bet · GC01JoU13 · 1988-12-31 00:00:00 — För att främja sådant samarbete krävs' en anslagsförstärkning på 2 milj. kr. (yrkande 11). För att nå längre i miljöarbetet krävs enligt motion Jo966(mp) yrkande 2 1988/89:JoU 13 ytterligare 20 milj. kr. till stärkande avinformationen om miljöfrågor. En del av dessa medel kan enligt motionärerna medfördel satsas på miljöorganisationernas miljöinformation. Utskottet konstaterar att föredragande statsrådet förordarett fortsatt stöd till de ideella naturvårdsorganisationerna och till derasarbete med att sprida miljövårdsinformation. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Jo717 yrkande 9 i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Utskottet är inte berett att förorda någon ytterligaremedelstilldelning utöver den som regeringen föreslagit. Med hänsyn härtillavstyrks motionerna Jo801 yrkande 11 och Jo966 yrkande 2. Övervakning av miljöförändringar m. m. Anslaget används för att bekosta utredningar ochundersökningar inom miljövårdsområdet, i första hand utredningar rörandemiljöskydd inom industrin och kommunerna men även naturvårdsutredningar ochnaturinventeringar. Från anslaget betalas även kostnader för programmet förövervakning av miljökvalitet (PMK). 1 propositionen framhålls bl. a. det nödvändiga medmiljöövervakning och mätningar av förändringar i miljön för att erhålla ettunderlag för bl. a. behovet av miljöskyddsåtgärder och tillsyn samt prövning avmiljöfarlig verksamhet. En viktig uppgift fyller här programmet för övervakningav miljökvalitet (PMK), vars resultat enligt föredragande statsrådet i ökadutsträckning måste göras tillgängligt för det praktiska miljövårdsarbetet.Naturvårdsverket har redovisat resultat och erfarenheter av deregionala inventeringarna av naturgrus och alternativa material. Såväl dessainventeringar som våtmarksinventeringärna skall fortsätta i oförändradomfattning. Ett visst tillskott till anslaget har beräknats för att kompenserakostnadshöjningar. Regeringen föreslår ett reservationsanslag på . I motion Jo801 (fp) yrkande 2 begärs ytterligare 10 milj.kr att användas för utredningar och inventeringar framför allt pånaturvårdsområdet. För att bl. a. kunna bygga ut ett system för mätning avozonhalten och för utökad övervakning av den miljön yrkas i motion Jo966(mp) ytterligare 10 milj. kr (yrkande 3). Utskottet är inte berett att förorda någonytterligare medelstilldelning i enlighet med de önskemål som framförs imotionerna Jo801 yrkande 2 och Jo966 yrkande 3. Utskottet avstyrker såledesmotionerna. 6.Miljövårdsforskning 1988/89:JoU 13 Från anslaget betalas kostnader för tillämpad forskninginom miljövårdsområdet. En särskild forskningsnämnd vid statens naturvårdsverkmed företrädare för såväl forskare som avnämare beslutar om anslagets närmareanvändning. Från anslaget betalas vidare kostnaderna för det statliga stödettill kollektiv forskning inom miljövårdsområdet. Föredragande statsrådet framhåller bl. a. det angelägna iatt de i propositionen om miljöpolitiken inför 1990-talet redovisade områdenaför miljövårds-forskningen ges fortsatt hög prioritet i miljövårdsarbetet. Inteminst gäller detta det forsknings- och miljöarbetet som genom riksdagensbeslut i anledning av propositionen med anledning av algblomning och säldödtillfördes 30 milj. kr. Även om den forskningen koncentreras tillGöteborg, och i enlighet med det av UHÄ framlagda förslaget tillorganisation av den forskningen måste enligt föredragande statsrådetett nära samarbete ske med exempelvis i när det gällerverksamheter som berör sydkusten. De resurser som fortlöpande frigörs /90 bör i första hand användas till förberedelser av marinaforskningsinsatser. Betydelsen av tillgång på kompetens isamband med avvecklingen av CFC-användningen betonas särskilt. Regeringenföreslår ett reservationsanslag på . De akuta problemen med döda havsbottnar tas upp i motionJo844 (m). Dessa problem måste enligt motionärerna angripas och ettförsöksprojekt rörande återställandet av dessa havsbottnar bör därför startasomgående (yrkande 1). Medel ur anslaget för miljövårdsforskning skall bekostanämnda projekt (yrkande 2). I motion Jo966 yrkande 4 begärs ytterligare 25 milj. kr.till miljövårdsforskning. 