bet · GC01JuU24 · 1988-12-31 00:00:00 — Sålunda gäller all ingen får väcka talan mot den som utövar eller har utövat uppdrag som riksdagsledamot eller beröva honom friheten eller hindra honom att resa inom riket på gmnd av hans yttranden eller gämingar under utövandet av uppdraget ulan alt har med givit del genom beslut om vilket minst fem sjättedelar av de röstande har förenat sig. Hämlöver gäller vissa begränsningar i fråga om frihelsberö- 10 vande före lagakraftvunnendom i de fall en riksdagsledamot misslänks /89:JuU24 brott i annatfall (4 kap. 8 § RF). Utskottetvill här mer allmänt uttala att det, när det gäller politikers straffrättsligaansvar för felaktiga beslut, måste göras en avvägning mellan olika intressensom står mot varandra det är här främst fråga om den enskildes intresse avatt olagliga åtgärder i förekommande fall beivras resp. intresset att dendemokratiska processen inte försvåras eller omöjliggörs. Detta har kommit tilluttryck såväl i regeringsformens som i bestämmelser. Detnuvarande regelsystemet är i huvudsak väl avvägt. Utskottet vill dock nämnaall kommunalansvarsutredningen (C 1986:02) bl.a. har till uppgift att analyserakonsekvenserna av ett utvidgat straffrätlsligt ansvar för de förtroendevalda ikommuner och landsting och pröva om möjligheterna att ingripa behöverförstärkas. Utredningen beräknas avge sill slutbetänkande under innevarandeår. Medhänsyn till det sagda bör motion Ju36 inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Imotionema Ju33 och Ju35 las frågan om polilikeransvarel upp i ett särskilthänseende. Motionärerna hänvisar till alt det i vissa fall visat sig möjligtför kommunala organ all sätta sig över domstols beslut utan atl delta medförtstraffrätlsligt ansvar för berörda politiker (se t. ex. NJA 1988 s. 26). Justitieministerntar i propositionen (s. 10) upp just den frågan. Hon anför där attkommunalansvarsutredningen har i uppdrag att utreda behovet av åtgärder förall motverka alt kommuner och landsting överskrider den kommunala kompetensenoch sätter sig över domstolamas avgöranden. Den nyssnämnda straffrättsligaöversynen inom utredningen är också av betydelse i detta sammanhang. Den frågasom tagits upp i motionerna är alltså redan aktualiserad och under övervägande.Motionerna Ju33 och Ju35 bör därför inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Ansvarsfördelningenmellan poUtiker och kommunaltjänstemän Imotion Ju35 tas upp frågan om ansvarsfördelningen mellan kommunaltjänstemänoch politiker. Motionärerna anser all ansvarsfördelningen är oklar. Enöversyn av kommunallagen (1977:179) pågår . uttaladevåren all del fortsatta beredningsarbetet borde ske under medverkan avrepresentanter för riksdagspartierna. Med anledning härav tillsatteskommunallagskommitln (C 1988:03) . Kommittn skall lämna förslagtill en ny samlad kommunallag. Arbetet bedrivs med sikte på all ett förslagskall föreligga den . Idirektiven till kommunallagskommitln (dir. 1988:50) uttalas all bl.a. gjorda uttalanden om kommunallagsarbelel (prop. 1986/87:91 och 1987/88:100 delvis, KU 23, rskr. 154) skall tjäna som gmnd för arbetet. I ärendet uttalade bl. a. att det i det fort- 11 satta arbetet med en nykommunallag fanns anledning att ta upp frågan om 1988/89:JuU24 denkommunala personalens ställning. Motionsspörsmålet är således redanuppmärksammat och utskottet avstyrker bifall till motion Ju35 i denna del. Imotion Ju35 yrkas att reservationsrätt skall införas för kommunaltjänstemän isyfte alt bereda tjänstemännen möjlighet all freda sig från ansvar. I19 § andra stycket förvaltningslagen (1986:223) finns en bestämmelse omreservationsrätt för tjänstemän som deltagit i den slutliga handläggningen avett