bet · GC01FiU10 · 1988-12-31 00:00:00 — Per (), (), ()och () anser att den del av yttrandet - under rubrikenUrsprungs-märkning av kläder - som börjar med "ser"och slutar med "av näringsutskottet" bort ha följande lydelse: delarkommerskollegiums uppfattning att kravet på obligatorisk ursprungsmärkning böravskaffas. Som kollegiet har anfört är det tveksamt om märkningskravet harnågon betydelse från konsumentsynpunkt. Bestämmelserna innebär en extrabelastning för butikerna och förorsakar därmed ökade kostnader som till sistdrabbar konsumenterna. Kravet skapar också ett onödigt handelshinder. Ufifrånden ståndpunkt näringsutskottet företräder saknar frågan huruvidainternmodellen eller gränsmodellen skall tillämpas aktualitet. berörd del avmotion 1988/ 89:Fil8 (s) avstyrks därför av näringsutskottet. (vpk) och () anser att dendel av yttrandet -under - som börjar med"ser" och slutar med "avnäringsutskottet" bort ha följande lydelse: tillstyrker kravet i motion 1988/89:Fil8(s) på en ändring av bestämmelserna om obligatorisk märkning av kläder. Somanförs i motionen ökas behovet av ursprungsmärkning om importrestriktionerna påtekoområdet avvecklas. För importerade plagg bör gälla att märkningen skallvara gjord redan vid införseln till landet. förordar sålundaatt gränsmodellen införs. 7.Statligt stöd till tekoindustrin Per (), (), ()och () anser att den del av yttrandet - under rubrikenStatligt stöd till tekoindustrin - som börjar med "Näringsutskottetinstämmer" och slutar med "berörda delar" bort ha följandelydelse: Det industripolitiska stödet till tekoindustrin infördesår . I den proposition som låg till grund för riksdagsbeslutet uttalades(prop. 1970:41 s. 35) att det både från allmän näringspolitisk synpunkt och medhänsyn fill de internationella konkurrensregler som hade förbundit sigatt följa var viktigt att stödåtgärderna fick en i tiden begränsad utsträckning. Efter en nära 20-årig stödperiod måste nu tekoindustrin,menar näringsutskottet, börja inrikta sig på en verksamhet utan statliga stöd.Som anförs i motion 1988/89:Fi4 (m) bör inga nya permanenta stödformer införas. Av det sagda följer att näringsutskottet tillstyrkermotion 1988/89:Fi4 (m) och avstyrker motionerna 1988/89:Fil8 (s) och1988/89:Fi8 (vpk), alla i berörd del. 1988/89:FiU10 Bilaga 3 Yttrande NU Statligt stöd till tekoindustrin () och () anser att dendel av yttrandet -under rubriken till tekoindustrin - som börjarmed "instämmer" och slutar med "berördadelar" bort ha följande lydelse: Enligt näringsutskottets uppfattning krävs fortsattastödåtgärder fill förmån för tekoindustrin. Som har redovisats i inledningen avdetta yttrande har tekoindustrin en genomsnittligt sett sämre lönsamhet änflertalet andra branscher inom svensk industri. Till följd härav saknartekoföretagen riskkapital för offensiva investeringar. Sådana satsningar är,menar näringsutskottet, en förutsättning för att branschen skall kunnaförbättra sin konkurrenskraft gentemot utlandet och öka marknadsandelarna. I likhet med vad som sägs i motion 1988/89:Fi28 (c) ansernäringsutskottet att det kommande stödet till tekoindustrin bör utgå i form avutvecklingslån. Detta stöd är generellt och konkurrensneutralt och det är såkonstruerat att det stimulerar till utveckling och industriell förnyelse. kommer under våren 1989att behandla frågan om det framtida stödet till tekoindustrin. Näringsutskottetser därför inget skäl för att nu gå närmare in på utformningen avdetta stöd och avstyrker därför de här behandlade motionerna i ifrågavarandedelar. 9.Statligt stöd till tekoindustrin (vpk) anser att den del av yttrandet -under rubriken till tekoindustrin - som börjar med"instämmer" och slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse: När de nuvarande stödinsatserna till tekoindustrin upphörvid bör de, menar näringsutskottet, följas av ett nyttstödprogram. De kommande stödåtgärderna måste ha en offensiv karaktär.Ambifionen bör vara att det nya programmet skall främja investeringar i ochkunskap om ny teknik samt stimulera fill ökad export av svenska tekoprodukter.I program- met börvidare ingå olika utbildningsåtgärder. Problem och möjligheter som förekommer ismå och medelstora företag bör enligt näringsutskottets uppfattning särskiltuppmärksammas. Genom ett uttalande av av nu angiven innebördskulle mofionerna 1988/89:Fi8 (vpk) och 1988/89:Fil8 (s) bli helttillgodosedda såvitt de nu är aktuella. Med det sagda avstyrkernäringsutskottet berörd del av motion 1988/89:Fi4 (m). 