5 milj. kr skall enligt motionärerna användas tillgrundforskning rörande halogenerade organiska föreningar. har under senare årbehandlat frågan om havsföroreningarna och uttalat sig om vikten av att kraftfulla åtgärder vidtas för att minska dessa föroreningar. Senast i samband med behandlingen av regeringens proposition angående särskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd fattade beslut om en särskild satsning på det miljöarbetet (prop. 1988/89:10, JoU6, rskr. De i propositio nen föreslagna riktlinjerna för arbetet med att öka kunskaperna om problemen med havsföroreningarna - prov- och datainsamling, dokumenta tion samt forskning - godkändes. De av tidigare godtagna riktlinjerna för det fortsatta arbetet är enligt utskottets mening väl ägnadeatt ytterligare förbättra förutsättningarna för ett framgångsrikt arbete med de problem som förorsakas av havsföroreningarna. Förslag om ytteriigare 13 åtgärdermot dessa föroreningar kan komma att föreläggas i 1988/89:JoU13samband med den aviserade forskningspolitiska propositionen. Meddet anförda avstyrks motion.Jo844 yrkandena 1 och 2. Beträffande förslag att öka anslaget tillmiljövårdsforskning är utskottet med hänsyn till vad som tidigare anförts inteberett att avvika från regeringens budgetförslag. Utskottet avstyrker såledesmotion Jo966 yrkande 4. Åtgärder mot luftföroreningar och försurning Anslaget används för åtgärder mot luftföroreningar ochförsurning, huvudsakligen statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag.Ur anslaget utgår även medel för forskning och övervakning avförsurningssituationen, försök med mark- och grundvattenkalkning samtinformation. Anslaget omfattar dessutom medel för mark- och skogsinventering,skydd och restaurering av kulturminnen, internationellt forskningssamarbete,utredningar samt uppföljning av kalkningsinsatser. 1 propositionen understryks att den fortgåendeförsurningen av mark och . vatten kräver ökande insatser. Betydelsen avförsöksverksamheten avseende mark och grundvatten, forskning omluftföroreningarnas effekter, liksom internationellt samarbete betonassärskilt. Fortsatta åtgärder mot surt brunnsvatten framhålls som angelägna.Regeringen föreslår ett reservationsanslag på '. Ytterligare medel för åtgärder mot försurningen begärs iett antal motioner. I motionerna Jo952 (c), Jo966 (mp) yrkande 5 och Jo967 (mp)yrkande 15 krävs en ökning med 50 milj. kr. 1 förstnämnda motion framhålls bl.a. att bör prioriteras vid fördelning av tillgängliga medel.Ytterligare 45 milj. kr. begärs i motion Jo797 (c) yrkande 25 varav 15 milj. krskall användas till vitaliseringskalkning. Till bidrag för försuradevattentäkter yrkas i motion Jo521 20 milj. kr. (yrkande 1): begär isin motion Jo801 yrkande 3 att anslaget höjs med 2 milj. kr. för sådant bidrag,och i motion Jo886 (mp) framförs önskemål om att kommunerna skall ges.enobligatorisk uppgift att kontrollera vattenkvaliteten i brunnar (yrkande 2). Fortsatt stöd inom ramen för anslaget till åtgärder motförsurat vatten i enskilda vattentäkter yrkas i motionerna Jo740 (c), Jo765(m,fp,c), Jo792 (s) yrkande 2, Jo853 (s), Jo886 (mp) yrkande 1, Jo888 (c) ochJo961 (c). 10 milj. kr under anslaget för åtgärder motluftföroreningar och försurning bör anvisas för försöksverksamhet med kalkningoch vitalitetsgödsling av skogmark enligt motion Jo764 (m) (yrkande 1).Försöken skall företrädesvis utföras i (yrkande 2). Medel inom ramenför anslaget för utvidgade försök med skogsmarkskalkning yrkas även imotionerna Jo792 (s) yrkande 1, och Jo958 (c) yrkande 2. 