bet · GC01LU7 · 1988-12-31 00:00:00 — En fördel med bolagsstämmansefterföljande godkännande ansåg utskottet vara att företaget snabbt kunde fåfill stånd en emission utan att avhända bolagsstämman det slutliga avgörandet.Utskottet påpekade emellertid att om det skulle visa sig attmetoden missbrukades fick frågan om dess fortsatta tillåtlighet tas upp tillförnyat över;vägande. Sedan frågan om förutsättningarna för riktade emissionersenast prövades har enligt utskottets mening några nya omständigheter inteförekommit som bör föranleda ett ändrat ställningstagande från sida.Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motion L204. höjdes minimigränsen för aktiekapitalet från 5 000till . Regeln gäller numera för alla aktiebolag. I motion L208 av m.fl. (s) framhållsatt starka skäl talar för en kraftig höjning av minimikapitalet för aktiebolag.Ett lämpligt minimibelopp bör enligt motionärerna vara åtminstone . 1samband med en höjning bör också övervägas en anknytning av aktiekapitalettill basbeloppet eller som ett alternativ till sådan anknytning en uppräkningmed vissa intervaller. Utskottet vill erinra om att motioner med yrkanden omhöjning av minimigränsen för aktiekapitalet har tidigarebehandlats av , senast vid 1982/. I sitt av riksdagengodkända betänkande LU 1982/83:16 framhöll utskottet att frågan omaktiekapitalets minimigräns har anknytning till spörsmålet om olika regler förde största och för de mindre bolagen. Utskottet ansåg att det kunde varamotiverat att man vid enanpassning av aktiebolagslagens regler till verksamheten i de 1988/89:LU7 störstaaktiebolagen och införaridet av särskilda bestämmelser för mindre företagrelativt kraftigt höjer den undre gränsen för aktiekapitalet. Utskottetförutsatte att regeringen vid en förnyad prövning av frågan om olika regler förde största och de mindre bolagen även överväger spörsmålet om en höjning avgränsen för aktiekapitalet. 'Någon form av indexreglering av aktiekapitaletansåg sig utskottet dock inte böra förorda. På grund av det anförda ansågutskottet inte att något initiativ från sida var påkallat ochavstyrkte bifall till motionen. Då frågan nu åter aktualiserats vill utskottet hänvisatill att - enligt vad utskottet inhämtat nordiska överläggningar inom kortkommer att påbörjas om en översyn av och justeringar i de nordiskaaktiebolagslagarna. Utskottet förutsätter att frågan om aktiekapitalets storlekdärvid kommer att övervägas. Också utvecklingen inom EG på associationsrättensområde kan bli av betydelse. Sålunda har 1975 framlagt förslag ominförande av en särskild associationsform för företag som är verksamma inom EG,det s.k. Europabolaget, åter tagits upp till diskussion. Enligt förslagetskulle minimikapitalet vara 250 000 ECU (ca 1,8 milj. eller i vissa fall100 000 ECU (ca ). Vidare har lagt fram förslag tilldirektiv om införande av en särskild bolagsform för företag med endast enägare. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att någonriksdagens vidare åtgärd med anledning av motion L208 inte är påkallad. Enligt huvudregeln i 3 kap. 1 S ABL har alla aktier likarätt i bolaget. 1 bolagsordningen kan dock bestämmas att aktier av olika slagskall finnas eller komma att utges. Avser olikheten mellan aktieslagenröstvärdet, gäller att ingen aktie får ha ett röstvärde som överstiger tiogånger röstvärdet för annan aktie. För bolag som tillkommit gällersärskilda regler. I motion L213 av m.fl. (fp) yrkas attförbud införs mot röstvärdesdifferentiering vid börsnoterat företagsnyemission. Utskottet erinrar om att motionsyrkanden om förbud motröstvärdesdifferentiering har behandlats av utskottet och senast idet av godkända betänkandet LU 1986/87:27. Utskottet anslöt sig därvidtill den uppfattning som redovisades av röstvärdeskommittén i betänkandet (SOU1986:23) Aktiers röstvärde, nämligen att det saknades tillräckligt underlag förett ställningstagande till frågan om röstvärdesdifferentiering. mening borde spörsmålet vila i avvaktan på den analys som skallgöras inom ramen för ägarutredningens arbete, och utskottet