bet · GC01UU19 · 1988-12-31 00:00:00 — Eftersomdet ofta är de mindre företagen som bär upp syselsättningen i glesbygd och påmindre orter skulle därmed, enligt vad som framförs i motion U560, dessaområden som redan har det sämsta sysselsättningsläget drabbas snabbast ochhårdast. Ävencenterpartiet pekar i motion U561 (c) på betydelsen av att de små företagen måste bli delaktiga i den harmoniseringsprocess som sker gent- 62 Den får enligt cinte ske på de stora företagens villkor, varför det 1988/89: UU 19 ärsjälvklart att småföretagen skall vara väl representerade i de olika organ sombereder EG-frågorna. välkomnar att småföretagen representeras iEG-rådet. Miljöpartietkonstaterar i motion U581 att vi själva öppnar vårt land för nykolonialism; densituationen uppstår när vi genom EG-anpassningen får ett näringsliv som styrsfrån utlandet. Det är enligt mp framför allt småföretagen som har att förlorapå fusionemas och uppköpens EG. kräver att EG-anpassningen intefår leda till att småföretagens ställning försvagas. Isitt yttrande understryker näringsutskottet den stora betydelse som utvecklingenmot en gränslös inre EG-marknad har för de små och medelstora företagen.Skulle inte bli delaktigt i den inre marknaden kan följderna komma attbli särskilt kännbara för dessa företag, inte minst i deras roll somunderleverantör till större företag, anför NU. NUsäger vidare att de små och medelstora företagen har väsentligt svårare än destörre företagen att kompensera sig för de konkurrensnackdelar som skulle följaav att står utanför EGs inre marknad. , anser NU, skall maninte bortse från att de mindre företagen i vissa avseenden har fördelar avharmoniseringsprocessen inom EG, oavsett vad som händer i fråga om Sverigesdeltagande i integrationsarbetet. De kommer t. ex. att mötaregelsystem som är enhetliga eller ömsesidigt accepterade på hela EG-marknadenoch behöver då inte som är fallet anpassa sig till ett stort antal skildaregelsystem, framför NU i sitt yttrande. Utskottetfår konstatera att det inom EG läggs stor vikt vid att de små och medelstoraföretagen skall kunna tillgodogöra sig den inre marknadens fördelar. En radförslag har lagts fram som slår vakt om denna företags-gmpps intressen, bl. a.har kommissionen lagt fram en plan för perioden 19891994 rörande stöd tillproduktutveckling, förmånliga villkor vid bildande av enmansbolag, stimulanstill regionalt företagssamarbete, administrativ förenkling, m.m. Denarbetsgmpp för närings- och regionalpolitik som skapats inom ramen förintegrationsarbetet bevakar småföretagsfrågor. Arbetet koncentreras till tvåaspekter: EGs småföretagsprogram och informationsinsatser riktade tillsmåföretag. Till det senare ändamålet har för innevarande budgetår avsatts 8milj.kr. För nästa budgetår har 11 milj.kr. avsatts varav 4milj.kr. till de regionala utvecklingsfonderna att användas för informationtill mindre företag. Tillsammansmed representanter från andra EFTA-länder har vid ett expertmöte diskuterat möjligheterna till ett samarbete med EGs småföretagsprogram. Enligt vad som sägs i handels avdelnings redovisning av integrationsarbetet förbereds kontakter med som syftar till att undersöka fömtsättningama för att 63 utsträcka småföretagarprogrammettill att även gälla företag i EFTA- 1988/89:UUl9 länderna. Utskottetansluter sig till vad som anförts av näringsutskottet avseende betydelsen förmindre företag av en svensk delaktighet i den inre marknaden och får liksomovan konstatera att delaktighet i den inre marknaden har betydelse för hela detsvenska näringslivet och den svenska ekonomin. Meddet ovan anförda får yrkande 17 i motion U561 och yrkande 3 i motion U581anses besvarade. Imotion U561 (c) erinras om att har gemensamma värderingar med övrigavästeuropeiska länder i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter ochrättssäkerhet vilket är en avgörande gmnd för vårt samarbete. måsteutgångspunkten vara att skall kunna hävda sociala värderingar också påområden där samstämmigheten med inte är lika