bet · GC01JoU14 · 1988-12-31 00:00:00 — Därför utgår vi från att man också i andraländer, länder som kanske har mycket starkare forskning och ekonomi än vi,sysslar med dessa frågor, så att vi skall kunna få en hel del svar ocksådärifrån. Vi kan inte räkna med att i denna eller någon annan fråga ensamma -med en befolkning på 8 miljoner - lösa allting. Vi måste räkna med att vi fårhjälp utifrån, och det tror jag vi kommer att få i många av dessa frågor. LarsÅgren; frågade om statsbidrag. Kommunerna brukar inte säga nej till statsbidrag. Men hur var det sist när det gällde statsbidraget till vatten- och avloppsledningar? Det blev en hög av stats bidragsansökningar liggande år , och måste man skriva av det hela. Det är mycket bättre att man mellan stat och kommun gör upp om de stora beloppen och inte har detaljstatsbidrag. LennartBrunander (c): Vad skall vi då göra för att slippa vänta ? 1988/89: JoU14 (): Min fråga gäller dricksvattnet ochjordbmket. Kväveutsläppen orsakar ju allvarliga föroreningar av gmndvattnet.Risken för att grundvattnet skall förorenas genom jordbrukets gödselanvändningär störst i områden med genomsläppliga jordar och i högt liggande områden medstora gmndvattenbildningar. Dessa riskområden finns bl. a. i påKristianstadsslätten, län och på . 1 dessa områden har påträffatshöga nitrathalter. Det har man också träffat på i ett stort antal av de400000-500000 bmnnar som finns i vårt land. Man bedömer att dessa nitrathalterhotar grundvattnet. Många upplever problemet som så stort att man inte baravill minska utan totalförbjuda kvävegödslingen, åtminstone i de mest utsattaområdena. Jag vill fråga dem som har en uppfattning i denna fråga: Anser ni attvi borde besluta om zoner i jordbruket där man, för att rädda grundvattnet,skall sätta hårdare gränser för eller rent av förbjuda kvävegödsling? På vilketsätt skall vi i så fall kunna kontrollera detta? ; När det gäller användningen av de pengarvi har fått från regering och riksdag för att ta fram alternativaproduktionsformer har vi nu begärt in halvtidsrapporter. En central punkt idenna forskning är att få fram system där man undviker precis det om. Man tycks vara pagod väg. Personligen skulle jag tro att om vimisslyckas med att lösa detta problem, kanske ingenting annat återstår än attsätta stopp. Måtte vi slippa komma dit! : Jag tror att man inom ramen för detprojekt som talade om och med ett riktigt användande av denkunskap som finns om växter, om hur de tar upp näring osv., skulle kunnaavsevärt minska de risker man nu diskuterar. Det är dock mycket möjligt att maninom särskilt utsatta områden bör införa t. ex. trädplantering, för att fångaupp eventuellt kväve som rinner med ytvatten eller på annat sätt transporterasi marken. (): Jag tycker att det var bra svar jagfick. Jag vill dock fråga: Kan miljöavgifter vara ett alternafiv? Sedan villjag bara upplysa om att när det gäller den viktiga frågan om vattnet pågårganska mycket forskning på , där ett av fyra olika temanär vatten. Jag tror att flera myndigheter här kanske borde ha en större kontaktjust med "Tema vatten" i . ; Vi har kontakt med "Tema vatten" iLinköping och har haft det . Ordföranden: har avslutningsvis en punkt där vi kansamla upp frågor som eventuellt finns kvar. Det kan gälla allmänt omlivsmedelskontrollen. Det kan också gälla sambandet kost-hälsa. I dagdiskuteras ju alltmer frågan om ett folkhälsomål. Allmäntom livsmedelskontrollen 1988/89: JoU14 Bilaga 2 MargaretaWinberg (s): Jag vill återkomma till en fråga som jag inte tyckte blev riktigt utredd. Jagvänder mig i första hand till kommerskollegium. Den manlige företrädaren förkommerskollegium talade om att skydda människors liv och hälsa och sade att deenskilda länderna får vidta åtgärder som kan betecknas som tekniskahandelshinder. Den kvinnliga företrädaren uttryckte det på ett något annorlundavis. Hon sade att ordet handelshinder skall definieras i en panel. Det kan dåhända att man beslutar att det enskilda landets definition av att skyddamänniskors liv och hälsa inte håller, utan att detta kommer att betraktas somett handelshinder. Jag skulle vilja fråga företrädarna för kommerskollegium,och kanske någon annan som har studerat detta, om det finns något ilivsmedelskontrollen som ni kan förutse vid ett närmande till EG kommer attbetecknas som ett handelshinder och således måste revideras fränvår sida. ; När det gäller frågan om EG kan vi säga att vi beträffande förslagetom förbud mot import av bestrålade livsmedel redan har hört av EG att manbetraktar införandet av en sådan reglering i som ett handelshinder. Jagsade att vi i tveksamma fall förbehåller oss själva rätten att bedöma vad somkan vara skadligt för hälsan. t. ex. har