avstyrkte bifalltill motionsyrkandet. , vars uppgift bl.a. varit att analyserahur aktiebolagslagens regler beträffande koncerner och aktiers rösträtt samtutnyttjandet av en graderad rösträtt har påverkat ägar- ochinflytandeförändringarna i industrin, har redovisat sitt arbete. Ibetänkandet (SOU 1988:38) Ägande och inflytande i svenskt näringsliv framhållerutredningen att en påtaglig ökning av koncentrationen i de enskilda företagensägar- och Ett 1988/89:LU7 omfattandebruk av aktieslag med olika röstvärden medförde att röstandels-koncentrationeni flertalet av företagen var väsentligt högre än kapitalandelskoncentrationen.Bruket av röstvärdesdifferenser ökade också . Utredningenframhåller vid sin bedömning att frågan om koncentrationen i de enskildaföretagens ägar- och inflytandestruktur är nära kopplad till förekomsten avaktieslag med olika röstvärden. Enligt utredningens mening är en teoretisktrimlig utgångspunkt för fördelningen av det totala röstetalet bland bolagetsägare att röstandelen för varje ägare står i proportion till risktagandet.Samtidigt anser dock utredningen att det år av vikt att mindre och expanderandeföretag med bibehållen inflytandestruktur kan erhålla riskkapital frånaktiemarknaden och att större företag i vissa fall har möjlighet att anskaffakapital på utländska aktiemarknader utan att den svenska kontrollen gårförlorad. Vid en samlad bedömning anser sig utredningen inte viljaförorda en förändring av bestämmelserna rörande aktiebolags möjligheter attemittera aktier med olika röstvärde. Frågan om röstvärdet för aktier har också tagits upp avFerrnentautredningen. Utredningen hänvisar till röstvärdeskommitténsöverväganden och framhåller att utredningen - även om åtskilligt talar för ettförbud mot röstvärdesdifferentiering i börsbolag inte ansett sig i nuvarandeläge böra framlägga något förslag i frågan. Såsom framgår av den lämnade redovisningen har frågan omröstvärdesdifferentiering övervägts i olika sammanhang. Ägarutredningensbetänkande kommer att bli föremål för sedvanlig beredning inom regeringskansliet.1 fråga om har börsstyrelsen att ta ställning tillvilka åtgärder som kan anses påkallade med anledning av rapporten. Utskottetanser för sin del att det finns skål att avvakta den fortsatta beredningen avfrågan och är därför inte nu berett att förorda någon ändring av bestämmelsernaom röstvärdesdifferentiering. Motion L213 avstyrks följaktligen.' Vissa andra aktiebolagsrättsliga frågor Mot bakgrund av utvecklingen på aktiemarknaden tas imotion L2I1 av () upp frågor om aktiebolags förvärv av egnaaktier, minoritetsskyddet, styrelseledamöters skadeståndsansvar ochstyrelseordförandens ställning. Enligt 7 kap. 1 S ABL får aktiebolag inte förvärva ellersåsom pant motta egna aktier. Dotterbolag får ej heller förvärva eller såsompant motta egen aktie i moderbolaget. Dessa bestämmelser är indispositiva, dvs.avtal får ej träffas i strid mot bestämmelserna. Från förbudet medger docklagen vissa undantag. Aktiebolag får sålunda enligt 7 kap. I § andra stycketABL förvärva egna aktier i samband med övertagande av affärsrörelse. Vidare harett bolag möjlighet att på auktion ropa in aktier som har blivit utmätta förbolagets fordran. Alla aktieägare har en grundläggande rätt att behandlaslika av såväl bolagsstämman som styrelse eller annan ställföreträdare för ettbolag. Denna princip har kommit till uttryck i de s.k. generalklausulerna (8kap. och 9 kap.16 § ABL) och innebär bl.a. att bolagsorganen är skyldiga att 1988/89:LU7 handlalojalt mot en aktieägarminoritet. Förutom de ovan nämnda generalklausulerna finns andraregler i ABL till skydd för en aktieägarminoritet. Sålunda kan en minoritetutse en revisor (10 kap. 1 § 4 st.) och få till stånd en såi-skild granskningav bolagets förvaltning och räkenskaper (10 kap. 14 §). Vidare kan nämnas attägare av en tiondel av samtliga aktier har rätt att begära uppskov med vissabeslut till fortsatt ordinarie stämma (9 kap! 5 §), att begära extrabolagsstämma (9 kap. 6 §), att påkalla viss vinstutdelning (12 kap. 3 §), attvid