bet · GC01FiU26 · 1988-12-31 00:00:00 — Statlig lokalförsörjning (prop. 1988/89:100 bil. 2 och 9) 1988/89 FiU26 1 detta betänkande behandlar utskottet delar avbudgetpropositionens bilaga 2Gemensamma frågor och bilaga 9Finansdepartementet samt fyra mofioner, som tar upp frågor rörande statliglokalförsörjning och hyreskostnader för lokaler. Utskottetgodkänner de i propositionen angivna riktlinjerna för den statligalokalförsörjningen, fillstyrker förslagen till anslag för byggnadsstyrelsensamt godkänner förslaget till treårsplan för byggnadsprojekt för civila myndigheter.Samtliga motioner avstyrks av utskottet. Moderatasamlingsparfiet, folkparfiet och centerparfiet avlämnar en gemensam ochmiljöpartiet en egen reservafion angående rikfiinjer för den stafiigalokalförsörjningen och verksamhet. Moderata samlingspartietreserverar sig angående försäkringskassornas lokalanskaffning. Moderatasamlingspartiet och avlämnar en gemensam motiveringsreservationrörande frågan om en utvidgning av prisregleringslagen fill att omfatta ävenlokalhyror. Tvåsärskilda yttranden fogas fill betänkandet. kommunisternabehandlar i sitt yttrande frågan om en sammanslagning av , och miljöparfiet tar upp lokaliserings-beslutetangående mafemafiskt centrum i . Regeringenhar i proposition 1988/89:100 bilaga 2 (gemensamma frågor) -efter föredragningav statsrådet - under punkt 5 berett fillfälle att tadel av vad som anförts om statlig lokalförsörjning. Regeringenhar i proposifion 1988/89:100 bilaga 9 () -efterföredragning av statsrådet - under litt. C Statliglokalförsörjning (s. 28-50) 1.föreslagit atf godkänna rikfiinjer för hantering av lokalkostnader ienlighet med vad som förordats i propositionen. 1Riksdagen 1988/89. 2. föreslagit att godkänna rikfiinjer församordnad statlig 1988/89:FiU26 lokalförsörjning i enlighet med vad som förordats i propositionen, 3. berett tillfälle att ta del av vad somanförts om genomförande av samordnad statlig lokalförsörjning, (C 1) föreslagit att fill /90 anvisa ett förslagsanslag av , (C 2) 1. föreslagit att godkänna treårsplanenför investeringar m.m. i enlighet med vad som förordats i propositionen, (C 2) 2. föreslagit atf fill Investeringar m.m.för /90 anvisa ett reservationsanslag på 1 , (C 3) föreslagit att fill Inredning ochutrustning m.m. för /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1988/89:Fi403 av Axel och (bådas) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt även lokalhyror skall omfattas av eventuella framtida generella prisstopp, 2. att som sin mening ger regeringen fillkänna att statliga organ och andra myndigheter i sin budget bör belastas med de reella hyreskostna derna. 1988/89:Fi404 av och (s, m) variyrkas att hos regeringen begär atf regleringsbrevet omanskaffning av lokaler åt försäkringskassorna indrages och atf nyttregleringsbrev med beaktande av mofionens synpunkter utfärdas. 1988/89:Fi409 av m.fl. (m) vari yrkas atfriksdagen med anledning av proposition 1988/89:100 bil. 2 punkt 5 och bil. C, punkterna 1-3 beträffande systemet för statens lokalförsörjning ochfastighetsförvaltning hos regeringen begär förslag om en effekfivisering ienlighet med vad som i mofionen anförts. 1988/89:Fi415 av m.fl. (mp) vari yrkasatt begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att göraen översyn av funktion och att utarbeta ett förslag till nyaregler för statliga myndigheters lokalförsörjning. Riktlinjer för den statliga lokalförsörjningen I budgetpropositionen sammanfattas rikfiinjerna för denstatliga lokalförsörjningen i följande fem punkter. - Myndigheterskall kunna tillgodoräknas lokalbesparingar för att omfördela tillverksamheter. - Myndighetermåste finansiera utökade lokalkostnader genom omprioriteringar. - Statliglokalförsörjning skall samordnas så långt som möjligt och kompe- 1988/89:FiU26 skall samlas och utvecklas. - Stafiigafastighetsförvaltare och lokalhållare skall så långt som möjligt samordna sittagerande på lokala marknader. - Statligalokalhållare skall fillämpa en gemensam