påtaglig, heter det imotionen. Hög sysselsättning, långtgående arbetsmiljöregler, jämställdhetmellan män och kvinnor på arbetsmarknaden, de fackliga organisationemasinflytande, vårt sociala trygghetssystem och vår allmänna miljöpolitik ärenligt motionärerna viktiga element i den sociala dimensionen och måstetillmätas stor betydelse i vårt fortsatta samarbete med EG. 1motion U565 (m) påpekas vissa skillnader mellan och syn påsocialpolitiken. Medan den svenska socialpolitiken domineras av offentligthuvudmannaskap eftersträvar man inom EG ofta enskilda lösningar och samverkanmed olika frivilligorganisationer. Enligt motionären är det nu angeläget attregeringen utreder hur en anpassning av den svenska socialpolitiken till EGssocialpolitik skall ske. MotionU582 (mp) företräder en annan syn på anpassning av socialpolitiken. Därianförs att EG-anpassning inte får leda till försämringar i den socialatryggheten i (yrkande 1) och att anpassningen inte heller får tvingafram förändringar av socialförsäkringssystemet som inte annars hade varitbefogade (yrkande 2). 1yrkande 3 i samma motion anförs att EG-anpassningens effekter för pensionärer,handikappade, sjuka och barnfamiljer särskilt bör utredas. Motion U599 (mp)slår särskilt vakt om principerna för den sociala bostadspolitiken och imotion U595 (mp) anförs att EG-anpassningen inte får medföra någon försvagningav narkotikabekämpningen. Återstodenav de motionsyrkanden som behandlas under avsnittet om den sociala dimensionen handlar om alkohol. De gäller vikten av att be vara vår socialt betingade alkoholpolitik i allmänhet (yrkande 1 i U519 c, yrkande 2 i U574 mp och yrkandena 1, 4 och 6 i U586 mp), men de gäller också alkoholbeskattning (yrkande 2 i motion U586 mp), införsel av alko hol (yrkande 3 i U586 mp) och alkoholreklam (yrkande 5 i U586 mp). utskottet /89: UUl 9 Desociala frågorna har ägnats ökad uppmärksamhet av EG-organen under senare år.En starkt bidragande orsak härtill är att kampen mot den höga arbetslöshetenframstått som alltmer angelägen. presenterade kommissionen enrapport om den inre marknadens sociala dimension ett slags vitbok på detsociala området. De åtgärder som föreslås i den saknar emellertid en fasttidsplan. Rapporten omfattar en rad skilda områden: sysselsättning, de socialaaspekterna av den fria rörligheten för personer, jämställdhetsfrågor,utbildningsfrågor. EGhar alltså ännu inte någon gemensam socialpolitik men ambitionerna finns att igemenskapsarbetet få med allt fler av de sociala frågoma. Gemenskapens socialaoch ekonomiska råd har fått i uppdrag att framlägga ider om vad en"social stadga" för EG skulle kunna innehålla. Utskottetdelar uppfattningen i motion U561 (c) att det är viktigt att näraföljer utvecklingen på de områden som sammanfattas under uttrycket "densociala dimensionen". Som framhålls i motionen måste en utgångspunkt varaatt vi i vårt samarbete med de västeuropeiska länderna slår vakt om det viuppnått på det sociala området i vid bemärkelse. bör enligt utskottetsbedömning kunna påräkna stöd inom EG för denna föresats. Det är även devästeuropeiska ländemas uppfattning att integrationsarbetet syftar till attskapa ett tryggare samhälle för medborgare. Yrkande6 i motion U561 (c) och yrkande 1 i motion U582 (mp) får där- . Deeuropeiska länderna har olika socialförsäkringssystem och regler i övrigt pådet sociala fältet. Utskottet vill inte heller på detta område utesluta ensamordning mellan svenska regler och EGs om det skulle innebära fördelar förbåda parter. Inom socialpolitiken har det för övrigt länge varit en strävan attolikheter i de nationella socialförsäkringssystemen inte onödigtvis skall fåutgöra hinder för människors rörlighet över gränserna. I flera fall har Sverigeingått avtal med andra länder, särskilt de nordiska, om ömsesidighet,exempelvis på sjukförsäkringsområdet. En liknande samordning med EG skulledärför inte behöva innebära att några nya principer införs. Yrkande2 i motion U582 (mp) avstyrks därför. Desocialpolitiska frågorna omfattas liksom andra områden av regeringens bredaöversyn av våra relationer till EG. Häri ingår också EG-samarbetets potentiellainverkan på de sociala förmånerna för pensionärer, barnfamiljer, sjuka ochhandikappade. Utskottet ser emellertid inga skäl till att regeringen inom ramenför denna översyn också skulle ompröva gmnderna för den svenskasocialpolitiken, vilket tycks vara innebörden av motion U565 (m). 