1 motion Jo967 (mp) yrkande 16 framförs krav på att bidragtill kaliumkalkning skall kunna utgå ur anslag för kalkning. I motion Jo971 yrkande 4 begärs att ges iuppdrag att 1988/89:JoU 13 utarbeta en plan för särskilda insatser med kalkoch selen. Avsikten är enligt motionärerna att förbättra det utsatta läget förskogarna i västra . Utskottet har i flera sammanhang framhållit försurningensom ett av våra allvarligaste miljöproblem. I samband med behandlingav regeringens proposition om miljöpolitiken inför 1990-talet anslöt sigutskottet till vad miljö- och energiministern anförde om den allmännainriktningen av kalkningsverksamheten. Åtgärderna skulle således i första handinriktas på att återställa vatten som skadats av försurningen samt förhindraatt fler sjöar försuras. För att optimera kalkningsverksamheten och för att ökakunskaper na om effekterna av bl. a. avbruten sjökalkning m.m. skulle medelinom kalkningsanslaget omprioriteras till förmån för forskning och uppföljning.Osäkerheten beträffande följande års insatser i ett kalkningsprojekt skulleäven fortsättningsvis komma att leda till stora reservationer på anslaget. Eneffektivisering av den fortsatta kalkningsverksamheten förväntades som ettresultat av förbättrad bidragshantering, uppföljning och fastställd inriktning(JoU 1987/88:23 s. Utskottet anser att kalkningsverksamheten i avvaktanpå nationella och internationella åtgärder som resulterar i en minskadförsurning utgör ett uppehållande försvar som på kort sikt bör fortsätta medsamma inriktning som . Utskottet erinrar om att åtgärder i miljönomfattas av ett till lämnat regeringsuppdragatt utarbeta ett nytt handlingsprogram mot luftföroreningar och försurning.Resultatet skall redovisas . Med det anförda avstyrks motionJo958 yrkande 2. Då utskottet inte är berett att frångå regeringens förslagtill anslag avstyrks motionerna Jo521 yrkande 1, Jo797 yrkande 25, Jo801yrkande 3, Jo952, Jo966 yrkande 5 och Jo967 yrkande 15. Verksamheten med övervakning,, inventering och åtgärderavseende skogsskador har med utgångspunkt i det av riksdagenbeslutade programmet mot luftföroreningar och försurning (prop. 1984/ 85:127,JoU28, rskr. 275) omfattat övervakning av träd och mark, landsomfattande ochregionala skogsskadeinventeringar, prövning och utveckling av olikainventeringsmetoder och variabler för symptombeskrivning samt vissainformations- och rådgivningsinsatser till bl. a. skogsägare. Finansieringen avverksamheten har till största delen utgått ur anslaget Åtgärder motförsurningen. Utskottet delar föredragande statsrådets åsikt om det angeläg- na i att denna verksamhet kan fortsätta och att nya insatser görs motden fortgående markförsurningen. Som utskottet tidigare framhållit är detväsentligt att genomförda undersökningar och försök följs upp och eventuelltvidgas (JoU 1987/88:23 s. 176). Utskottet har ingen erinran mot att utrymmetför skogskalkning utökas inom ramen för det av regeringen föreslagna anslaget.Det bör ankomma på regeringen att bestämma i vad mån en omfördelning av medlenär möjlig att göra. Någon ytterligare åtgärd med anledning avmotionerna Jo764 yrkandena 1 och 2 och Jo792 yrkande 1 ter sig inte påkallad. Med hänsyn till vad utskottet anfört beträffandeverksamheten med 1988/89:JoU13 skogskalkning avstyrks motion Jo967 yrkande16. Med detanförda avstyrks även motion Jo971 yrkande 4. De omfattande brunnsinventeringar som genomförts visar attdet ytliga grundvattnet är särskilt utsatt för luftföroreningarnas försurandeinverkan. Därför bedriver en försöksverksamhetavseende grundvatten. Försöksverksamheten är inriktad på inventerings- ochkartläggningsmetodik för försurat grundvatten, dess inverkan pä ledningar ochmarkförlagda konstruktioner samt utprovning av metoder för att åtgärda surtgrundvatten i vattentäkter. Verket har dessutom administrerat viss bidragsverksamhetför åtgärder mot surt vatten i enskilda vattentäkter. Utskottet anser, liksomtidigare (JoU 1987/88:23 s. 175), att verksamheten även fortsättningsvis börinriktas på fortsatta försök samt kartläggning av grundvattenförsurningen ochåtgärdsbehoven. I avvaktan på att dessa försök och kartläggningsarbetenavslutas, vilket beräknas ske , är utskottet inte berett att tillstyrkaen eventuell bidragsverksamhet för åtgärder mot surt grundvatten. Utskottetavstyrker således motionerna Jo740, Jo765, Jo792 yrkande 