maktmissbruk påkalla tvångslikvidation (13 kap. 3 §) samt rätt att vägraansvarsfrihet och att föra skadeståndstalan mot styrelseledamot på bolagetsvägnar (15 kap. 5 §). I fråga om styrelseledamots skadeståndsansvar följer av 15kap. 1 § ABL att den som vid fullgörande av sitt uppdrag uppsåtligen eller avoaktsamhet skadar bolaget är skyldig att ersätta skadan. Detsamma gäller närskadan vållas aktieägare eller annan genom överträdelse av reglerna i ABL ellerbolagsordningen. Skadeståndsansvaret är inte begränsat till vissa skadetyperutan kan t.ex. uppkomma vid överträdelser av generalklausulen i 8 kap. 13 SABL. Skadeståndsansvaret för en styrelseledamot kan enligt 15 kap. 4 § ABLjämkas efter vad som är skäligt med hänsyn till handlingens beskaffenhet,skadans storlek och omständigheterna i övrigt. Enligt ABL finns för aktiebolag två ledningsorgan,nämligen styrelse (8 kap. 1 §) och verkställande direktör (8 kap. 3 §). Ipraktiken förekommer dock flera olika varianter. Sålunda kan styrelsensordförande fullgöra uppgifter inorn bolagets löpande förvaltning, och mantalar då om en s.k. arbetande styrelseordförande. I sådana fall sker enuppdelning av verkstål-Jande direktörens uppgifter mellan denne ochstyrelseordföranden. Enligt motionären talar starka skäl för att aktiebolagunder vissa omständigheter bör kunna medges att inköpa egna aktier, och fråganorn införande av en sådan möjlighet bör därför utredas . Vidare ansermotionären att minoritetsskyddet i svensk aktiebolagsrätt behöver förbättrasgenom införande av regler framför allt för fåmansföretag - av innebörd attaktieägare som tillsammans kan redovisa ett aktieinnehav av alltidskall äga rätt till en styrelseplats, under förutsättning att majoritetensaktier icke var fördelade på fler än tio händer. Motionären tar också uppstyrelseledamots skadeståndsansvar och framhåller att en enskildstyrelseledamots ekonomiska ansvar måste begränsas och att därvid också fråganom ansvarsförsäkring bör utredas och övervägas. Vidare bör skadeståndsreglernaför styrelseledamöter sammanföras i ett avsnitt i ABL och utformas enhetligt.Slutligen framhåller motionären att det är angeläget att ordföranderollen isvensk äktiebolagsförvaltning blir föremål för överväganden. Sådanaöverväganden bör leda till att ordförandens ställning utvecklas så attordföranden får ett särskilt ansvar för tillsynen över den verkställandeledningens verksamhet och för att styrelsens beslut vederbörligen genomförs. Utskottet konstaterar att det i den allmänna debattenunder framförts stark kritik mot vissa tendenser och händelser på aktiemark naden och krav har rests på förändringar i regelsystemet, något som av- 29 speglatsig såväl i den nu aktuella motionen som i motioner till tidigare 1988/89:LU7 riksmöten(se LU 1986/87:5). Utskottet kan för sin del instämma i uppfattningen atthändelseutvecklingen i flera avseenden är oroande och att det är angeläget kommer till rätta med de missförhållanden som synes ha uppstått. Det kanenligt utskottets mening inte uteslutas att ABL:s regelsystem, som kom till dåförhållandena på aktiemarknaden var annorlunda, inte längre fullt ut motsvararde krav som måste ställas. Det är därför tillfredsställande att initiativ tagitsi olika sammanhang som syftar till en förbättring av förhållandena. Sålunda tillkallade regeringen år1985 ägarutredningen (I 1985:04) för att utreda ägar- och inflytandefrågor isvenskt näringsliv. Utredningen har avlämnat sitt huvudbetänkande (SOU1988:38) Ägande och inflytande i svenskt näringsliv. I betänkandet berörsfrågan om svenska företag borde beredas möjlighet att återköpa egna aktier,och utredningen konstaterar att det motiv som i debatten framförts för en sådanförändring är bl.a. 'att företagen därigenom skulle ges en ytterligaremöjlighet att överföra överskottskapital till ägarna. Enligt utredningensmening torde dock detta motiv delvis vara avhängigt av den skillnad somföreligger vid beskattningen mellan utdelningsinkomster och värdestegring.