1likhet med socialutskottet avstyrker utskottet motion U565 (m). Yrkande 3 i motion U582 (mp) får anses besvarat. 1 motion U595 (mp) anförs att EG-anpassning inte skall få medföra nå- 65 5 1988/89. 9 saml Nr 19 gon försvagning avnarkotikabekämpningen. Utskottet instämmer häri. Målet bör i stället varaatt i samarbete med de västeuropeiska ländema och andra länder intensifieraden internationella kampen mot narkotikahandel Ettsådant arbete pågår bl. som utarbetat enkonvention om olaglig handel med narkotika. Utskottet utgår från attvårt samarbete med EG inte skall innebära någon liberalisering av densvenska narkotikapolitiken. Motion U595 får därmed Ifråga om den sociala bostadspolitiken (motion U599 mp) anför bostadsutskotteti sitt yttrande att de svenska bostadssociala målen står fast och att det intefinns skäl till annat antagande än att målsättningen kommer att hävdas ävenvid de förhandlingar med den västeuropeiska integrationen som förestår.Bostadsutskottet anser därför inte att något tillkännagivande av det slag somföreslås i motionen är erforderligt och föreslår att utrikesutskottetavstyrker motionen. Utskottetdelar bostadsutskottets bedömning och anser att motion U599 (mp) därmed ärbesvarad. Vadgäller motionsyrkandena om den svenska alkoholpolitiken vill utskottet anföraföljande. Det gemensamma syftet med här föreliggande motioner är att isitt samarbete med EG skall ha möjlighet att hålla fast vid sin socialtbetingade alkoholpolitik. erinrar i sitt yttrande om att detännu inte finns någon gemensam alkoholpolitik inom EG och utgår från att detsvenska integrationsarbetet i förhållande till EG inte bedrivs på ett sådantsätt att det försvårar en effektiv svensk socialpolitik. Socialutskottetföreslår därför avslag på de motioner om alkohol som behandlas i dess yttrande(yrkandena I, 4 och 6 i U586, yrkande 1 i motion U519 och motion U574). Utrikesutskottetvill därtill lägga att det inte heller finns någon gemensam skattepolitik inomEG och att avgöranden på de av vitbokens områden som gäller skattefrågor tillsvidare inte fattas med majoritetsbeslut. Strävan torde dock vara att efter handnå fram till för medlemsländerna gemensamma regler för punktskatter, inkl.skatt på alkohol. Detta ändrar dock inte den svenska uppfattningen attalkoholpolitikens syfte måste vara att bringa ned konsumtionen av alkohol, bl.a. med hjälp av en verksam prispolitik. Som framgår av regeringens redovisningav det svenska integrationsarbetet avser att även inom ramen för ettnärmare samarbete med EG föra en självständig alkoholpolitik med priset somett viktigt instmment. Utskottet anser inte att det nu finns anledning förriksdagen att ta närmare ställning till de olika restriktioner som berörs i deföreliggande yrkandena. Yrkande1 i motion U519 (c), motion U574 (mp) och yrkandena 16 i motion U586 (mp) fåranses besvarade med hänvisning till vad utskottet anfört om den svenska alkoholpolitiken. Institutionellafrågor /89: UU 19 Icenterpartiets motion U561 anförs på denna punkt att EFTA-staterna bör samordnasin förhandlingsuppläggning i förhållande till EG, och att EFTA i detta syftemåste stärkas. Mycket talar för att EFTA behöver juridiska organ jämställda medEGs men utan den överstatlighet som kännetecknar EG. EFTA bör emellertid ävenfå en uppgift gentemot andra länder och ländergmpper. Handelsavtal skulle kunnaupprättas bl. a. mellan och , och de östeuropeiskaländema, föreslås det i motionen. Ävendet nordiska samarbetet betonas i motion. En nordisk vitbokmotsvarande EGs bör tas fram med sikte på att göra till en hemmamarknad.Gemensamma