2, Jo853, Jo886yrkande 1, Jo888 och Jo961 i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vadutskottet anfört. Utskottet erinrar om att det enligthälsoskyddsförordningen (1983:616) ankommer på de kommunala miljö- ochhälsoskyddsnämnderna att vid behov vidta åtgärder till skydd för ytvattentäkteroch enskilda grundvattentäkter. Något särskilt uttalande från utskottets sidaom nämndernas verksamhet i detta hänseende är därför inte påkallat. MotionJo886 yrkande 2 avstyrks således. Särskilda projekt på miljövårdens område Från anslaget betalas bl. a. bidrag till vård av det äldreodlingslandskapet samt vissa kostnader för recipientkontroll i jordbruket ochför handlingsprogrammet för att halvera kemikalieanvändningen i jordbruket.Anslaget avräknas mot tillgängliga medel som influtit genom miljöavgifter påbekämpningsmedel och handelsgödsel. I propositionen framhålls det angelägna i attnaturvårdsverkets arbete med naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet kan fortsätta. Särskilt betonas den goda effekt som det riktade stödet till jordbruksföretag haft. Möjligheterna till samordning med åtgärder som finansieras under åttonde och nionde huvudtitlarna i budgetpropositionen bör tas till vara. Verksamheten med recipientkontroll i jordbruket skall fortsätta och vidareutvecklas. Kemikalie inspektionen bör tilldelas ytterligare resurser för detta arbete. Inspektionens arbete med genomgång av gamla bekämpningsmedel skall fullföljas, och arbetet med halveringsprogrammet behöver följas upp genom miljöstudier, doseringsstudier m.m. Risk/nyttoanalyser bör utvecklas. För budgetåret beräknas lOmilj. för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet, 5,5 milj. kr. för recipientkontroll i jordbruket samt 12 milj. kr. för kemikalieinspektio nens arbete med halveringsprogrammet avseende bekämpningsmedel. Sam- 1" manlagt föreslår regeringen ett reservationsanslag på . Motioner 1988/89:JoU13 Nödvändigheten av ekonomiska stimulansåtgärder frånsamhällets sida för att bevara och bibehålla det gamla kulturlandskapetmotiverar enligt motion Jo285 (c) ett i förhållande till regeringens förslagmed 10 milj. kr förhöjt anslag. Vikten av det fortsaita arbetet med att rädda ängs-och hagmarker framhålls £ in i motion Jo733 (c). Härför krävs att statensbidrag ökar varför föreslagen anslagspost för /90 börhöjas med 10 milj. kr. (yrkande 1). Ytterligare anslagshöjningar föreslås imotionerna Jo797 (c) yrkande 38 (15 milj. kr till hagmarksersättning), Jo801(fp) yrkande 4 (15 milj. kr till naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet), Jo951(c) yrkande 1 (lOmilj. till en utökning av NOLA-verksamheten),Jo962 yrkande8(13 milj. kr. till naturvårdsåtgärder i jordbruket) och Jo966 (mp) yrkande 6(24,5 milj. kr. varav 10 milj. kr till våtmarksprojekt). Enligt motion Jo718 (fp) är målet för naturvården i detäldre odlingslandskapet att bevara representativa exempel på olika naturtyperi landets olika delar i en sådan omfattning att dess växter och djurarter kanöverleva. Utöver skydd krävs även aktiv skötsel, helst i form av traditionellhävd. Det övergripande syftet med erforderliga åtgärder inom jordbruks- ochnaturvårdssektorn bör vara att göra det ekonomiskt lönsamt att bevara ochvårda det äldre odlingslandskapet. Antalet jordbruk i skogs- och mellanbygderfår inte fortsätta att minska. Det är främst i dessa bygder som rester av detäldre odlingslandskapet finns kvar. Ett sätt att uppnå en önskad utveckling i dessabygder vore, enligt mofionärerna, att huvuddelen av stödet till jordbruketläggs om till en generell arealersättning. Resurserna för att avsätta och vårdanu aktuella områden måste utökas avsevärt, och även länsstyrelserna, som intaren nyckelroll i bevarandet av det äldre odlingslandskapet måste tillförasresurser för allmän naturvård. En revidering av naturvårdslagen vore ocksåönskvärd för att effektivisera arbetet. De redovisade riktlinjerna för skyddetav kulturlandskapet bör, enligt motionärerna, som sin mening geregeringen till känna (yrkande 1). Intill dess