varit inne påpsykosomatiska effekter osv. Vi skulle säkert från svensk sida med stöd avexperUs kunna hävda att det är hälsovådligt att försälja bestrålade livsmedel iSverige. Men vi får, mot bakgrund av att vi har biträtt en internationellöverenskommelse, finna oss i det tvistlösningsför-farande som överenskommelsenstipulerar. Där kan det hända att experUs i andra länder inte bedömer attbestrålning av livsmedel är hälsovådlig. Till slut kommer tvisten i , därvi är en part, att slitas pä något vis. Om vi kan hitta bra argument för attdet är hälsovådligt med bestrålade livsmedel kanske vi t. o. m. kan övertygaEG. Men vi får nog förvänta oss att andra länder kan betrakta detta som etthandelshinder. De kan ju inte sälja sina produkter hit, om dessa är bestrålade. AinoBlomqvist; Jag har framför mig det utlåtande som har kommit från (). CCC ligger under EG. Sex länder i EG bestrålarlivsmedel, och man bestrålar mycket litet. För ledamöternas kännedom kan jagtala om att det finns ca 30 anläggningar runt om i världen. Jag har skickatIAEA:s, internationella atomenergiorganets, papper till er. Den uppfattningCCC har uttryckt är att mycket av oärlighet inom denna handel har upptäcktsinom . Man säger: "In the meantime all those Members States whichhave not yet admitted irradiafion of foodstuffs sO far, may maintain thissituation." BådeBEUC, den europeiska konsumentrörelsen, och lOCU, den inter nationella konsumentorganisationen, samt livsmedelsarbetarna internatio nellt har sagt nej till bestrålning av livsmedel. Detta kommer nog att bli svårt för EG. EG består ju av demokratiska länder, och mig veterligt är grundlagen i dessa länder konstruerad så att all makt utgår från folket, antingen det finns eller inte. : Jag villbara kommentera detta genom att säga att vad 1988/89: JoU 14konsumentorganisafionema i EG har framfört är en sak. Den kritik vi i Bilaga2 har fått kommer från ett organ som representerar EG internationellt,nämligen . Det är alltså som har bedömt attdetta är ett handelshinder, och är ett officiellt organ i EG. MargaretaWinberg (s): Om det inte finns några andra synpunkter får man väl tolka det somatt den nya lagen inte går längre än att man kan förutsätta att den kanaccepteras vid ett närmande till EG. AnnikaÅhnberg (vpk): Jag skulle vilja fråga om sekretessen i samband medlivsmedelskontroll. Jag tänker då särskilt på hygienkontrollen. I dagoffentliggörs inte uppgifter om sådan kontroll. Det hävdas att lagstiftningenär sådan att man inte kan offenfliggöra dessa uppgifter. Men det hävdas å andrasidan från en del personer att detta inte alls har sin grund i lagar utansnarare i att man har utvecklat en sådan praxis hos olika myndigheter och attdet inte skulle behöva vara så. I stället skulle man mycket väl kunnaoffentliggöra uppgifter som kommer fram i samband med livsmedelskontroll, ochdet skulle alltså inte behövas någon lagändring för detta. Jag känner mig rättosäker på detta och skulle vilja ha klarlagt hur det egentligen förhåller sig. ArneKardell: Alla myndigheter är skyldiga att följa lagen. När man skall tolka vadlagen innebär har vi ett högsta organ på civilrättssidan som heter högstadomstolen och ett på förvaltningssidan som heter regeringsrätten. 1 detta fallär det alltså regeringsrätten som i ett eller två utslag har lagt fast attsekretess gäller för uppgifter som, om de kommer ut, kan vålla företagsskada.Det är den tolkning regeringsrätten har gjort. Den är vi bundna av. Jag tyckeratt detta är en akademisk debatt, eftersom det väl på bord i dagligger ett förslag om ändring av lagen, så att sekretessen på detta områdeskall tas bort. Detta hälsar vi från livsmedelsverkets sida medtillfredsställelse. Jagskulle också vilja göra en avslutande kommentar. Den hearing vi har haft härhandlar som de flesta livsmedelsdebatter inte om de verkliga problemen med våralivsmedel, enligt min uppfattning. Vi har här i landet två dominerandesjukdomsgrupper. Den ena är hjärt- och kärlsjukdomar. Den andra är cancer. Tvåtredjedelar av hjärt- och kärlsjukdomarna och en tredjedel av cancersjukdomarnaorsakas av dåliga, felaktiga kostvanor. Vi äter i det här landet alldeles förmycket fett - alldeles för mycket mättat fett, smör- och mjölkfett - ochalldeles för litet kolhydrater - spannmålsprodukter, grönsaker, potatis ochliknande samt alldeles för litet kostfibrer. Omdet skall vara någon mening med vår livsmedelspolitik är det våra kostvanor viskall ändra. Vi behöver egentligen inte ur hälsosynpunkt skärpa vårimportkontroll eller livsmedelskontrollen inom landet. Det är av andra skäl vibehöver skärpa dessa. Urhälsosynpunkt finns det en enda stor åtgärd vi skall vidta: förändra våra kostvanor, minska vårt fettintag och