nordiska förhandlingar med EG bör äga mm vad gäller forskning ochstudentutbytesprogram. De nordiska ländema bör främja intemationellt samarbetepå miljöområdet. Underavsnittet om institutionella frågor behandlar utskottet också miljöpartietsmotion U577 vari anförs att den metod för samarbete med EG som går ut på enensidig anpassning av svenska regler till EGs under inga förhållanden fårtillämpas. Samma parti föreslår i motion U602 att skall uttala attinga svenska riksdags- regerings- eller myndighetsbeslut skall komma attställas under jurisdiktion. Ettav de urspmngliga målen för EFTA var att organisationens medlemsländergemensamt skulle förbättra sitt utgångsläge inför förhandlingar med EG. Dettahar förblivit en huvuduppgift för EFTA. Dess medlemsländer ingick istort sett identiska frihandelsavtal med EG, och har relationernatill EG varit en mer eller mindre stående dagordningspunkt på EFTAs möten. Detär därför naturligt att EFTA-ländema är angelägna att ta till vara de fördelarsom ett gemensamt uppträdande gentemot EG kan medföra. hölls ettförsta gemensamt ministermöte mellan EG och EFTA i , då gmnden ladesför ett utvidgat samarbete mellan EG och EFTA. Vidregeringschefsmötet i bekräftade som tidigare nämntsEFTA-länderna sin föresats att i första hand använda EFTA som bas för sinaförhandlingar med EG. Detta är den uppläggning som EFTA-ländema hade anledninganta att även EG önskar pröva. EFTAär till skillnad från EG ingen överstatlig institution. Sekretariatet iGen[Gg]eve är litet och har inte befogenhet att förhandla på medlemsländernasvägnar. EFTA-länderna har inte som EG en gemensam handelspolitik. Utskottetdelar uppfattningen att det kan finnas behov av en förstärk ning av EFTA som institution och att ett närmare samarbete mellan EFTA-länderna och EG också kan komma att resa krav på gemensamt beslutsfattande och gemensam övervakning av ingångna överenskommel- 67 Den närmareutformningen av sådana institutioner och vilka befogen- 1988/89: UU 19heter som kan behöva tilldelas dem kan knappast avgöras förrän räckvidden avframtida överenskommelser med EG kan bedömas klarare. Utskottetvill i detta sammanhang också erinra om att EFTA-ländema i enades om attenskilda EFTA-länder måste ha kvar sin möjlighet att välja en annan väg församarbete med EG än . Även rent bilaterala förhandlingar måstesjälvfallet kunna väljas, något som utskottet framhöll redan i förra åretsbetänkande. FörSveriges vidkommande erbjuder självfallet det nordiska samarbetet ett viktigtkomplement och ibland ett altemativ till EFTA-samarbete när det gäller attuppnå ett närmare samarbete med EG. Som påpekas i näringsutskottets yttrandehar en god gmnd för nordisk samverkan på detta område lagts i och medrapporterna i I och II. Ytterligare underlag förett gemensamt nordiskt uppträdande i Europasamarbetet kommer att föreligga närdet pågående arbetet på ett nordiskt arbetsprogram för perioden 1989-1992avslutats. Medvad som här anförts får utskottet anse yrkande 5 i motion U561 (c) besvarat. Utskottetanser sammanfattningsvis inte att det finns anledning för att låsaregeringen vid den ena eller andra metoden för att uppnå det mål sattupp. Enligt utskottets mening är det oavsett den metod som väljs emellertidmycket angeläget att på allt sätt försöka undvika att ett närmare samarbete medEG leder till att nya gränshinder på något område uppkommer mellanEFTA-ländema eller de nordiska ländema. Imotion U561 (c) föreslås vidare att skall verka för att EFTA somfrihandelsorgan upprättar handelsavtal med bl.a. , och deösteuropeiska ländema. Utskottetställer sig av flera skäl tveksamt till denna tanke. För det första bör EFTAshuvuduppgift just nu vara kontaktema med EG. Initiativ som syftar till att geEFTA helt andra uppgifter parallellt med den process som pågår skulleriskera att skada EFTA-ländemas gemensamma strävanden i förhållandet till EG.För det andra har motionäremas förslag en mycket långtgående innebörd som intekan överblickas närmare utan en noggrann