generell arealersättning kaninföras bör systemet med bidrag till fortsatt hävd av värdefulla odlingslandskap(NOLA-bidrag) enligt motionärerna utökas (yrkande 2). Utökat stöd till de få levande fäbodar som ägs och brukasav dem som bor i bygden krävs i motion Jo802 (mp). bör därföröka stimulansbidragen till fäbodbruk och . skall för detta ändamåltas ur anslaget till naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet. I motion Jo826 (m, fp, c, mp) framförs krav på inrättandetav ett besökscentrum vid vid sjön och att erforderliga medel anslås förändamålet. Utskottet har tidigare framhållit det gamlakulturlandskapets stora betydelse för skapandet av en god livsmiljö (ex. JoU 1987/88:18). Kännetecknande för ifrågavarande landskapstyper - hagmarker, slåtterängar, m. fl. - är artrike dom både inom växt- och djurriket. En artrikedom som hotas av utarmning genom bl. a. förbuskning och skogsplantering. Utskottet är således väl medvetet om att ytterligare åtgärder krävs och kommer att krävas 17 2 1988/89. för attbibehålla ett mångsidigt odlingslandskap. I detta arbete berörs allt fler j 988/89"JoU 13 sektorerav samhället vilket ökar kraven på samverkan mellan myndigheter Medel för vård av kulturlandskapet utgår således ur utbildningsdepartementetsanslag för kulturrhiljövård (prop. 10)och även ur anslag för miljöförbättrande åtgärder ijordbruket (prop. 1988/89:100 bil. frånriksdagens sida med anledning av motion Jo718 yrkandena 1 och 2 är såledesenligt utskottets mening inte påkallat. Motionen avstyrks därför i den mån deninte kan anses tillgodosedd. Utskottet, som i detta sammanhang vill erinra om detbelopp om 20 milj. kr. som genom beslut (JöU 1987/88:24, rskr. 374) disponeras för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet /89 - 1990/91, är inte berett att anslå ytterligare medel i enlighet med vad som förordas i motionerna Jo285, Jo733 yrkande 1, Jo797 yrkande 38, Jo801 yrkande 4, Jo95l yrkande 1, Jo962 yrkande 8 och Jo966 yrkande 6. Utskottet avtyrker därför motionerna. > ,; . Utskottet utgår från att det kan finnas göda skäl'för attuppföra en besöksanläggning vid . Liksöm tidigare bör dock framhållas att överväganden om behovet av en sådan anläggning i första hand bör göras av och berörd länsmyndighet. Utskottet avstyrker därför motion Jo826. ' I likhet med vad som anförs i motion Jo802 anser utskottetatt fäbodkulturen bör bevaras och att detta kräver vissa insatser frånsamhällets sida. Som tidigare framhållits i (KrU 1988/89:3) finnsvissa möjligheter till stöd för fäbodbruk. För att behålla byggnadsbeståndetoch inhägnader kan bidrag lämnas från medel som står tillriksantikvarieämbetets förfogande. Vidare kan medel för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapetutgå till fäbodbrukare. Med det sålunda anförda anser utskottet ändamålet medmotion Jo802 i allt väsentligt tillgodosett. Motionen avstyrks således. Från anslaget betalas statens förvärv av värdefullanaturområden. Dessa redovisas på naturvårdsfonden som förvaltas av statensnaturvårdsverk. Från anslaget betalas vidare ersättningar enligt bl. a.naturvårdslagen (1964:822) samt bidrag till kommuner och kommunala stiftelserför skydd av mark för naturvårdsändamål. Anslaget får även disponerasför'utrednings-, förhandlings- och värderingskostnader i samband medsäkerställande av märk för naturvårdsändamål. I propositionen framhålls att alla förekommande naturtyperbör säkerställas. Särskild uppmärksamhet bör riktas mot skyddet av urskogarnaoch härför krävs omedelbara insatser. Med hänsyn fill det akuta skyddsbehovetbör anslaget enligt föredragande statsrådet höjas med . ochsammanlagt föreslås ett reservationsanslag på . Motioner 1988/89:JoU13 I motioner Jo316 yrkande 14 och Jo966yrkande 7 begärs en anslagsökning om 1 . Detta motsvarar enligt motionärerna vad som finns förberett för reservatsbildning hos berörda länsstyrelsers naturvårdsenheter. Enligt motion Jo790 (s) bör anslaget minskas med 20 milj.kr. som skall omfördelas med ytterligare 15 milj. kr. till vård avnaturreservat