standard för lokaler av generellkaraktär. Med statliga lokalhållare avses här , destafiiga affärsverken och fortifikafionsförvaltningen. I motion Fi409 av m.fl. (m) konstateras attmarknadsvärdet på enbart de statsägda fasfigheter som byggnadsstyrelsenförvaltar kan uppskattas fill , vilket näsfan motsvararvärdet av fastighetsbeståndet hos samtliga försäkringsbolag. En effekfivareförvaltning borde enligt motionärerna kunna ge miljardvinsfer . Mednuvarande ordning har emellerfid en monopolställning. Sommotionärerna ser det kan en effekfiv och kundvänlig ordning av statenslokalförsörjning endast ske om byggnadsinnehav överförstill fristående fastighetsbolag som får verka i konkurrens med andra sådanaföretag på marknaden. I motionen framhålls att de föreslagna fasfighetsbola-genefter bildandet kan introduceras på börsen. Dessa fastighetsbolag kan sedanefter hand privatiseras, vilket bl.a. bör leda till atf kapitalmarknaden kanutnyttjas för investeringar. Därigenom minskas det statliga kapitalbehovet,vilket innebär att ett belopp motsvarande räntan på influtna medel frånaktieförsäljningen drar ner det statliga budgetunderskottet. Även i motion Fi415 av m.fl. (mp) krävsnya riktlinjer för handhavandet av den statliga lokalförsörjningen. Starkkrifik rikfas mot både vad gäller anskaffande av lokaler ochunderhållet. Mofionärerna kräver atf en utredning tillsätts för utarbetande avnya rikfiinjer. Utskottet har inget att erinra mot de ibudgetpropositionen angivna förslagen till riktlinjer för den statligalokalförsörjningen. Detsamma gäller ställningstagandet i propositionen vadbeträffar samordningen mellan ! Som framhålls i proposifionen bör dessamyndigheter fortsätta sin verksamhet som separata myndigheter. I dettasammanhang behandlas också frågan rörande affärsverkens möjlighet att väljabyggnadsadministratör. Utskottet delar föredragandens uppfattning att detnuvarande obligatoriet för vissa affärsverk att anlita förbyggnadsadministration bör upphöra. Med anledning av motionerna Fi409 och Fi415 vill utskottetanföra följande. behandlade utskottet (FiU 1987/88:26, rskr.338) en mofion med i stort sett samma innehåll som i mofion Fi409. Utskottetframhöll att utskottet infe delade uppfattningen attbyggnadsstyrelsens fastighetsförvaltning skulle bli effektivare om den deladesupp på flera fastighetsbolag. De ökade kraven på statsförvaltningen när detgäller planering, samråd, angelägenhetsgradering och besparing fillgodoses bådeenklare och effekfivare, om förvaltningen är samlad under en enhet. Dettahindrar nafurligvis inte att som ett led i en effektiv fastighetsförvaltning ivissa fall bör överväga försäljning av fastigheter. Det 1988/89:FiU26 kan varamofiverat antingen av atf lokalerna är obehövliga eller att inhyrning avlokaler är fördelaktigare ur kostnadssynpunkt. Utskottet underströk även att envikfig innebörd av de allmänna riktlinjerna för den statliga lokalförsörjningenmåste vara atf årskostnaden skall vara avgörande vid myndigheternas val avlokaler. Eget stafiigt byggande eller ägande av fasfigheter skall inte vara ettsjälvändamål för den stafiiga lokalförsörjningen. Utskottetfinner inte anledning att ändra sitt ställningstagande fill förslagen i motionFi409 och avstyrker sålunda motionen. Somframgått av vad utskottet anfört i anslutning fill motion Fi409 delar utskottetheller inte den uppfattning som framförs i motion Fi415. Vad gäller kravet imotionen på en översyn av verksamhet vill utskottet erinraom att utredningen statlig lokalförsörjning- förslag om ändradeverksamhets- och organisationsformer (SOU 1988:36) har aktualiserat vissa viktigafrågor som rör den statliga fastighets- och förmögenhetsförvaltningen. Dettaframhålls också i propositionen. Vidare har () i enförstudie om statens markinnehav funnit brister i vissa fastighefsförvalfandemyndigheters redovisning. RRV pekar, liksom utredningen, på brister iformulering av mål för fastighetsförvaltningen, och i frågor som röransvarsfördelning m.m. Regeringenavser mot denna