Ägarutredningen hänvisar härvid till att utredningen om reformeradföretagsbeskattning har att ta ställning till vilka ändringar i gällandeskatteregler som kan genomföras för att stimulera kapitalet till ökad rörlighetmellan olika företag och branscher och anser att en eventuell prövning avförslaget om återköp av egna aktier bör anstå till dess klarhet vunnits omkommande förändringar i skattereglerna. som ovan redovisats (s. 16 f.). regeringen ifebruari 1987 tillkallat en kommitté med uppgift att göra en översyn avvärdepappersmarknaden (Fi 1987:03). 1 direktiven (dir. 1987:11) hänvisas bl.a.till att det i olika sammanhang framförts önskemål om aktiebolagsrättsligalagstiftningsåtgärder för att stärka aktieägarnas ställning och att vissa avdessa önskemål har nära anknytning till förhållandena på värdepappersmarknaden. Förhållandena på aktiemarknaden har även i andrasammanhang lett till aktivitet. Bl.a. tillkallade börsst\relsen i januari 1987tre utredare för att mot bakgrund av händelseförloppet i analysera deprincipfrågor och övriga förhållanden som är av betydelse för fondbörsen ochaktiemarknaden. Den s.k. lämnade en slutrapporttill fondbörsen, - fakta och erfarenheter. I rapporten framläggsförslag till ändringar i ABL som bl.a. syftar till att stärka minoritetsskyddet.Vidare behandlas bl.a. frågor om företagsledningens organisation. Enligt utskottets mening bör inte nu genom några uttalandenföregripa regeringens ställningstaganden till ägarutredningens förslag ochresultatet av vardepappersmarknadskommitténs arbete-. Åven de åtgärder som kanföranledas av bör enligt utskottets meningavvaktas. Flertalet av de remissinstanser som yttrat sig över motionen harockså ansett att några åtgärder med anledning av motionen inte ar erforderligamed hänsyn till pågående utredningar på området. Utskottet förutsätter attregeringen vid sina ställningstaganden noga överväger i vad mån detmed hänsyn till vad som anförs i motionen är befogat att också 1988/89:LU7 andralagstiftningsåtgärder vidtas i syfte att komma till rätta med missförhållandenapå aktiemarknaden. Med anledning av vad som anförs i motionen om begränsningav styrelseledamöters skadeståndsansvar vill utskottet understryka attstyrelsen i ett aktiebolag fyller en synnerligen viktig funktion. Det år därförviktigt att varje styrelseledamot känner sitt ansvar för att ledningsfunktionenutövas på ett riktigt sått. Utskottet vill också erinra om att enstyrelseledamots skadeståndsansvar alltid år individuellt eftersom det är enförutsättning för att ansvar skall kunna utkrävas att vederbörande med uppsåteller av oaktsamhet skadat bolaget eller annan. Skadeståndsansvaret kan ävenjämkas enligt 15 kap. 4 § ABL. I linje med vad utskottet uttalade vidbehandlingen av ett motionsförslag om begränsning av vissa styrelseledamötersskadeståndsansvar kan utskottet inte finna att en ansvarsbegränsning ärpåkallad. Inte heller kan utskottet finna det motiverat att frågan om ansvarsförsäkringskall utredas. På grund av det anförda anser utskottet att motion L2Uinte bör föranleda någon vidare åtgärd. Enligt handelsregisterlagen (1974:157) skallhandelsregister föras hos . Det finns ett handelsregister förvarje län. 1 handelsregister införs enskilda näringsidkare och handelsbolagsamt ideella föreningar och stiftelser som idkar näring. Handelsbolag ochandra näringsidkare registreras i haiidelsregistret under den firma, dvs- denbenämning, under vilken verksamheten bedrivs. Firma skall tydligt skilja sigfrån annan i samma register förut införd firma, även om firmorna inte avserverksamhet av samma eller liknande slag. Enligt föreningslagen skall ekonomiska föreningarregistreras hos länsstyrelserna i länsvis förda föreningsregister. Skydd förföreningens firma gäller dock inom hela landet. Aktiebolag registreras enligt ABL i aktiebolagsregistretsom är ett centralt register. är patent- ochregistreringsverket, och registreringsverksamheten handhas av verketsbolagsbyrå i . I motion L2I2 av (in) begärs förslag omatt all registrering av näringsverksamhet skall ombesörjas av en endamyndighet. Skälet härför är enligt motionären främst