1988/89:FiU10 Bilaga 3 Yttrande NU Per (), (), ()och () anser att den del av yttrandet - under rubrikenUtredning om konkurrensförhållanden - som börjar med "" och slutar med "har liberaliserats" bort haföljande lydelse: Regeringen redovisar i propositionen olika åtgärder somhar vidtagits för att förbättra konkurrensen i svensk ekonomi. Bl.a. sägs attvissa offentliga monopol har lösts upp. När regeringen sedan kommer till denaviserade utredningens uppgifter har frågan om de offentliga monopolensomfattning förbigåtts. anser att denna fråga är av centralbetydelse för möjligheterna att stärka konkurrensen i ekonomin. Utredningen bördärför ges i uppdrag att även analysera de lagar och bestämmelser som reglerarverksamheten i den offenfiiga sektorn och föreslå åtgärder som krävs för attöka konkurrensen och stärka konsumenternas ställning på dessa områden.Näringsutskottet tillstyrker sålunda motion 1988/89:Fi4 (m) i ifrågavarandedel. Däremot avstyrker näringsutskottetdet aktuella yrkandet i motion 1988/89 :Fi28 (c) om en förutsättningslösprövning av konkurrenssituationen inom tekosektorn. Som har nämntskommer det att ingå i utredningens uppgifter att studerakonkurrensförhållandena inom handeln. I detta sammanhang finns det ocksåanledning att erinra om SPK:s pågående översyn av priseffekterna till följd avatt importen av skjortor har liberaliserats. () och () anser att dendel av yttrandet -under - sombörjar med "Utifrån näringsutskottets" och slutar med "avriksdagen" bort ha följande lydelse: Regeringenredovisar--- (= avvikande mening 10) ifrågavarande tillstyrker också det aktuella yrkandet imotion 1988/ 89:Fi28 (c) om en förutsättningslös prövning avkonkurrenssituationen inom tekosektorn. Regeringen tycks utgå från att ettupphävande av importrestriktionerna på tekoområdet automatiskt leder till ensänkning av prisnivån på kläder i . Enligt näringsutskottets mening bördet ingå i utredningens uppgifter att pröva om konkurrenssituationen påtekoområdet är sådan att denna prissänkning skulle komma till stånd vid enavveckling av importbegränsningarna. mening bör däremot kravet i motion 1988/89:Fi8 1988/89:FiU10 (vpk) påen analys av "spekulationsekonomins" effekter för konkurrensen Bilaga 3 ochprisutvecklingen, vilket inte närmare utvecklas i motionen, inte föranle- Yttrande NU da något initiativ av . (vpk) och () anser att dendel av yttrandet -under - sombörjar med "Enligt näringsutskottets" och slutar med "avriksdagen" bort ha följande lydelse: tillstyrker däremot kravet i motion1988/89:Fi8 (vpk) på en analys av spekulationsekonomins effekter. Den kraftigavinstökningen i näringslivet och den snabba stegringen av aktiekurserna harfrämjat det spekulativa inslaget i företagens verksamhet. Ett stort antalföretag har blivit uppköpta. Enligt näringsutskottets meningbör den aviserade utredningen också ges i uppdrag att analysera konsekvensernaför konkurrensen och prisbildningen av denna utveckling. Främjande av högteknologisk industri Per (), (), (), (), () och () anser att dendel av yttrandet - under rubriken högteknologisk industri - sombörjar med "I " och slutar med "inte erforderligt"bort ha följande lydelse: Enligt näringsutskottets mening fäster moderatasamlingsparfiet och uppmärksamheten på en angelägen industripolifiskfråga. Denna har också tidigare tagits upp av , t.ex. i dessnäringspolifiska motion under föregående (motion 1987/88:N304). Densvenska industrin är i hög grad inriktad på traditionella industrigrenar. Devalveringarnaunder har starkt bidragit till att våra basindustrier