bakgrund atf fillkalla en särskild utredning om statensfastighetsförvaltning. Utredningens uppgift blir bl.a. att belysa statens rollsom fastighets- och förmögenhetsförvaltare och vilka åtgärder som kan vidtasför att nå en effektivare och aktivare ekonomisk hantering av fastighetsfrågor.Utredningen skall vidare klarlägga på vilket sätt mål kan göras tydligare förfastighetsförvaltande myndigheter och hur ansvarsfördelningen kan preciseras. Med hänvisning fill vadutskottet här anfört avstyrks mofion Fi415. Byggnadsstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för frågor om lokalförsörjning för civilastatliga myndigheter och förvaltning av statliga fasfigheter. Iverkets uppgift ingår främst att svara för myndigheternas lokalförsörjning,att förvalta de fastigheter som är upptagna i styrelsens förmögenhetsredovisning,att efter uppdrag projektera, bygga och inreda byggnader för statens räkningsamt att verka för besparingar i fråga om byggande och fastighetsförvaltningför statens räkning. Intäkternabestår till övervägande del av hyror från statsmyndigheterna. Kostnadernafördelas på statsägda lokaler, inhyrda lokaler samt administration.Kostnaderna för de statsägda lokalerna består av drift och underhåll m.m. samtkapitalkostnader. Överskottet inlevereras till statsverket. I statsbudgeten förnästa budgetår förs endast upp ett formellt anslag på . Tabell 1.Byggnadsstyrelsens förslag till resultatbudget for fastighetsförvaltning 1988/89:FiU26 Myndigheternas-förslag 1989/90 Av tabell 1 framgår förslag tillresultatbudgef för fasfighefsförvaltningen vilken godtas av föredraganden.Utskottet har inget att erinra mot de förslag till verksamhet för budgetåret1989/90 som redovisas i proposifionen. I motion Fi403 yrkande 2 av Axel och (båda s) krävs att statliga myndigheter i sin budget bör belastasmed de reella hyreskostnaderna. Ett bättre kostnadsmedvefande frånmyndigheterna skulle, sägs det i motionen, få en generellt dämpande effekt påmarknadshyrorna. Utskottet vill med anledning av mofionen framhålla att destatliga myndigheterna i sin verksamhet, tvärtemot vad som hävdas i mofionen,påförs hyreskostnader för sina lokaler. Kostnaderna för en myndighets lokalerbelastar numera myndighetens samlade förvaltningsanslag. Prövningen avmyndighetens lokalkostnader kommer därigenom att kunna ske samlat medprövningen av hela verksamheten. Myndigheterna ges därmed ett ökat ansvar förlokalkostnader, vilket innebär att en myndighet på ett bättre sätt än tidigarekan väga lokalutnyttjandet mot andra verksamheter. Som utskottet ser det måstedetta innebära att kostnadsmedvetandet vad gäller lokalanvändningen ökar. Utskottetavstyrker med det anförda mofion Fi403 yrkande 2. I motion Fi404 av och (s, m)framhålls att det finns tillräcklig kompetens och ansvarsmedvetenhet inomförsäkringskassorna och för att handlägga lokalfrågor.Byggnadsstyrelsens medverkan i försäkringskassornas lokalanskaffning är därförinte nödvändig. Mofionärerna kräver atf medverkan i lokalfrågorsom rör försäkringskassorna skall avvecklas. En mofion med praktiskt tagetidentiskt samma innehåll som i mofion Fi404 behandlades av utsköttet (FiU 1987/88:26). Utskottet vill här upprepa vad som då framfördes, nämligenatf fr.o.m. /83 gäller för anskaffning av lokaler fill försäkringskassornasamma villkor som för statsförvaltningen i övrigt (jfr 1988/89:FiU26 SfU1982/83:24 s. 19). De riktlinjer som därvid upprättades innebär ett ökatsamarbete mellan försäkringskassorna och vid anskaffning ochavveckhng av lokaler för statens verksamheter. Utskottet ansåg attförsäkringskassorna inte borde ges någon särställning och avstyrkte därför dendå aktuella mofionen. Utskottet ser ingen anledning att ändra sittställningstagande och avstyrker därför motion Fi404. Investeringsbehovet för perioden /90-1991/92 beräknasav föredraganden till ca 2 900 milj. kr. En bedömning av investeringarnasfördelning på resp. budgetår framgår av följande tabell. Beloppen för de sistaåren bör betraktas som