektanslag från statens invandrarverk. Enligt motionärerna är det avstor vikt för projektets fortsatta arbete och utveckling att medel ställs tillförfogande i en storleksordning som gör arbetet meningsfullt. I samma motioner ävensom i motionerna Sf518 och Sf547berörs närmare hur återvändandet till hemlandet skall förberedas. T motionernaSf513, Sf526 och Sf533 lämnas en närmare redogörelse för SocialaMissionen/arbetsprogram för flyktingar som vill återvända till sitthemland. Mot bakgrund av utformningen av detta program begärs (yrkande 1) etttillkännagivande av vad som anförts i motionerna om vikten av ett genomtänktförberedelseprogram för återvändande flyktingar. I motion Sf518 av AnitaJohansson m.fl. begärs att regeringen skall lägga fram ett förslag om dels denframtida inriktningen av dels förstärkta stödåtgärder till ett frivilligtåtervändande av flyktingar från i enlighet med vad motionärernaangett i motionen.