ärende ulan all delta i avgörandet. Förvaltningslagenär enligt I § i princip tillämplig på verksamheten vid bl. a. statliga ochkommunala myndigheter. Enligt 3 § gäller dock att om en annan lag ellerförordning innehåller en från förvaltningslagen avvikande bestämmelse har denbestämmelsen företräde. På den kommunala sidan görs vidare enligt 31 § undantagfrån tillämpningen av vissa bestämmelser, bl. 19 §, i fråga om sådanaärenden där rättsmedlet är kommunalbesvär. Undantaget gäller också närkommunala myndigheter vidtar åtgärder av rent förberedande eller rentverkställande art i ärenden där avgörandet ankommer på kommunfullmäktige,landsting eller andra s.k. beslutande kommunala församlingar. Sådana ärendenhos kommunala myndigheter som kan överklagas enligt bestämmelser ispeeialförfattningar genom s. k. förvallningsbesvär berörs inte av undantaget(se prop. 1985/86:80 s. 57 och 81). Bestämmelserom reservationsrätt finns i 3 kap. 10 § och 2 kap. 26 § kommunallagen. Enligtdessa bestämmelser har endast den som deltagit i avgörandet reservationsrätt. Sammantagetinnebär regleringen att kommunalljänslemännen i princip saknarreservationsrätt. Iförarbetena till 19 § förvaltningslagen anförde departementschefen alt vissaprincipiella invändningar kunde riktas mot en ordning där föredragande ochandra tjänstemän som inte dellog i själva avgörandet men som var närvarande vidden slutliga handläggningen skulle ha möjlighet alt anmäla avvikande meningoch få denna antecknad. Det kunde, ansåg departementschefen, hävdas atl debefattningshavare som del gällde inte hade något egentligt beslulsansvar ochdärför inte heller något behov av atl kunna få antecknat en avvikande mening.För en reservationsrätt talade främst atl parter och andra kunde få värdefullinformation och vägledning genom alt avvikande uppfattningar inom myndighetendokumenterades och bringades till deras kännedom. Detta kunde i vissa fallockså ha ett mera allmänt intresse. Departementschefen tillade att hanfömtsatte all de tjänstemän som hade rätt att få sin avvikande mening antecknadskulle använda möjligheten med urskillning och återhållsamhet. Den borde iprincip inte användas i andra fall än då det låg i rättssäkerhetens intresseeller då del annars fanns särskilda skäl för det (prop. 1985/86:80 s. 36). Fråganom reservationsrätten var aktuell också i samband med ämbets ansvarsreformen. Då anförde departementschefen all straffansvaret (för 12 myndighelsmissbmk) avsågden eller de personer som fattade det beslut /89:JuU24 eller vidtog denåtgärd som utgjorde myndighetsutövningen. Föredragande eller annan som varnärvarande vid den slutliga handläggningen utan atl formellt delta ibeslutsfattandet kunde således inte drabbas av ansvar, även om han enligtföreskrift i instmktion eller dylikt haft att anmäla skiljaktig mening ochunderlåtit att göra detta. Departementschefen tillade att felaktiga åtgärderunder ärendets handläggning kunde medföra ansvar för medverkan till orikligmyndighetsutövning enligt de allmänna bestämmelserna om medverkan (prop.1975:78 s. 145). Utskottetvill för sin del först konstalera atl reservationsrätten enligtförvaltningslagen fyller ett annat ändamål än det av motionärerna åsyftade.Utskottet vill vidare hänvisa till departementschefens nyssnämnda uttalanden isamband med genomförandel av ämbetsansvarsreformen. Härav framgår att entjänsteman inte behöver reservera sig för att freda sig mot ansvar för andrasfelaktiga beslut eller åtgärder. En annan sak är atl tjänstemannen har allsvara för sitt eget handlande i straffrätlsligt hänseende allt delta följerju av allmänna straffrättsliga principer. Isaken är vidare all notera atl frågan om kommunalljänstemännens