utredning. Utskottet anser inte attdet finns skäl för att nu ta det initiativ som förordas i motionema. Yrkande4 i motion U561 (c) avstyrks med hänvisning härtill. Medanledning av invändningama i motion U577 (mp) mot en anpass ning av svenska regler till EGs får utskottet anföra följande. Det är inte lagregler och tekniska föreskrifter i sig som utgör handelshinder utan skill naderna mellan länderna i utformningen av dem. Eftersom det enligt ut skottets mening inte har något värde i sig att olika länder har skiljaktiga föreskrifter ser utskottet ingen nackdel i att dessa skillnader så långt det är möjligt undanröjs. Som påpekats tidigare i detta betänkande är en av me toderna för att uppnå detta en frivillig, unilateral anpassning. Det är ett förfarande som i många fall måste användas gentemot EG, eftersom EG på flera områden redan utformat sina regler och inte kan förväntas vilja ändra 68 dem enbart för Sverigeseller ens EFTA-länderaas skull. I andra fall kan det 1988/89: UU 19 finnasutrymme för förhandlingar i syfte att nå fram till gemensamma regler. Detviktiga är inte att vi i har annorlunda regler utan att vi har reglersom ger oss det skydd för miljön, för vår hälsa, på arbetslivets område, ochför konsumenterna som vi finner rimliga. Utskottetvill här erinra om vad regeringen slagit fast; vi kommer inte atttillåta någon sänkt standard på dessa områden. Regeringen har också gjortbedömningen att något sådant inte kommer att bli nödvändigt eftersom även EGhar ambitioner att förbättra bl. a. miljö- och hälsoskyddet. På enskildapunkter kommer det naturligtvis att finnas olika åsikter om vad som är enförsämring, vad som är en förbättring och vad som bara är en förändring.Skiljelinjen i en sådan diskussion går emellertid enligt utskottets åsikt intenödvändigtvis längs gränsen mellan och EG. Utskottetavstyrker med hänvisning till det här anförda motion U577 (mp). Underdenna mbrik behandlar utskottet också motion U602 (mp) vari föreslås attSverige inte skall ställa sig under jurisdiktion. EG-domstolensbefogenheter omfattar bara EGs medlemsländer. Domstolen skall "väma omlag och rätt vid tolkning och tillämpning av detta fördrag" heter det iRomfördraget. Domstolens utslag kan således inte få någon rättskraft gentemotländer eller företag i länder som inte anslutit sig till . Somanförs i inledningen av detta betänkande kan emellertid ett närmare samarbetemellan EFTA-ländema och EG bl. a. leda till ett behov av system exempelvis förgemensam lösning av tvister. De fortsatta kontaktema med EG får utvisa ivilken mån ett sådant behov föreligger och i vilka former de i så fall skalltillgodoses. Riksdagenkommer självfallet att i konstitutionell ordning få tillfälle att prövaeventuella förändringar av de institutionella formema för vårt samarbete medEG. Motion U602 (mp) torde inte behöva föranleda något uttalande av riksdagenoch avstyrks därför. Moderatasamlingspartiet anför i sin partimotion U560 att regeringen skyndsamt bör göraen utredning om samordning mellan och EGs rättsregler i syfte attmöjliggöra en bättre svensk anknytning till den inre marknaden. 1 motion U604(mp) yrkas närmast det motsatta: att regeringen återkallar kommittdirektiv1988:43, dvs. regeln att vaije statlig utredning och kommitt skall beaktaEG-aspekten av sitt utredningsarbete, redovisa EGs motsvarande regler ochbeakta möjligheten till harmonisering. Centerpartietföreslår i motion U561 yrkande 10 att en parlamentariker kommitté skall utses för att följa EG-förhandlingama. 1 samma motions 69 yrkande 11 föreslås attregeringen kontinuerligt skall rapportera om ut- 1988/89:UUl9 vecklingen avEFTA- och EG-samarbetet. Liknande krav på en öppen redovisning framförs avvänsterpartiet kommunistema i motion U562 yrkande 2. går i motionU605 något längre och föreslår att de utredningar och kartläggningar som pågårinom statliga myndigheter skall sändas på remiss till berörda folkrörelser. 