harhaft en gynnsammare utveckling än övriga industrigrenar. Det starka beroendet av basindustrierna gör samtidigtSverige mer känsligt vid en konjunktursvängning. Dessutom präglasvärldsmarknaden för basindustriernas produkter av låg tillväxttakt ijämförelse med världshandeln med högteknologiska produkter. De högteknologiskaindustribranscherna är strategiskt viktiga och framtidsinriktade. Parallellt med en fortsatt satsning på de traditionellaindustrigrenarna måste därför , menar näringsutskottet, främjautvecklingen av den högteknologiska industrin. Regeringen bör låta utreda huren sådan utveckling kan stimuleras och därefter återkomma till medförslag fill åtgärder. Ett riksdagsuttalande av här angiven innebörd skulle helttillgodose det nu aktuella yrkandet i motion 1988/89:Fi5 (c). 14.Främjande av högteknologisk industri 1988/89:FiU10 PaulLestander (vpk) och () anser att följande stycke bort ' filiföras sist i yttrandet: Yttrande NU Näringsutskottetvill emellerfid erinra om den konkurrensnackdel som högteknologiska företag iSverige har på grund av teknikembargo mot . Deamerikanska embargobestämmelserna begränsar de svenska företagensexportmöjHgheter och hämmar därmed utvecklingen av vår högteknologiskaindustri. Arbetsmarknadsutskottetsyttrande Biiaga4 ' 1988/89: AUly '''" Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. Finansutskottethar berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1988/89:47 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. jämte de motioner som kankomma att väckas med anledning av propositionen inom arbetsmarknadsutskottetsberedningsområde. Aktuella mofionsyrkanden återfinns i motion1988/89:Fi5 (yrkandena 2, ö-8), moderata s.amlingspartiets kommittémotion1988/89:Fiö (yrkandena 1, 2, 4-8), folk-pariiets mofion 1988/89:Fill (yrkandena2 och 3), mofion 1988/89:Fil8 (yrkande 5) av och (),1988/89:Fi21 (yrkande 1 i motsvarande del) av m.fl. (mp),1988/89:Fi22 av () samt kommittémotion 1988/89:27 (yrkandena 2och 3) från . följande framställningen ansluter utskottet till disposifionen iproposifionen. Beträffande åtgärder för flyktingar redovisar utskottet sittställningstagande beträffande sådana åtgärder som kommer i fråga sedanuppehålls- och arbetstillstånd erhållits. För frågor om åtgärder före.dennatidpunkt hänvisas till socialförsäkringsutskottets yttrande tillfinansutskottet i detta ärende. Utskottettar inledningsvis upp vissa aspekter på arbetsmarknadens funktionssätt m.m. Ipropositionen ges en sammanfattande bild av den svenska ekonomin, vilken - ävenom vikfiga problem kvarstår att lösa - i flera avseenden är inne i en gynnsamperiod. Kännetecknande för den nuvarande högkonjunkturen är snabbproduktionsfillväxt och högt kapacitetsutnyttjande i näringslivet samt högefterfrågan på arbetskraft. Arbetslösheten låg tredje kvartalet 1988 på 1,7 %.Bland problemen på detta område nämns arbetskraftsbrist och en tilltagandeobalans på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsministerninformerar om att regeringen avser att bjuda in arbetsmarknadens parter till överläggningar kring frågor om den ökade efterfrågan på arbetskraft. Hon framhåller vikten av att industrins behov av arbetskraft tillgodoses för att förhindra inflationsdrivande flaskhalsar. Likaså måste rekryteringen fill vårdsektorn underlättas. skall människors önskan att arbeta bättre tas till vara. Detta gäller bl.a. de deltidsarbetslösa. Arbetslinjen bör ytterligaremarkeras enligt propositionen. Kontantstöd och åtgärder som beredskapsarbeteskall minimeras och större prioritet ges åt aktiva insatser för i första handflyktingar och andra invandrare samt arbetshandikappade. Vidare skall denyrkesmässiga och geografiska rörligheten underlättas. För att förverkliga deangivna målsättningarna föreslår arbetsmarknadsministern vissa omprioriteringaroch förstärkningar inom ramen för de befintliga arbetsmarknadspolitiskaresurserna. I propositionen framhålls att också regionalpolitiken kanbidra till att minska flaskhalsproblem och överhettningstendenser