reservationsrättomfattas av del uppdrag som den nyssnämnda kommunal-lagskommillén har. Motbakgmnd av vad som anförts avstyrker utskottet bifall till motion Ju35 idenna del. Imotion Ju35 framförs också önskemål om ett uttalande av omoffentliganställdas arbetsvillkor. Motionärema anser all en faktor som måstetillmätas betydelse då straffrätlsligt ansvar kommer i fråga är arbetsbördanför den berörde tjänstemannen. Medden av utskottet förordade regleringen av tjänstefel kommer vissa oaktsammaförfaranden att falla under straffbestämmelsen i 20 kap. I § BrB. Utskottetvill först konstalera alt del allmänt sett finns en viss marginal mellanaktsamma och oaktsamma förfaranden. Som justitieministern framhåller (s. 19)följer nämligen av allmänna principer att straffrätlsligt ansvar för oaktsamhetinte kan komma i fråga för varje avvikelse från den eftersträvade normen.Härtill kommer att också en handling eller underlåtenhet, som i och för signått en tillräcklig grad av oaktsamhet för atl falla under bestämmelsen, kanvara slraffri därför all den är all anse som ringa. Vidbedömningen av om en handling faller under straffbestämmelsen måste olika överväganden göras. Den omsorg och noggrannhet som upp giften krävt måste därvid vägas mot omständigheter som hänför sig till gämingsmannens ställning och situation. Sådana omständigheter kan t. ex. vara atl han Irandlal under lidspress eller saknat erforderlig kompetens eller utbildning. En allsidig helhetsbedömning måste således göras i den enskilda situationen. Vilken betydelse arbetsbördan i sammanhanget bör tillmätas får, såsom , avgöras från fall till fall irättstillämpningen. Något sådant uttalande i saken som begärs i motion Ju35 påkallas inte. Samordningen med detdisciplinära ansvaret 1988/89: JuU24 Imotion Ju33 yrkas att 10 kap. I § skall upphävas. Vidare begärs etttillkännagivande om samordningen av det disciplinära förfarandet enligt medden straffrättsliga processen. Enligt10 kap. I § får disciplinpåföljd åläggas arbetstagare för tjänsteförseelseom han uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter vad som åligger honom omfelet inte är ringa. Bestämmelsen omfattar enligt sin lydelse dels sådanaförfaranden som faller inom straffstadgandet i 20 kap. I § BrB, dels andraförseelser i tjänsten. Till den sistnämnda kategorin hör t. ex. sen ankomst. I12 kap. I § och 14 kap. 3 § finns regler som syftar till alt förhindra atten arbetstagare blir föremål för både ett straffrätlsligt och ett disciplinärtförfarande för samma förseelse. Innebörden är all en arbetstagare som kanmisslänkas för tjänstefel skall anmälas till åtal, och då fårdisciplinförfarande inte inledas mot honom. Vidaregäller all en arbetstagare som begått brott får avskedas om brottet visar atlhan är uppenbart olämplig all inneha sin anställning. Frågan om avskedande prövassom regel av den myndighet som arbetstagaren lyder under (11 kap. I § och 15kap. 3 § ). Regleringen innebär att ett bifall till åtal för t. ex.tjänstefel kan medföra en senare prövning beträffande frågan om avskedande församma gärning, då enligt den i angivna ordningen. Ipropositionen anför juslilieminislem (s. 10) att det kan finnas skäl attundersöka i vad mån reglema i kan behöva ändras så allsanktions-regleringen sedd som helhet får en lämpligare utformning. Utskottethar inhämtat att direktiv för en översyn av nu håller på att utarbetas iregeringskansliet. Tanken är all översynen bl.a. skall omfatta förhållandetmellan och det straffrättsliga sanktionssyslemet. Mot den bakgmnden börhär behandlade yrkanden i motion Ju33 inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Imotionema Ju33 och Ju35 begärs åtgärder för att få till stånd en utvidgning