preliminära. Treärspian 1989/90 1990/91 1991/92 Pågående/beslutade 784 700 546 Nyainvesteringar m.m. 176 260 414 Summa investeringar 960 960 960 - Inom ramen för treårsplanen bör följande störrebyggnadsobjekt över 50 milj. kr. kunna påbörjas under perioden 1989-1992.Objekten redovisas i prioriteringsordning inom resp. huvudtitel. Planerade byggnadsobjekt över 50 mi(j. kr.1989-1992 Ombyggnad för tingsrätten 64 Ombyggnad för plan- ochbostadsverket 82' Stockholm.Nybyggnad i kv. Stockholm.Ombyggnad i kv. Stockholm.Ombyggnad i kv. Örebro.Nybyggnad för SCB 202" Göteborg.Nybyggnad för musikutbildning 170 . Ombyggnad av f.d. Sl-området för dataämnen 91 Uppsala.Om- och nybyggnad för landsarkivet 74 Stockholm.Kl mikrobiologi 113" Göteborg.CTH, matematiskt centrum 93" Stockholm.KTH, nybyggnad för elektronik et 2 72" Stockholm.Nybyggnad för geologi vid 90" Projekt redovisat för i proposition 1988/89:25 Nytt projekt, ej tidigare redovisat för Justitieutskoftet(1988/89:JuU15), utbildningsutskottet (1988/89:UbU27) 1988/89:FiU26 ochbostadsutskottet (1988/89:BoU8) har behandlat ett antal motioner med krav påändrade planer och/eller investeringsmedel för olika byggnadsprojekt. Samtligadessa mofioner har avstyrkts av resp. utskott. En av motionerna, motion1988/89;Ub664 (mp), har föranlett en reservafion som fogats fillutbildningsutskottets betänkande. I motionen begärs en alternativ placering avmatematiskt centrum i (jfr tabell 3). I reservationen framhålls attden beslutade lokaliseringen av centret är olycklig bl.a. från kommunikations-och kulturhistorisk synpunkt. Utskottet har inget att erinra mot beräkningen avinvesteringsbehoven för de kommande fre budgetåren och ej heller mot den avföredraganden angivna prioriteringsordningen för de större byggnadsprojekten. Inredning och utrustning m.m. I propositionen beräknas anslagsbehovet för nästa budgetårfill 20 milj. kr. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. I motion Fi403 yrkande 1 av Axel och (båda s) föreslås att den beredskapslag som möjliggör införande avprisreglering bör utvidgas till att gälla även för lokalhyror. Utskottetvill med anledning av mofionen anföra följande. avlämnade prislagsutredningen sitt betänkandeNy prisregleringslag (Ds Fi 1987:5). I betänkandet har vissa bestämmelser omhyresstopp tagits upp till behandling och föreslås omfattas av den nyaprisregleringslagen. Dessa förslag till bestämmelser skall endast kunnafillämpas - förutom vid krig eller krigsfara - om det av någon annan orsak haruppkommit en fara för allvarlig stegring av hyrorna för bostadslägenheter ellerandra lägenheter (lokaler) inom riket. I utredningen understryks attbestämmelser om hyresstopp infe är avsedda som ett medel för den allmännabostadspolifiken eller för ingrepp på lokalhyresmarknaden av andra skäl änstabiliseringspolitiska. Hyresstopp skall i fredstid endast kunna tillgripasom allvarliga hyresstegringar - ensamma eller i förening med allvarligaprisstegringar på andra områden - hotar atf rubba den samhällsekonomiskabalansen. Förslaget till en ändring av denna beredskapslag är för närvarandeunder behandling i . Mot denna bakgrund avstyrks mofion Fi403yrkande 1 av utskottet. 1.beträffande riktlinjer för den statliga lokalförsörjningen a) atf lägger fill handlingarna vad somanförts i proposi fion 1988/89:100 bilaga 2 punkt 5 och bilaga 9 punkt C mom. 3, b) att med avslag på motionerna1988/89:Fi409 och 1988/89:Fi415 godkänner vad som förordats i proposifion 1988/89:100 bilaga 9 punkt C mom. 1 och 2 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om rikfiinjer för hantering av lokalkostna der och samordnad statlig lokalförsörjning. 