i ekonomingenom att främja en expansion av sysselsättningen inom sådana regioner därundersysselsättning råder. Såväl moderata samlingspartiet (Fiö) som (Fill) och (Fi5) instämmer på det hela taget med regeringensbeskrivning i fråga om problemen på arbetsmarknaden. Regeringens betoning avutbudshöjande åtgärder inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten är enligtmoderata samlingspartiet en riktig ambition. och centerpartietframhåller att åtgärderna inte är tillräckliga. För att ytterligare ökautbudet av arbetskraft föreslås i motionerna olika typer av åtgärder vilkaredovisas i det följande. lägger också regionalpolitiska perspekfiv påobalanserna på arbetsmarknaden. I partimotionen (Fi5) anförs att regeringenbortser från de regionala skillnaderna vad gäller syssselsättningsläget och attöverhettningen i koncentrationsorterna inte bemöts med tillräckliga åtgärder. Ytterligare ett sätt att förbättra den svenskaarbetsmarknadens funktionssätt vore enligt moderata samlingspartiet (Fiö) atttillåta etablering av enskilda arbetsförmedlingar vid sidan av den statliga.Motionärerna föreslår därför att arbetsförmedlingslagen (1935:113) ändras ienlighet därmed. Utan att framföra särskilt yrkande tar vänsterpartietkommunisterna upp hithörande frågor i sin motion 1988/89:Fi8. För att ökatillgången på arbetskraft är det enligt vpk viktigt att humaniseraarbetsplatserna och ge människorna bättre möjligheter till arbete på hemorten.Vpk framhåller betydelsen av en strikt lokaliseringspolitik i strid medmarknadskrafternas koncentrafionstendenser. de gröna avvisar i motion Fi21 regeringensproposition i dess huvuddrag och framför andra förslag i fråga om denekonomiska politiken, jordbrukspolitiken, arbetsmarknadspolitiken ochbostadspolitiken. Enligt finns behov av en långsiktig ekonomiskpolitik som främjar ett uthålligt solidariskt samhälle i balans med naturen.Arbetsmarknadsåtgärderna bör inte vara av kortsikfig karaktär och dikterade avden nuvarande situationen på arbetsmarknaden vad gäller t.ex. synen påasylsökande eller pensionärer som arbetskraftsreserv. Vidare kritiserasregeringen för att inte ta upp de långsiktiga konsekvenserna som vår livssfilhar för vården och arbetskraftsutbudet. Inom ramen för yrkande omavslag på proposifionen ställer sig partiet bakom regeringens förslag omflaskhalsutbildning (avsnittet Arbetsmarknadsutbildning). 1988/89:FiU10Bilaga 4 Yttrande AU Samhället står nu inför en utmaning vad gällerarbetsmarknadens funktionssätt i en situation av högkonjunktur ocharbetskraftsbrist. Den nya situationen bör enligt utskottets sätt att se genya möjligheter till utveckling både med tanke på de enskilda arbetstagarna ochmed tanke på sättet att organisera produktionen. För att tillgodose bl.a.industrins och vårdens arbetskraftsbehov är det nödvändigt attarbetskraftsutbudet ökar. Utskottet ställer sig bakom den allmänna inriktningför de arbetsmarknadspolitiska insatser som redovisas i propositionen. Detgäller bl.a. ansträngningarna att prioritera arbetslinjen. I motsats fill anser utskottet att riksdageninte bör avstå från att sakpröva de olika delförslagen i propositionen inomarbetsmarknadsutskottets område. Som utskottet ser det saknas i miljöparfietsmotion (Fi21) underlag för att i princip avslå vad som anförs i propositionenpå det arbetsmarknadspolifiska området. Till följd härav avvisar utskottetmofio-nens avslagsyrkande i denna del och övergår till att behandlaregeringsförslagen och till dem knutna motionsyrkanden. De aviserade överläggningarna med parterna bör kunna geuppslag som främjar utvecklingen på arbetsmarknaden. Utskottet förutsätter attöverläggningarna kommer att spänna över ett brett register och också omfattaåtgärder av det slag som tas upp i mofionerna. Därutöver vill utskottet införde kommande överläggningarna fästa uppmärksamheten på den ökande frånvaronsbetydelse för det totala arbetskraftsutbudet. Utöver den "positiva"frånvaron för föräldraledighet, studier m.m., föreligger en ökandesjukfrånvaro, som