bet · GC01KrU21 · 1988-12-31 00:00:00 — Tekniken gör det även möjligt att ge bättre service till olikahandikappgrupper. I anslagsframställningen nämns som exempel att synskadadesom har svårt att läsa textremsan i utländska program kan få texten uppläst ien separat ljudkanal. Provsändningarmed NICAM-systemet pågår i de båda kanalerna över vissasändare. I proposidonen föreslås - vilket utskottet i det föregående hartillstyrkt - en komplettering av investeringsplan för att utsträckamöjligheten till stereo/flerljudssändningar till hela landet. För att ta emotsändningarna krävs dock dllgång till de nyare TV-mottagare som kan ta emotNICAM-sändningarna. Närdet gäller motionärernas synpunkter på kabelnätens användning för informadontill synskadade vill utskottet erinra om att sex kommersiella företag står förkabelanslutningen av av de anslutna hushållen i . somgenom sin kabel-TV-division står för huvudparten av kabelutbyggnadeni har ca 470 000 hushåll i ca 100 kommuner 1988/89:KrU21 anslutna.Vid sidan av är det fem privata företag - , ,Kabelvision, AB Finnvik och on - som dominerar marknaden. Utskottet konstaterar att olika möjligheter att underlättaför synskadade att ta del av TV-program undersöks inom . Någonriksdagens åtgärd med anledning av motion Kr204 är enligt utskottets meninginte påkallad. I motion Kr210 (fp) föreslås att TV:s aktualitetsprogramför invandrare skall textas till svenska. Motionären påpekar att imagasinsprogrammet Mosaik, som vänder sig till de turkiska, grekiska ochserbokroatiska grupperna i ; är alla inslag från utlandet översatta tillsvenska. De nyhetsprogram på resp. invandrarspråk som sänds föreMosaik är däremot inte översatta till svenska. Motionären hävdar att mångasvenska tittare upplever det som en brist att inte kunna få del av denfördjupade information som ges i dessa nyhetsprogram. Vid behandlingen av förslag med samma syfte somdet här aktuella underströk utskottet (KrU 1987/88:11 s. 20) att textning påsvenska av program på invandrarspråk är ägnat att förbättra förståelsen hos densvenska befolkningen för invandrarna och öka kunskapen om deras hemländer. Vidarelämnade utskottet följande redovisning. har successivt utökat textningen avprogram för invandrare. Resurserna koncentreras till aktuella magasinsprogramav typ Mosaik som bl.a. syftar till att öka förståelsen för invandrarnaskulturer. Dessa program har också fått förlängd sändningsdd på bekostnad av derena nyhetsprogrammen. Dessa senare textas inte till svenska. Av pedagogiskaskäl textas inte vissa barnprogram. Situadonen har inte förändrats . I detta sammanhang vill utskottet påpeka att textning avnyhetsprogrammen är en fråga om tillgängliga resurser. Enligt vad utskottetinhämtat är målsättningen för nyhetsprogrammen där inslagen i huvudsak kommerfrån resp. invandrarland att de skall vara helt aktuella. Det innebär bl.a. atttiden för textning fill svenska är mycket knapp. För inslagen i magasinsprogrammetMosaik föreligger inte samma krav på aktualitet. Med hänvisning till det anförda och till programbolagenssjälvständighet avstyrks motionen. Radions och TV:s ansvar när det gäller speglingen avmissbruk av alkohol i programmen poängteras i motionerna Kr269 (m) och Kr307(c,fp). Motionärerna anser att den viktiga opinionsbildande roll som främst TV- men även radioprogrammen - har i alkoholpolitiska frågor bör uppmärksammasmer än vad som är fallet. Enligt motion Kr269 bör information om alkohollämnas genom korta program på bästa sändningstid ianslutning till nyhetssändningarna i riksradion och televisionen. Förslag med samma syfte som de här aktuella har utskottetbehandlat vid flera dllfällen tidigare (se senast KrU 1987/88:11 s. 21).Utskottet har därvid understrukitatt det är angeläget att man i programverksamheten iakttar 1988/89KrU21 varsamhetvid speglingen av bruket av olika gifter, t.ex. alkohol. Radions ochtelevisionens genomslagskraft medför att ett stort ansvar vilar på programföretagen.Det är därför vikdgt att program som