2. beträffandebyggnadsstyrelsen /89:FiU26 att fillByggnadsstyrelsen för /90 anvisar ett förslagsanslag på 1 000kr., 3. beträffandekostnader för en myndighets lokaler att avslår motion 1988/89:Fi403yrkande 2, 4. beträffandeförsäkringskassornas lokalanskaffning atf avslår mofion1988/89:Fi404, 5. beträffande investeringar inombyggnadsstyrelsens lokalhållnings område a) att godkänner den i proposition1988/89:100 bilaga 9 punkt C 2 mom. 1 förordade treårsplanen, b) att fill Investeringar m.m. /90 anvisar ett reservationsanslag på 1 , 6. beträffandeinredning och utrustning m.m. attriksdagen till Inredning och utrustning m.m. för /90 anvisar ettreservafionsanslag på , 7. beträffandeprisregleringslagen och hyrorna attriksdagen avslår motion 1988/89:Fi403 yrkande 1. Närvarande: (), (),(), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), () och (). Riktlinjer för den statliga lokalförsörjningen (mom.Ib) (), (), (),(), (), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "Utskottet har" och på s. 4 slutar med "motion Fi415"bort ha följande lydelse: I föregående års budgetproposition redovisades vissariktlinjer för förnyelsearbetet på detta område. Regeringen återkommer i åretsbudgetproposifion med ytterligare riktlinjer för den statligalokalförsörjningen. De lokalbrukande myndigheterna föreslås få ökadebeslutsbefogenheter och större kostnadsansvar. Vidare förordas en ökadsamordning mellan olika statliga lokalhållande myndigheter, dvs.byggnadsstyrelsen, affärsverken och försvarsmyndigheferna.Utskottet har ingen invändning mot de föreslag- 1988/89:FiU26 na förändringarnamen bedömer även dessa steg som alltför små och trevande. Regeringen ärtydligen inte heller nöjd med sitt reformarbete, eftersom den aviserartillsättandet av en statlig utredning, som skall överväga mera övergripandefrågor av det slag som tidigare aktualiserats i reservationer från deborgerliga partierna rörande dessa frågor (se t.ex. FiU 1987/88:26). Behovetav mer långtgående åtgärder framgår tydligt av en offentliggjordförstudie av riksrevisionsverkef (RRV) om statens markinnehav, vilkenbekräftar att det finns stora brister i statens sätt att skötafasfighetsfrågor. Kontrasten är stor mot det enskilda näringslivet, där enrationell hantering av fastighetskapitalet har framstått som enallt vikfigare uppgift. Många stora företag har överlåtit sina fastigheter påsärskilda dotterbolag inom koncernen, för att sedan i flera fall sälja dem.Andra varu- och tjänsteproducerande företag föredrar atf hyra lokaler avspecialiserade fastighetsbolag. I växande utsträckning förekommer det också atfföretag säljer sina fastigheter med återköpsrätt efter viss fid för att undermellantiden hyra dem. Sedanmitten av har den privata fastighetsmarknaden i allt störreutsträckning blivit en integrerad del av kapitalmarknaden. Fastigheter är ettviktigt placeringsalternativ för bl.a. försäkringsbolag och pensionsstiftelser,och ett stort antal fasfighetsbolag har introducerats på fondbörsen. Dennautveckling har entydigt lett till att fastigheter betraktas som realkapi-taloch att avkastningskraven mäts mot någon form av marknadsvärde. Liknanderesonemang har även förts för , som enligt ett regeringsbeslutnyligen skall ge en marknadsmässig avkastning på hela förmögenhetsmassan inkl.dolda reserver, dvs. beräknat på kraftverkens och fallräffighefernåsmarknadsvärde. Överförs resonemanget på , innebär det attavkastningskraven ger en intern hyressäftning som kan jämföras medmarknadshyror. Detta ger dels en möjlighet till jämförelser mellan olikakonkurrerande alternafiv, dels ett incitament till rationell förvaltning ocheffektivt lokalutnyttjande. Marknadsvärdetpå enbart de statsägda fasfigheter som förvaltar uppskattasenligt budgetpropositionen till 25000-30000 milj. kr. Med en lokalyta på ca 6miljoner m innebär detta ett genomsnittsvärde på . per m". Dennanivå förefaller mycket försiktigt beräknad med hänsyn till att stora delar avbeståndet utgörs av mycket välbelägna kontorslokaler (t.ex. förvaltningsbyggnadernai , länsstyrelser, universitet och högskolor). Baranyproduktionskostnaden uppgår till nästan det dubbla, och i citynoteras överlåtelsepriser för kontorslokaler på . per m'. Detär därför fullt realisfiskt att beräkna marknadsvärdet fill 40000-50000 milj.kr. Detta motsvarar nästan fastighetsbeståndet hos samfliga försäkringsbolageller - med en annan jämförelse - Skånskas fasfighefsinnehav. Tilldetta kan sedan läggas statliga fastigheter hos affärsverken och försvaret.Uppenbarligen skulle en effekfivare förvaltning kunna ge miljardvinster varjeår. Detfinns flera modeller för att uppnå en mer decentraliserad och därmedeffektivare lokalförsörjning och fasfighetsförvaltning inom den statliga sektorn.Staten skulle kunna dela upp på flera statligt ägda1988/89:FiU26 men självständiga bolag eller också anförtro lokalförsörjningenåt fasfighetsbolag som även förfogar över privat kapital. En tredje modell äratt staten hyr lokaler av privata bolag. Möjligheter finns alltså atf prövaolika vägar liksom att helt låta de olika myndigheterna själva få bestämma överlokalanskaffningen. Varför kan t.ex. infe ett stort universitet självt få hahand om sin byggnads- och fastighetsförsörjning? Kompetensen finns ochverksamheten är fillräckligt stor för att bli rationell. Med nuvarande ordning har enmonopolställning. Därmed är det svårt att bedöma verksamhetens effektivitet. Deskillnader i redovisningssystem som föreligger mellan och påmarknaden verksamma fasfighetsbolag gör det svårt att exakt fastsfälla viddenav olikheter i lönsamhet och avkastning i förhållande till förmögenhetsmassaoch insatta administrativa resurser. Vad som dock vid en snabb jämförelse frapperar är denstora serviceorganisationen hos . I stället för att köpautrednings- och projekteringstjänster, inredningsrådgivning m.m., som mångaenskilda fasfighetsbolag gör, har man dessa funktioner inbyggda i den egnaorganisafionen. Fluktuationer i behovet av tjänster kan därmed inte snabbtavspeglas i kostnadsanpassningar på dessa områden. Vad som behövs är konkurrens. Enligt utskottets mening börbyggnadsstyrelsens förvaltande verksamhet överföras till två eller flerafasfighetsaktiebo-lag. En väg kan vara att göra indelningen på geografiskgrund, ungefär i överensstämmelse med nuvarande regionala indelning. En annanväg kan vara att dela upp fastighetsbeståndet i två fastighetsbolag med sålikartad sammansättning av fasfighetsbeståndet som möjligt och låta dem arbetavid sidan av varandra på marknaden. För statliga myndigheter med behov av nya lokaler skalldet vara naturligt att vända sig - förutom fill de statliga fastighetsbolagen -även fill privata företag och inhämta offert på bästa och billigastealternafiv. De statliga fastighetsbolagen får också som naturliga inslag i sinverksamhet ompröva och omförhandla nuvarande hyressäftning samt se överfastighetsinnehavet, varvid såväl inköp som försäljningar kan aktualiseras,allt i syfte att uppnå så god avkastningsförmåga som möjligt på insatt kapital. Fastighetsbolagen kan efter bildandet introduceras påbörsen i likhet med andra fastighetsbolag. Staten kan även direkt vända sigtill , SPP och andra enskilda kapitalförvalfare med erbjudandeom försäljning av delar av fastighetsbolagen. Genom en överföring av statens fastighetsinnehav fillfastighetsbolag kan kapitalmarknaden direkt tas i anspåk för investeringar,varigenom bl.a. den fördelen uppnås att den statliga budgeten ej belastas. Enprivatisering av delar av statens fastighetsinnehav skulle minska denoffentliga sektorns omfattning, samfidigt som en ökad konkurrens skulleerhållas på fasfighets-marknaden. Vad utskottet här anfört innebär atfutskottet delar den-uppfattning som framförs i mofion Fi409 attbyggnadsstyrelsens förvaltande verksamhet bör överföras till två eller flerafastighetsbolag. Sammanfattningsvis kan konstateras att en överföring av statensfastighetsinnehav till flera fastighetsbolag, somefter hand kan privatiseras, rimligtvis måste leda 1988/89:FiU26 fill bl.a. 1. atf fasfighetskapitaletförvaltas på ett mer effekfivt sätt, 2. att fastighetsbyten och-försäljningar underlättas, 3. att stafUga myndigheterstimuleras att välja den för verksamheten mest ändamålsenliga formen avlokalförsörjning, 4. att kapitalmarknaden utnyttjasför att finansiera investeringar, varigenom det statliga upplåningsbehovetminskar, samt