öka vårt fiberintag. Det är detta 131 vi skall syssla med. Detär det ni i också borde ta tag i. Ni borde 1988/89: JoU 14 t. ex. inte skicka iväg 2miljarder rätt ut till att subventionera konsumtion Bilaga 2 Ni bordeställa villkor för användningen av dessa 2 miljarder i form av t. ex.differenfierade livsmedelspriser när det gäller mjölken, så att lättmjölk är väsentligtbilligare än annan mjölk. Då skulle ni göra något verkligt för hälsan ochlivsmedlen. Tack för ordet. Ordföranden:Tack för det, . Jag uppmanade nästan till detta inlägg genom attsäga att vi i den avslutande delen,skulle kunna ta upp frågan om sambandetmellan kost och hälsa. Det är en fråga som inte minst i är föremålför ytterligare intresse. Den här utfrågningen har emellertid handlat om dennya lagstiftningen om kontroll av livsmedel, och det torde bli svårt attkontrollera intaget av fett och kolhydrater genom en lagstiftning. Jag trordäremot att det är viktigt att vi vid ett senare fillfälle fullföljerdiskussionen även på detta område. Ordföranden;Jag tycker att den här utfrågningen varit mycket allsidig och informativ. Vikänner från utskottets sida en stor tacksamhet gentemot er alla som velat kommahit och svara på frågor. Vi har fått området mycket väl belyst. Jag vill ocksåtacka för övrig uppmärksamhet. Jagnoterar att den här frågan, trots att den angår alla, inte är lika intressantför media som exempelvis det som behandlas vid vissa andra utskottsutfrågningari detta hus. När jag gick hit för att se litet på dennalokal, mötte jag en känd TV-reporter som kom med kamera och ville ställa någrafrågor. Jag sade: Vad trevligt att ni är intresserade av det vi skall genomförahär . Men frågorna gällde , före detta statsråd m. m. Jaghöll nästan på att säga att vi tyvärr inte har några före detta statsrådinblandade i den här debatten. Vihar fått rikhaltig information, och vi är tacksamma för detta. Vi skall nufortsätta med den formella behandlingen i utskottet, vilket förhoppningsvisockså skall leda till bättre livsmedel. Deltagarei jordbruksutskottets utfrågning om 1988/89: JoU 14 1988/89: JoU 14 Skogs-och jordbrukets forskningsråd () 1988/89: JoU 14 , , j Underbilaga Innehållsförteckning 1988/89: JoU 14 Sammanfattning............................................... .... 1 Propositionen .................................................. ..... I Motionerna ..................................................... .... 2 Offentlig utfrågning ............................................. .... II Gränsvärden m.m.............................................. .. 22 Tillsatser m.m................................................... 24 Internationellt arbete ........................................ 25 Organisationen av den allmänna offentligalivsmedelskontrollen 27 Köttkontrollen i övrigt........................................ .. 30 Kontrollenav förpackningar och husgeråd 33 Märkning av livsmedel .................................... .. 35 Information och rådgivning ......... ................ .. 40 Utbildning .................................................... .. 43 Vidgad avgiftsfinansiering inomlivsmedelskontrollen .. 43 Bestrålning av livsmedel .................................... .. 45 Ansvar för brott mot livsmedelslagen.................... .. 48 Övriga frågor................................................... .. 50 Utskottetshemställan........................................ .. 50 Reservationer ................................................... .. 55 Allmänna utgångspunkter(res. 1-6) ....................... 55 Importkontrollen (res.7-9)..................................... 58 Dricksvattnet (res. 10-16).................................... .. 61 Gränsvärden m. m. (res.17-22) ............................. .. 65 Tillsatser m. m. (res.23-25)................................... 68 Internationellt arbete(res. 26-27) .......................... 69 Organisationen av denallmänna offentliga livsmedelskontrollen (res. 28-32) .............................................................. .. 70 Köttbesiktningen (res.33) ................................... 74 Köttkontrollen i övrigt(res. 34-36) ......................... 74 Kontrollen avförpackningar och husgeråd (res. 37) .... 75 Offentligt kontrolleradegentillsyn (res. 38-39) .......... .. 76 Märkning av livsmedel(res. 40-48).......................... 77 Informafion och rådgivning(res. 49-52).................... .. 82 Utbildning (res. 53) ............................................. .. 83 Bestrålning av livsmedel(res. 54-56) ...................... 84 Ansvar för brott motlivsmedelslagen m. m. Bilaga1 (Lagförslaget)....................................... .. 90 Bilaga 2 (Offentligutfrågning) ........................... 94