inger oro. Bakom denna utveckling ligger bl.a. arbetsmiljöproblemoch förslitningsskador. Utskottet hyser förhoppningen att man skall kunna kommatill rätta med en del av den ökande sjukfrånvaron genom de insatser påarbetsmiljöområdet som regeringen aviserat, bl.a. arbetsmiljökommissionen. När det gäller de regionala skillnaderna isysselsättningsläget vill utskottet hänvisa till det arbete som pågår inomutredningen om regionalpolitikens inriktning m.m. (dir. 1987:48). Enligt arbetsmarknadsutskottet är det angeläget att varoch en efter sin förmåga skall ges möjligheter att delta i arbetslivet. Dettagäller såväl handikappade och invandrare som andra grupper inkl. deltidsanställda.Utskottet har tidigare tillstyrkt särskilda åtgärder riktade fill deofrivilligt deltidsarbetslösa (AU 1987/88:11). I detta sammanhang villutskottet peka på betydelsen av att bl.a. sjukvårdshuvudmännen aktivt verkarför en större andel heltidstjänster. Utskottet har tidigare prövat frågan om översyn avarbetsförmedlingslagen i syfte att öppna möjligheter till arbetsförmedling ialternativa former (AU 1987/88:11 s. 22 ff). Utskottet förklarade då att detfaktum att gått sedan lagen kom fill innebär att den i vissaavseenden kan vara svår att tolka och tillämpa. Med hänsyn härfill samt fill desnabba förändringarna på arbetsmarknaden framstod den pågående översynen avlagen som angelägen. Utskottet har inhämtat att översynsarbetet beträffandearbetsförmedlingslagen befinner sig i ett avgörande skede. 1988/89:FiU10Bilaga 4 Yttrande AU Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionernaFi5 (yrkande 1988/89:FiU10 2), Fiö (yrkandena 1 och 4) samt Fi21 (yrkande 1 i motsvarande del). Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader (Bl.) Enligt propositionen är situationen för utländskamedborgare på arbetsmarknaden väsentligt sämre än för svenska medborgare.Enligt arbetskraftsundersökningarna uppgick arbetslösheten fill4,för utländska medborgare mot för svenska. För att förbättra invandrarnas inträde på den svenskaarbetsmarknaden föreslås i propositionen att arbetsförmedlingen tillförsytterligare resurser som skall användas för att förkorta väntefiden mellanbeslutet om uppehålls-och arbetstillstånd å ena sidan och kommunplacering ocharbete å den andra. Tillskottet skall avse en rörlig förmedlingsstyrka, riktadmot dem som vistas vid de olika mottagningsförläggningarna. Förmedlingsstyrkanskall bestå av arbetsgrupper om förslagsvis tre personer: en arbetsvägledare,en platsförmedlare och en representant för det regionala näringsHvet. Enligt proposifionenbör totalt ca 25 personer engageras i detta arbete under andra hälften /89. Kostnader för löner m.m. beräknas till . Med hänvisning till vad utskottettidigare anfört om angelägenheten av att alla efter sin förmåga ges möjligheteratt delta i arbetslivet har arbetsmarknadsutskottet för sin del ingen erinranmot vad som anförts i den nu redovisade delen av proposifionen. Utskottetfillstyrker därmed ett ramanslag på . till Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader på tilläggsbudget I. Arbetsmarknadsservice(B 2.) I propositionen anförs att det är viktigt att understödjade arbetslösa att flytta för att ta arbete på annan ort. Det är därför tid attinföra ett merkostnadsbidrag som skall ge viss ersättning för de merkostnadersom kan väntas uppstå vid etablering på den nya orten. Arbetsmarknadsministernföreslår att bidraget skall uppgå till . och kunna utgå till enarbetslös som inte har kunnat anvisas arbete på hemorten. Merkostnadsbidragskall då utgå vid anvisning till arbete på annan ort, dock inte i Stockholmslän samt i och kommuner. Bidrag bör inte heller få lämnas vidtillträde av den första anställningen efter avslutad utbildning om inteutbildningen är en fullföljd arbetsmarknadsutbildning. Vidare förutsätts attden nya anställningen beräknas vara . Arbetsmarknadsministernbedömer att ca 10 000 bidrag kan komma att beviljas under andra hälften avinnevarande budgetår, vilket motsvarar 50 milj.kr. I