avdel allmännas skadeståndsansvar vid felaktiga myndighelsbeslul. Frågorom skadestånd bereds av lagutskottet. Där har frågan om det allmännasskadeståndsansvar vid myndighetsutövning behandlats i ett betänkande1988/89: LU31. Lagutskottetuttalar i sitt av godkända belänkande att tiden nu är mogen för en översyn av del allmännas skadeståndsansvar. hänvisar till en inom utarbetad promemoria (Ds 1989:12) Det allmännas ansvar enligt skadeståndslagen i vilken en viss utvidgning av skadeståndsansvaret föreslås. anser all det är angelägel all en ändring av reglema i huvudsaklig överensstämmelse med förslagen i promemorian möjligt kommer till stånd. Detta lagstift ningsarbete bör emellertid, anser lagutskottet, ses som en första etapp på vägen mot en mera genomgripande översyn av bestämmelsemä om det allmännas skadeståndsansvar i syfte atl bringa regelsystemet i överens- 14 stämmelse med vad som avallmänheten uppfattas som rimligt och rätt- 1988/89:JuU24 vist. En sådanöversyn torde kräva en fömtsättningslös och allsidig analys av i vilkenutsträckning det allmänna bör svara för skador som uppkommer för enskilda isamband med myndighetsutövning. Översynen bör därför enligt lagutskottetgenomföras under parlamentarisk medverkan. Vad lagutskottet anfört harriksdagen som sin mening gett regeringen till känna. Genom härredovisade ställningstaganden får yrkandena om utvidgat skadeståndsansvar imotionerna Ju33 och Ju35 anses tillgodosedda. Somframgått i det föregående är ett antal frågor som har anknytning till detstraffrättsliga ansvaret för tjänstefel under utredning. Frågoma berör olikarättsområden arbetsrätt, kommunalrätt och skadeståndsrält och fyra olikautredningar berörs (kommunalansvarsutredningen, kommunallagskommitln,översynen av saml översynen av del allmännas skadeståndsansvar i sambandmed myndighetsutövning). Imotionema Ju34 och Ju35 begärs atl en samlad översyn skall göras. Motionäremahänvisar till lagrådets yttrande i förevarande ärende. De begär all frågor omett utvidgat slraffrältsligl Ijänsleansvar för offentligt anställda, delstraffrättsliga ansvaret för ledamöter i kommunala nämnder, enskildas rätt tillersättning för skada som vållats av felaktigt handlande från myndigheternassida samt det disciplinära ansvarssyslemel skall prövas i ett sammanhang. Utskottethar för sin del stor förståelse för molionäremas tankegångar. De olikadelfrågorna låter sig emellertid endast med svårighet brytas ut ur sillsammanhang och risk finns, om så sker, alt anknytningen till andra regelsystemsom berörs blir bristfällig. Utskottet vill därför förorda en lösning sominnebär all de olika delfrågorna las upp till en särskild samlad belysningförst efter det alt resp. utredning avslutat sitt arbete i aktuell del. I dettasenare sammanhang bör den av lagrådet berörda frågan om omfattningen avstraffansvaret las upp. I arbetet bör parlamentariker medverka och resultatetav övervägandena bör presenteras för i ett sammanhang för all möjliggöraen prövning i ett vidare perspektiv. nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Utövervad som anförts i del föregående har utskottet inte något all anföra medanledning av propositionen och motionerna. 