1motion U608 (vpk) anförs att regeringen genom att delta i försvarsindustrielitsamarbete med EG handlar i strid med riksdagsbeslutet att alla departementutom försvarsdepartementet skall delta i det västeuropeiskaintegrationsarbetet. Motionens motivering återfinns i motion N368 som handlarom informationsteknolo-giskt samarbete och som behandlas av näringsutskottet. av sitt arbete med integrationsfrågoma berörs i några yrkanden. 1motion U603 (mp) föreslås att Rådet för Europafrågor upplöses och ersätts av enfolkrörelsenämnd med företrädare för samtliga riksdagspartier samt folkrörelsersom berörs av EG-anpassningen. I motion U519 (c) yrkande 2 föreslås attföreträdare för sociala frågor och alkoholfrågor skall finnas med i regeringensrådgivande organ för EG-frågor. Ett liknande förslag finns i motion U536 variyrkas att ett särskilt råd för social- och hälsofrågor inrättas. Denutåtriktade informationen om EG-frågor berörs i motion U560 (m) yrkande 5 varidet föreslås att skall uttala att även föreningar och organisationerbör delta i den utåtriktade informationen om EG-frågan och att särskilda medelbör anslås för detta. Iyrkande 6 i samma motion föreslås att det skall finnas EG-litteraturtillgänglig vid kommerskollegium och de svenska högskoloma. Underår 1988 har regeringen upprättat en organisation för beredning avintegrationsfrågoma inom statsdepartementen. Arbetet leds av en stats-rådsgmppunder statsministems ordförandeskap. Dämnder svarar en statssekreterargmpp förden löpande stymingen av arbetet. Ett omfattande analysarbete pågår inom 24departementala och interdepartementala arbetsgmpper. Referensgmpper medföreträdare för olika samhällsintressen har knutits till flertalet av de nämndaarbetsgmpperna. En särskild bered-ningsgmpp under en chefsförhandlare samordnararbetsgmppemas arbete. Samordningsansvaretligger på , som för ändamålet haromorganiserats och förstärkts bl. a. med ett integrationssekretariat (ISEK). Föratt försäkra sig om nära samråd med intressenter utanför harregeringen inrättat ett Råd för Europafrågor i vilket ingår företrädare förnäringslivet, bankerna, fackföreningsrörelsen och högskoleväsendet. Kontakternamellan EFTA-ländema och EG samordnas efter Luxem burgmötet av en särskild kontaktgmpp (, HLCG) som möts . Under den har ett trettiotal 70 gemensamma arbetsgmppermellan EFTA och EG bildats. Efter mötet i 1988/89: UUl9 har dämtöverinrättats en ny styrgmpp (, HLSG) under vilken fyraarbetsgmpper skall identifiera gemensamma intresseområden församarbete mellan EFTA och EG. Arbetsgmppema skall täcka varor (1),tjänster och finansiella frågor (2), personer (3), samt områden som inte berörs avvitboken, såsom miljö och socialpolitik (4). En femte arbetsgmppfömtses för institutionella och legala frågor. Riksdagenhålls informerad om regeringens arbete med integrationsfrågoma och fattarbeslut i dessa frågor i konstitutionell ordning. underställdes riksdagenen proposition med förslag till riktlinjer för medverkan i denvästeuropeiska integrationen. Propositionen behandlades av utrikesutskottetsom på sedvanligt sätt inhämtade yttranden från berörda fackutskott. Riksdagensbeslut på gmndval av propositionen ligger till dess nytt riksdagsbeslut fattastill gmnd för regeringens arbete. Ettväxande antal interpellationer och frågor har gällt förbindelser medEG. Vaije riksdagsutskott har därtill möjlighet att inom ramen för sin löpandeärendeberedning inhämta information från regeringen och dess myndigheter. Införviktiga ställningstaganden samråder regeringen med utrikesnämnden. Därtill harriksdagens EFTA-delegation i ökande grad utnyttjats av regeringen förinformation till partierna om EG-frågor. I UU 1988/89:17 uttalade utskottet attden svenska EFTA-delegationen borde utvidgas så att alla riksdagspartier fårmöjlighet att delta i EFTAs parlamentarikersamarbete. Syftet med dettauttalande var att ytterligare bredda informationen om EG-frågor tillriksdagspartiema. En sådan utvidgning påverkar inte kravet på att den svenskadelegationen till mötena med EFTAs parlamentariska kommitt får bestå av högstfem ledamöter.