speglar bruk och missbmk av alkohol ochdroger inte förhärligar detta och på så sätt bidrar dll en falsk bild avverkligheten. I detta sammanhang vill utskottet även framhålla attutskottet vid behandlingen med anledning av modonsförslag ominformation i radio och TV i hälsofrågor hänvisade till att det i avtalen medde sändande programbolagen finns bestämmelser av innebörd bl.a. attprogrambolagen skall bedriva programverksamheten med beaktande av resp. mediumscentrala ställning i samhället och dess betydelse för den fria åsiktsbildningenoch att programmen skall ge kunskaper. Utskottet anförde vidare följande. Av föreskrifter som ansluter till de nämnda framgår attprogrambolagen dels skall ge den allsidiga informadon som medborgarna behöverför att vara orienterade och ta ställning i samhällsfrågor, dels sdmulera tilldebatt kring vikdgare samhällsfrågor (se närmare härom bl.a. 7 § avtalet mellanstaten och ). Det kan också nämnas att det finns enavtalsföreskrift om att programbolag på begäran av statlig myndighet skall sändameddelande som är av vikt för allmänheten. Denna möjlighet har utnyttjats bl.a.av i dess upplysningsverksamhet. Utskottet vill här ocksåframhålla att det sänts program i såväl TV som radio medupplysning om effekter av narkotikabruk och spritmissbruk. Utskottet som utgick från att frågan om inslagen av brukav alkohol i radio-och TV-program fortlöpande uppmärksammas av programbolagenavstyrkte motionerna som avslogs av . Utskottet vidhåller sitt ovan redovisade ställningstagandebeträffande programbolagens ansvar. Med hänvisning till vad som anförts ochtill programbolagens självständighet avstyrker utskottet motionerna Kr269 ochKr307. Enligt hemställan i motion Kr352 (m) bör avregeringen begära förslag om bättre utnyttjande av radio och TV i elementärnaturkunskap inom skolan samt i informadonen till allmänheten. Medanledning av modonen vill utskottet anföra följande. Utbildningsradion producerar och sänder program inaturkunskap såväl för skolundervisningen som för vuxenutbildningen. Bland de aktuella programmen för låg- ochmellanstadiet finns i naturen och Naturbilder. För högstadiet och gymnasieskolan sänds sedan hösten 1988bl.a. programmet Runt i , i vilket förklaras hur olika landskapstyperhar utvecklats och förändrats av människan. Vidare kommer från hösten 1989program om att sändas i TV. Utbildningsradion inleder också en storserie TV- och radioprogram om naturvetenskap för vuxna - Elementa. I dennaserie behandlas i olika avsnitt ämnesområdena jord, berg, luft och vatten ochmiljövård. Allaprogram i radio och TV från utbildningsradion sänds i etern. kan skolor ochstudieförbund kostnadsfritt låna programmen från landets ca 1988/89:KrU21 75AV-centraler. Utskottetvill även påpeka att folkbiblioteken numera har möjlighet att efter tecknandeav avtal med spela upp samt låna ut avutbildningsradion producerade radio- och TV-program. Mothär angiven bakgrund anser utskottet att någon åtgärd med anledningav motion Kr352 inte är påkallad. DåSveriges Lokalradio inrättades (prop. 1975:13, KrU 1975:6, rskr.1975:82) var syftet att lokalradion skulle motverka de starkakoncentrafions-tendenserna på olika samhällsområden. De 24 länsvis organiseradelokalradiostationerna fick i uppgift att ge ortsanpassad information i form avnyheter, debatter och serviceprogram med samhällsinformation, spegla ochakdvera det lokala kulturHvet men också förströ och underhålla. Lokalradiongavs genom riksdagsbeslut ställning som dotterbolag till . radiobeslut innebar att fick den nuvarandekonstmktionen, där är dotterbolag i en koncern.Lokalradion har byggts upp successivt. Från att ha sänt - s.k. fönster - iP3-nätet pågår en utbyggnad av det fjärde FM-nätet som i huvudsak är förbehållet lokalradion. kommer denna utbyggnad att vara slutförd och samtliga lokalradiostadoner sänder då på egen frekvens. kommer lokalradions sändningar att uppgå . Härav svarar egenproducerade program för ca . De olika lokalradiostationernas sändningsdd varierar