moderata samlingspartiets kommittémotion (Fiö) framhållsatt merkostnadsbidraget är ett nytt namn för starthjälpen, en bidragsform somtidigare avskaffats. Starthjälpen/merkostnadsbidraget kan liksom fidigare bidratill att göra den låsta arbetsmarknaden i något mer flexibel. Bidragetbör emellertid utgå oavsett var i landet en person får arbete. I mofion (Fill) uttrycks tillfredsställelseöver att flyttningsbidrag/merkostnadsbidrag återinförs. De regler som föreslåsför merkostnadsbidragen lämnar dock utrymme för godtycke ochtolkningssvårigheter, t.ex. vadgäller definition av "första anställning". Därför föreslås attriksdagen av regeringen begär en senare redovisning av hur reglerna tillämpatsi prakfiken. Centerparfietyrkar i kommittémotion Fi27 avslag på regeringens förslag om merkostnadsbidragoch vänder sig bl.a. mot att det enligt regeringen skall kunna utgå förflyttning även till expansiva kommuner som , , och Umeå.Detta innebär enligt att regionalt utsatta kommuner får än svårare attskapa förutsättningar för en varaktig sysselsättning. föreslår istället ett inflyttningsbidrag, som skulle gälla stödområdena,bergslagskommunerna och sydöstra med undantag av de mest expansivakommunerna inom dessa områden. Bidraget kan då fördubblas till . perperson och den arbetssökande få en mer rimlig täckning av sina flyttkostnader. AlfWennerfors (m) anför i motion Fi22 att behovet av vårdpersonal i länför närvarande är mycket stort. Därför bör merkostnadsbidrag få lämnas vidflyttning till arbeten även i om dessa avser hälso- ochsjukvårdssektorn. Utskottetvill inledningsvis instämma i vad som anförs i propositionen om vikten av attde arbetslösa inte hindras av ekonomiska orsaker från att ta arbete på annanort. Utskottet delar för sin del uppfattningen att det är motiverat att undantade tre storstadsregionerna. Detta bör gälla generellt och således också omfattavårdpersonal. förslag att bidrag endast skall gälla de utsattaregionerna - med undantag av expansiva kommuner inom dessa - innebär enligtutskottets mening en alltför snäv avgränsning med hänsyn till de arbetslösasintressen. Utskottetdelar uppfattningen i motion att merkostnadsbidraget liksom andranya stödformer efter en viss fid bör utvärderas. Utskottet utgår från att dettasker utan att gör något särskilt uttalande i frågan. Sammanfattningsvistillstyrker utskottet vad som anförs i propositionen om merkostnadsbidrag. De isammanhanget behandlade motionerna Fiö (yrkande 5), Fill (yrkande 3), Fi22 samtFi27 (yrkandena2 och 3) avstyrks. Enligtförordningen (1987:407) om flyttningsbidrag m.m. kan bidrag lämnas för s.k.sökanderesa för den som söker arbete på annan ort. Mellan och Finlandfår ersättning för sådana resor utgå. I propositionen föreslås på AMS initiativatt under innevarande budgetår personer från som söker arbete i Sverigeskall kunna få flyttningsbidrag i form av sökanderesa och traktamente enligtsamma regler som gäller för arbetssökande från Finland.Arbetsmarknadsministern beräknar att sökanderesor från kan komma attomfatta ca 1 500 arbetssökande under andra hälften av innevarande budgetår.Kostnaden för detta uppskattas till . Utskottetbiträder regeringens förslag vad gäller sökanderesor från fill . Sammanlagtföreslås ett förslagsanslag på . fill Arbetsmarknadsservice påtilläggsbudget I. Ikonsekvens med fidigare ställningstaganden tillstyrker utskottet den föreslagnamedelsanvisningen. 1988/89:FiU10 Bilaga 4Yttrande AU 11Riksdagen 1988/89.5 saml. Arbetsmarknadsutbildning (B 3.) För att tillgodose den stora efterfrågan på arbetskraftinom främst fillverk-ningsindustrin och vårdsektorn bör enligt propositionenden s.k. flaskhalsutbildningen utökas inom ramen för utbildning iföretag.Förutom att företagen får ökad kompetens uppstår också en företagsinternrörlighet, som kan leda fill att nya personer, t.ex. arbetslösa, fåranställning. I nuvarande konjunkturläge bör enligt proposifionen större kravpå motprestation i form av anställning av arbetslösa ställas på deindustriföretag som erhåller bidrag.