1. beträffande utvidgningav straffansvaret för tjänstefel 15 att avslårmotion 1988/89: Ju33 i denna del (yrkande 1) och 1988/89:JuU24 motion1988/89: Ju35 i denna del (yrkande 2), att med bifalltill proposition 1988/89:113 och med anledning av motion 1988/89:Ju6l4, motion1988/89:Ju630, motion 1988/89: Ju633 och motion 1988/89: Ju806 antar del ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i , att avslårmotion 1988/89: Ju33 i denna del (yrkande 3), motion 1988/89: Ju35 i denna del(yrkande 4 delvis) och motion 1988/89: Ju36, 4. beträffandeansvarsfördelningen mellan politiker och tjänstemän all avslårmotion 1988/89: Ju35 i denna del (yrkande 4 delvis), 5. beträffandereservationsrätt för kommunaltjänstemän atl avslårmotion 1988/89: Ju35 i denna del (yrkande 5), 6. beträffandeoffendiganställdas arbetsvillkor att avslårmotion 1988/89: Ju35 i denna del (yrkande 6), 7. beträffandesamordningen med disciplinförfarandet att avslårmotion 1988/89: Ju33 i denna del (yrkandena 4 och 5), 8. beträffandedet allmännas skadeståndsansvar att avslårmotion 1988/89: Ju33 i denna del (yrkande 2) och motion 1988/89: Ju35 i dennadel (yrkande 3), 9. beträffande nyutredning att medanledning av motion 1988/89: Ju34 och motion 1988/89: Ju35 i denna del (yrkande1) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Stockholmden På justitieulskottets vägnar Närvarande:Karin Ahrland (fp), (), (), (), (), (), (), GöranMagnusson (s), (), (), (), AndersSvärd (c), (vpk), (), () GöranEricsson (m) och (). Reservationer i988/89:JuU24 Utvidgning av straffansvaret för tjänstefel (mom. 1,motiveringen) Lars-ErikLövdén, , , , , , och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Utskottelsställningslagande" och på s. 10 slutar med "Ny utredning" bortutgå. Reservationsrätt för kommunaltjänstemän (mom. 5) JerryMartinger, och (alla m) anser delsall den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: mening slår del visserligen klart atl det av allmännastraffrättsliga principer följer att en tjänsteman inte kan drabbas avstraff-rättsligt ansvar för åtgärder och beslut som andra svarar för.Skillnaden i fråga om reservationsrätt för statstjänstemän resp.kommunaltjänstemän är emellertid svårförståelig och ägnad att skapa osäkerhetom rättsläget, inte minst bland berörda tjänstemän. Utskottet anser attkommunalljänslemännen bör jämställas med statstjänstemannen i nu berörthänseende. Regeringen bör få i uppdrag atl förelägga ettförslag i saken. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 5 bortha följande lydelse: 5. beträffande reservationsrätt för kommunaltjänstemän attriksdagen med anledning av motion 1988/89: Ju35 i denna del (yrkande 5) somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ny utredning (mom. 9) Lars-ErikLövdén, , , , , , och (alla s) anser under fömtsättning avbifall till reservation 1 delsall den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "vidare perspektiv" bort ha följandelydelse: Utskottetkan i och för sig känna sympati för motionäremas tanke gångar. Utskottet kan dock konstatera atl utskottet i detta ärende tagit av stånd från tanken på en ytterligare utvidgning av del straffrättsliga ansva ret för tjänstefel. Övriga frågor som aktualiseras i motionerna är föremål för utredning eller kommer atl bli del . Ulskollel kan i den situa tionen inte se all det skulle vara meningsfullt att tillsätta ytterligare en utredning. Tvärtom skulle del försena angelägel lagstiftningsarbete. Ut skottet avstyrker alltså bifall till motionsyrkandena. dels att utskottetshemställan under moment 9 bort ha följande lydelse: 1988/89:JuU24 9.beträffande ny utredning att avslår morion 1988/89: Ju34 och motion1988/89: Ju35 i denna del (yrkande 1). Offentliganställdasarbetsvillkor (mom. 6) , och (alla m) anför: Vivill här ytterligare understryka viklen av all tjänstemän som handlar understraffansvar också ges rimliga fömtsättningar atl handla rätt. Vid mångamyndigheter har mängden arbetsuppgifter ökat i den grad all de blivittjänstemännen nära nog övennäkliga. Del är därför nödvändigt alt understrykaall arbetsbelastningen är en viktig faktor när del gäller all bedöma graden avförsumlighet som kan läggas den enskilde tjänstemannen lin last.