något. sänder 16 dmmar per dag medan Radio och Radio sänder under vardagar. Övriga lokalradiostado ner sänder dll samt fyra dmmar . Det finns numera en 25 :e lokalradiostafion - Radio - som dock inte dlldelats fasta resurser. Förslagsom syftar till att stärka och bygga ut lokalradion förs fram i fyra motioner. Imotionerna Kr354 (c) och Krl5 (c) uttalas att utbyggnaden av lokalradionssändningar i FM 4-nätet bör fullföljas genom bl.a. följande åtgärder: - En plan för höjd grundbemanningbör utformas. Det synes rimligt att ingen station har färre än 40 anställda1993. - Stationer som arbetar undersärskilda betingelser bör kunna tilldelas ytterligare medel för extra bemanningbl.a. för att kunna fullfölja uppgiften som allmän serviceradio. Ytterligare engrund för resursförstärkning är om stationen sänder på flera invandrarspråk. - För att lokalradion skall kunnaspela en aktiv roll i regionens kulturliv måste resurser avsättas förbeställningsarbeten och engagemang av frilansmedarbetare. - Samverkan mellan regionalakulturinstitudoner och lokalradion måste förbättras. Samverkan mellan lokalradion och riksradions distriktmåste krafdgt 1988/89:KrU21 förbättras. Motionärerna vill att skall ställa sig bakomdessa synpunkter. Även i motion Krl6 (c) förordas en förstärkning avlokalradions resurser. Vidare begär motionärerna att regeringen skall utarbetaen långsiktig plan för en fortsatt uppbyggnad av lokalradion. Enligt motion Krl2 (s) spelar lokalradion en allt störreroll i medieutbudet. Modonärerna anser därför att lokalradion skall få ökaderesurser så att verksamheten kan utvecklas i fråga om kvalitet, sändningsdderoch serviceberedskap. Utskottet vill erinra om att moderbolaget fördelar de avriksdagen beräknade medlen mellan de olika företagen inom Radio-koncernen.Lokalradions ledning fördelar tilldelade resurser mellan stadonerna ochkontrollerar att stadonernas programutbud svarar mot lokalradions uppdrag.Lokalradiostationerna har gentemot lokalradions ledning en långtgåendesjälvständighet i fråga om programutbudet. Lokalradions successiva inträde i FM 4-nätet och den isamband därmed växande programproduktionen genomförs med i stort settoförändrade resurser. radiobeslut förutsattes dock att omprogramprodukdo-nen för FM 4-nätet krävde resurstillskott, borde principernaför programsättning i radio i sin helhet underställas regering och riksdag förprövning. Lokalradions planering förverksamhetens inriktning och utbyggnad . Som framgårav ett tidigare avsnitt i betänkandet har regeringen ännu inte tagit ställningdll det tilläggsäskande som moderbolaget lagt fram med anledning av vad somredovisats i . Med hänvisning dll det anförda anser utskottet attmotionerna Kr354 yrkande 1, Krl2, Krl5 yrkande 2 och Krl6 inte bör föranledanågon åtgärd. Enligt motion Krl4 (m) bör samarbetet mellan riksradionoch lokalradion byggas ut. Motionärerna anser att riksradion i högre grad änvad som är fallet bör utnyttja lokalradions resurser. Härigenom skullebehovet av regionalt utplacerad personal inom riksradion minska. Vidare börenligt modonen fler lokalradioprogram sändas i riksradion. I motionerna Kr354 (c) och Krl5 (c) framhålls attsamverkan mellan lokalradion och riksradions distrikt måste förbättras. Lokalradion redovisar i sin anslagsframställning tillmoderbolaget det samarbetsavtal som ingåtts mellan Riksradion ochLokalradion. Lokalradion anför bl.a. följande. I samband med de första lokalradiostationernas inträde iFM 4 tecknades ett nytt samarbetsavtal med Riksradion. Detta avtal reglerarsåväl förhållandena för de stationer som sänder i FM 4 som för de som tillsvidare är kvar i P3. Avtalet utgår från det beslut som styrelsefattat om parallellsändningar. Vad gäller nyhetsservicen innebär avtalet att såvälriksradions som lokalradions sändningar får samsändas av bolagen. I det sammanhanget bör noteras att lokalradions telegramservice dll Ekoredaktionen ökat krafdgt -, Lokalradion har tidigare förklarat sig beredd attförbättra förutsättningar- 