och ytterligare 5 milj. kr. till åtgärder mot havsföroreningar.En minskning av anslaget yrkas även i motion Jo865 (m) yrkande 1. En reduceringav anslaget med 20 milj. kr möjliggörs genom att skötselavtal i störreutsträckning träffas med berörda markägare. I motion Jo736 (fp) framhålls att resurserna förreservatsbildning legat på en alltför låg nivå vilket inneburitatt skyddsvärd natur gått till spillo. Överföring av statlig mark med stortnaturvårdsvärde till naturvårdsfonden utan vederlag, förstärkning avresurserna för underhåll av nationalparker och naturreservat, möjlighet attutnyttja avbetalningssystem för reservat på privat mark och domänmark tillenskilda som ersättning för privat mark som görs till reservat utgör deprinciper efter vilka angivna mål för reservatsbildning och finansiering avmark för naturvård bör förverkligas (yrkande 18). För att underlätta bildandetav reservat på privat mark bör mark motsvarande 15 milj. kr. överförasfrån dömänfonden till naturvårdsfonden (yrkande 19). En överföring av skyddsvärdmark som ägs av domänverket till naturvårdsfonden utan ersättning förespråkasäven i motionerna Jo797 (c) yrkande 36 och Jo963 (vpk) yrkande 4. För berördaenskilda skogsägare skall enligt motion möjlighet finnas tillersättningsmark från domänverket. Betydelsen av de principer som enligt tidigareställningstagande (JoU 1987/88:23 s. 59ff) bör vara vägledande för arbetet medatt säkerställa värdefulla naturområden förtjänar enligt utskottets meningalltid att framhållas. Liksom föredragande statsrådet konstaterar bör sålundaalla förekommande naturtyper säkerställas i en sådan utsträckning och på ettsådant sätt att de kan bibehållas i ekologisk stabilitet och med bevaratartinnehåll. Utskottet finner det särskilt tillfredsställande att särskilduppmärksamhet riktas mot skyddet av våra urskogar. Dessa.uttalanden ligger väli linje med synpunkterna i motion Jo736. Med hänsyn till det anförda avstyrkerutskottet motion Jo736 yrkande 18 i den mån den inte kan'anses tillgodosedd. I enlighet med ovan redovisade ställningstagande anslutersig utskottet även till regeringens förslag om medelstilldelning underförevarande anslag. Utskottet är inte berett att utöver det föreslagna kraftigatillskottet tillmötesgå kraven om en ytterligare höjning av anslaget imotionerna Jo316 yrkande 14 och Jo966 yrkande 7. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet ävenmotionsyrkandena i Jo790 och Jo865 yrkande 1 om en minskning av anslaget. Förslag om överföring av mark från domänfonden tillnaturvårdsfonden har och senast i samband med förra årets 19 behandlingav miljöpolitiken inför 1990-talet avstyrkts av utskottet (JoU 1988/89:JoU131987/88:23 s. 178). Utskottet hänvisade då till tidigare uttalande attersättningsfrågan - då produktiv skogsmark tas i anspråk för naturvårdsändamål- bör bedömas på samma sätt när det gäller domänverksmark som i fråga om annanmark (JoU 1984/85:25 s. 58). Någon anledning till ändrad inställning i fråganfinns ej enligt utskottets mening. Motionerna Jo736 yrkande 19, Jo797 yrkande36 och Jo963 yrkande 4 avstyrks således. Vård av naturreservat m. m. Från anslaget betalas kostnader för vård och förvaltningav naturvårdsobjekt som har avsatts enligt naturvårdslagen och ännu inteavsatta objekt. Vidare utgår från anslaget bl. a. bidrag till vård avhagniarker med ädellövskog samt till andra landskapsvårdande åtgärder inomodlingslandskapet. Anslaget får även användas för att bekosta upprättandet avskötselplaner för ännu inte avsatta naturvårdsobjekt, för särskildtillsynspersonal i fjällvärld och bemanning av vissa utsjöplatser. Med åberopande av de förslag till en effektivisering avnaturvårdsförvaltningen som redovisades i regeringens proposition ommiljöpolitiken inför 1990-talet (avsnitt 3) framhåller föredragande statsrådetvikten av att möjligheterna till samarbete mellan berörda myndigheter tas tillvara. Regeringen föreslår ett reservationsanslag på . 1 ett antal mofioner begärs att vården av naturreservatenskall filldelas ytterligare medel.