1988/89:KrU21 na för Ekots riksbevakning. Detkan ske genom att Ekots korrespondenter ute i landet placeras pålokalradiostationer som bedöms som mest intressanta och relevanta förbevakning. Därigenom skulle Ekot på ett bättre sätt kunna tillgodogöra siglokalradions väl utvecklade nyhetsnät. Lokalradion har också ett väl fungerande samarbete med TT.På det sättet bidrar lokalradion till att mångfalden vad gäller riksnyheterutökas. Lokalradion har fri tillgång till riksradionsgrammofonarkiv och pressarkiv. Denna fria tillgång är kopplad till dentelegramservice som lokalradion tillhandahåller riksradion. Enligt vad utskottet inhämtat söker man från såvälLokalradions som Riksradions sida att få till stånd samverkan och gemensamtutnyttjande av bl.a. lokaler och tekniska resurser. 1 detta sammanhang vill utskottet erinra om föredragandestatsrådets uttalande radioproposition rörande samarbetet mellanriks- och lokalradion. Han konstaterade bl.a. följande (prop. 1985/86:99 s.41). De förhoppningar som uttrycktes beträffande ettomfattande programmässigt samarbete mellan riks- och lokalradion har intekunnat infrias. Till stor del beror det på att produktionen utvecklats i såolika banor i riks- och lokalradion. Det har vidare inte saknats tendenser tillrevirtänkande. Jag finner för egen del ingen anledning att nu förorda någonändring av de båda bolagens uppdrag. Däremot anser jag att bolagen noga börfölja utvecklingen och på alla sätt försöka få till stånd ett samarbete när såär motiverat av ekonomiska skäl och där detta inte rubbar förutsättningarnaenligt det uppdrag som resp. bolag har. Utskottet anslöt sig i sitt av godkändabetänkande till bedömningen. Utskottet ansåg att den i propositionen lämnaderedovisningen samt den information som lämnats utskottet av bl.a. cheferna förSveriges Riksradio och Lokalradio visade på att det är möjligt attytterligare fördjupa samverkan mellan riksradion och lokalradion. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning. Iöverensstämmelse med vad utskottet anfört i det föregående omrationaliseringsverksamheten inom måste såvälprogrambolagen som moderbolaget verka för ett utbyggt samarbete såväl vadgäller programverksamheten som i tekniska och administrativa frågor mellanRiksradion och Lokalradion. Med hänvisning till det anförda och till programbolagenssjälvständighet avstyrker utskottet motion Krl4 yrkande 4 samt motionerna Kr354och Krl5 i här aktuella delar. Styrelsen för Lokalradion beslutade med stödav att Radio och Radio programverksamhetskulle skiljas åt i samband med FM 4-starten . RadioSjuhärad har därmed fått karaktären av en 25:e lokalradiostation. Lokalradion framhåller i anslagsframställningen tillmoderbolaget för att Radio måste fr.o.m. få fasta resurser motsvarande verksamhet på normalstation på den s.k. 6-timmarsnivån. Moderbolaget har i sin anslagsframställning beräknat att det inom ramen för ett medelstillskott om 41,6 milj. kr. skall finnas ekonomiskt utrymme för att säkra Radio fortsatta verksamhet. I modonerna Kr8 (c) ochKrl3 (m) föreslås att i en framställning dll 1988/89: KrU21regeringen skall uttala sig för att Radio skall bli en självständiglokalradiostation. Utskottethar i det föregående (s. 12) tillstyrkt regeringens förslag att skall tillföras det angivna medelsdllskottet. Utskottet utgårfrån att moderbolaget vid fördelningen av medel til) programbolagen kommer attge Lokalradion det resurstillskott som krävs för att Radio skall fåställning som normalstadon. Någon åtgärd med anledning av motionsyrkandenaär därför inte erforderlig. redovisat i det föregående kommer utbyggnaden av det fjärde FM-nätetsom i huvudsak är förbehållet lokalradion att ha slutförts under hösten 1989.För närvarande sänder 20 lokalradiodistrikt i FM 4-nätet.Lokalradiostationernas sändningsdd per dag varierar, som tidigare angetts, frånca . När en lokalradiostadon inte har egna sändningarsker utfyllnad genom att riksradioprogram sänds i FM 4-nätet genom s.k.tappning. Härigenom sänds program dygnet runt, något som är motiverat bl.a. avberedskapsskäl. I fråga om tappningsrätten uttalade utskottet vid behandlingenav radioproposition att utskottet med hänsyn dll Radioskulturpolitiska ansvar ansåg sig kunna förutsätta att FM 4-nätet inte kommeratt utnyttjas på det sättet att nätet utöver lokalradions egna sändningarkommer att domineras av Riksradios program 3, som huvudsakligeninnehåller underhållning och lätt musik. Styrelsenför har lagt fast regler för tappningsrätten.Dessa regler som gäller till dess att samdiga lokalradiostationer i oktober1989 har gått över till FM 4-nätet innebär att. när lokalradiostationen intehar egna sändningar får tappning av riksradioprogram i FM 4 ske enligtföljande regler.' ca 06.00 och ca 19.00 får tappning ske ur P 1 Mellan kl. ca 19.00 och ca24.00 får tappning ske ur P 2 Mellan kl. ca 24.00 och ca 06.00 får tappning skeur P 3 Dessaregler kridseras i fem motioner. I motion Kr308 (m) anförs att det inte ärrimligt att reglera tappningsrätten. Lokalradiostationerna bör ha rätt attfritt tappa från de övriga radiokanalerna. De fastslagna tappningsreglerna sominnebär att P3 får tappas endast kommer att begränsa stationernasmöjligheter att skapa en attraktiv kanal med lokal profil. I huvudsak sammaåsikter förs fram i modon Krl4 (m) samt i motionerna Kr354 (c) och Krl5 (c).Motionärerna anser att samdiga lokalradiostationer framöver bör få fritappningsrätt. Imodon Kr249 (fp) förordas att lokalradiostationerna skall få en flexibeltappningsrätt. Till en början bör de två radiostationerna i - RadioKrisdanstad och Radio - få rätt att fritt tappa från riksradioprogram. Utskottetkonstaterar att beaktat kulturutskottets ovan redovisadesynpunkter beträffande lokalradiostationernas tappningsrätt. Vid behandlingenvåren av motionsförslag med samma syfte som de nu föreliggande betonade utskottet(KrU 1986/87:11 s. 25) Lokalradions ansvar för attupprätthålla kvalitet och variation i programutbudet. Under den nu1988/89:KrU21 löpande avtalsperioden, uttalade utskottet, borde det ankomma påSveriges att pröva frågan om eventuella ändringar itappningsreg-lema. Vidare anförde utskottet att sådana ändringar måste bygga påöverenskommelse mellan programbolagen. En fömtsättning härför är i sin tur attdet inte föreligger upphovsrättsliga hinder. Utskottet vill framhålla att de nuvarande reglerna omtappningsrätt har gällt . Enligt vad utskottetinhämtat kommer en utvärdering av tappningssystemet att genomföras undersommaren 1989. Avsikten är att Lokalradion skall besluta om programsättningenunder då de sista fem lokalradiostadonerna börjar sända i FM4-nätet. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att motionernaKr249, Kr308, Kr354 yrkande 2, Krl4 yrkande 3 och Kr 15 yrkande 3 inte erfordrarnågon åtgärd. I motion Kr248 (fp) redovisas att Radio isamarbete med text-TV genomförde en försöksverksamhet som innebär attlokalradiostationens nyheter publicerades i text-TV. Motionärerna vill attdenna försöksverksamhet skall återupptas och att samtliga lokalradiostationerdagligen skall göra sammanfattningar av nyhetssändningarna för publicering itext-TV. Med anledning av motionärernas förslag vill utskottetframhålla att nyheter och fakta utgör basen för lokalradions programverksamhet.Otvivelaktigt skulle en utbyggd lokal nyhetsservice enligt motionsförslagetvara av intresse främst för hörselskadade men även för de lyssnare som av olikaskäl inte har möjlighet att följa resp. lokalradiostations sändningar.Utskottet vill dock peka på att denna nyhetsservice är resurskrävande både ifråga om ekonomiska insatser och utrymme i text-TV. Med hänvisning till det anförda och till programbolagenssjälvständighet avstyrks motion Kr248 i här aktuell del (yrkande 2). I motion Kr248 (fp) begärs att Lokalradion och televerketfår i uppdrag att göra lokalradiosändningar tillgängliga per telefon. Motionärerna anser att om lokalradiostationernassändningar kopplades fill telefonanläggningen skulle man oberoende avvistelseort kunna "ringa upp" lokalradiostationer för att avlyssnaaktuell sändning. Vid behandlingen av ett motionsförslag medsamma syfte som det här aktuella uttalade utskottet (KrU 1986/87:11 s. 15) atten sådan utökad service skulle underlätta för många människor att hållakontakten med hemorten och alltså vara av värde. avslog motionen somavstyrkts av utskottet med hänvisning fill lokalradiostationernas självständigabeslutanderätt samt till möjligheterna för lokalradion att träffaöverenskommelse med om en sådan verksamhet som motionärernaefterfrågade. Enligt vad utskottet inhämtat pågår inom försöksvisen verksamhet av det slag som motionärerna efterlyser. Utskottet finner inteanledning att ändra uppfattning rörande det i motionen upptagna spörsmålet.Motion Kr248 yrkande 1 avstyrks alltså. Lokalradions möjligheteratt sända viktigt meddelande till allmänheten tas 1988/89: KrU21 upp imotionerna Kr354 (c) och Krl5 (c). Motionärerna hävdar att om enlokalradiostation skall kunna bryta de tre riksprogrammen för att sändameddelande om allvarliga olyckor krävs att Riksradions centrala ledning lämnarmedgivande i varje särskilt fall. De anför att tekniska och administrativalösningar bör tillskapas för att lokalradiostationerna skall kunna göra lokalainbrytningar i riksprogrammen när det föreligger allvarligt nödläge som kräveratt viktig information utan onödigt dröjsmål kan förmedlas direkt tillallmänheten. Enligtavtalen mellan staten och programbolagen inom skallbolagen på begäran av stadig myndighet sända meddelanden som är av vikt förallmänheten. Bolagen har skyldighet att se till att meddelandet ges en lämpligutformning och att det inte genom sin omfattning eller på annat sätt inverkarmenligt på programverksamheten. för etermedieberedskap i fred har fastställts avSveriges Radios koncernledning för att användas vid sändning av vikdgtmeddelande till allmänheten. Denna instrukdon som upprättats inom SverigesRadios beredskapsavdelning bygger på och är ett komplement till skriftenSamordning av rundradioverksamheten i krig, vid kris och katastrof - SAMRIK -som utarbetats av och . Iinstrukdonen föreskrivs beträffande larmplaner då lokalradion är bemannad attdet är lokalradiostationens sändningsledare som kontaktar rikskanalerna viariksradions jourhavande sändningsledare. Vidare skall all återutsändning avviktiga meddelanden dll allmänheten i rikskanalerna ske genom koordineringmellan lokalradiostationens och riksradions sändningsledare. Beträffandelarmplan då lokalradion inte är bemannad påpekas att riksradion alldd ärbemannad. Riksradions sändningsledare skall svara för all koordinering avnämnda meddelanden i samdiga rikskanaler i radio, TV och . Riksradionsjourhavande sändningsledare svarar också för att lokalradion larmas. IRiksradions jourhavande sändningsledares arbetsuppgifter ingår även att larmanyhetsredaktionerna inom radio och TV. Iinstruktionen lämnas anvisningar och råd för hur Radiossändningsledare skall agera vid olika olyckstillfällen, t.ex. trafikolyckor,tele- och elavbrott, oväder, sjöräddning, falsklarm på tyfon- och telesystemm.m. Iinstruktionen lämnas en kortfattad redovisning för radiobolagens organisadon. Ipresentationen av lokalradion anförs bl.a. att enligt avtal med SverigesRiksradio har lokalradiostation, som ej sänder i den nya programkanalen P4,rätt att bryta pågående riksprogram i P3 för ett viktigt meddelande tillallmänheten. Stationer som sänder i P4 kan ej sända i P3. Utskottet vill erinraom att kommer samtliga lokalradiostationer att sända över FM4-nätet, dvs. Detär enligt utskottets mening angeläget att sändningar av viktiga meddelanden till allmänheten kan ske snabbt och säkert i samtliga eterme diekanaler. I detta syfte har koncernledning fastställt vissa regler och anvisningar vilka utskottet i allt väsenthgt redovisat i det föregående. Enhgt vad utskottet inhämtat planerar Riksradion att inrätta en 27 särskildnattredakdon som skall samordna all verksamhet inklusive teknik 1988/89:KrU21 .