att underlätta möjlighetenatt med hjälp av de firmarättsliga reglerna ta till vara konsumenternas ochborgenärernas intresse av att kunna följa en näringsverksamhet. Motionärenanser därför att handelsregistren, förenings- och stiftelseregistren böröverföras från länsstyrelserna till bolagsbyrån. Bolagsbyrån, som därmed fårutökade arbetsuppgifter, bör göras till en egen myndighet. Utskottet konstaterar att ett genomförande avmotionsförslaget förutsätter att samtliga register förs med hjälp avADB-teknik. Sådan ADB-registrering sker endast beträffandeaktiebolagsregistret. I samband med införandet av den nya lagen om ekonomiskaföreningar övervägdes frågan om regional eller central föreningsregistrering (se prop. 1986/87:7s. 71 f. och LU20 s. 12). Skälen för att regional registrering valdes 1988/89:LU7 var bl.a.att en central registrering inte skulle medföra några besparingar och attföreningarnas behov av service i foim av rådgivning och information lättarekunde tillgodoses med en regional hantering av registreringsärenden. Inteheller ansågs central registrering vara en förutsättning för det behov somförelåg av att utsträcka skyddsområdet för registrerade föreningsfirmor tillhela landet. Tillräckliga uppgifter härför kunde enligt propositionen erhållasfrån det allmänna företagsregistret som inrättades hos statistiska centralbyrånår 1984. Vidare hänvisade departementschefen till att en försöksverksamhetpågick med registrering av ekonomiska föreningar rned ADB-teknik. En sådanförsöksverksamhet med regionala ADB-register innebar dock inte enligt hansmening att frågan om en central registrering föregreps eftersom det är fulltmöjligt att sammanföra de länsvis förda registren till ett centralt register. Enligt vad utskottet erfarit har länsstyrelsernasorganisationsnämnd () i skrivelse hos regeringen begärtett beslut om att länsstyrelsernas handels- och föreningsregister skall förasmed ADB-stöd samt att erforderliga medel härför beviljas. En sådan datoriseringskulle enligt medföra en rad fördelar såsom bl.a. snabbare handläggningstideroch en möjlighet till rikstäckande firmagranskning. Utskottet vill också erinra om att frågan om ett utökatskydd mot vilseledande firma tagits upp av . 1 sin rapport1987:8, Vilseledande firma, föreslår vissa åtgärder som skallöka firmas tillförlitlighet som identitetsbeteckning. Sålunda föreslås bl.a.att en karantänsbestämmelse införs för, firma, som innebär ett förbud mot atten avregistrerad firma registreras på nytt . För att karantänsbestämmelsenskall få avsedd effekt för all näringsverksamhet måste den, enligtriksskatteverket, kompletteras med andra åtgärder. Exempelvis skall krävas attensamrätten till firmor som registreras i handelsregister sträcks ut till helalandet. Vidare bör, enligt , firmaregistreringen ordnas så attsamordning uppnås vid registrering i nuvarande aktiebolagsregistret,handelsregistren och föieningsregistren. Rapporten, som har remissbehandlats.övervägs inom . Av det ovan redovisade framgår att regeringen nu har attta ställning till förslag som rör den framtida utvecklingen av registreringenför näringsverksamhet. Enligt utskottets merring bör inte genomnågra uttalanden med anledning av motionen föregripa regeringensställningstaganden i dessa frågor. Motion L212 bcir därför inte föranledanågon åteärd. Hemställan 1988/89:LU7 1. beträffandeuppskrivning av anläggrtingstillgångar att avslår motion1987/88:L206, 2. beträffanderiktade emissioner attriksdagen avslår mofion ,1987/88:L204, 3. beträffandeaktiekapitalets storlek , att avslår mofion 1987/88:L208, 4. beträffandedifferentierad rösträtt attriksdagen avslår motion 1987/88:L213, 5. beträffande vissa aktiebolagsrättsliga frågor att avslår motion 1987/88:L211, 6. beträffande registrering av näringsverksamhet att avslår motion 1987/88:L212. Närvarande: (), (), OweAndréasson (s). (), (), ().Inger Hestvik (s), (), (), (), (), (), (), StinaEliasson (c), (vpk), () och (). Riktade emissioner (mom. 2) (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande sorn på s. 26börjar med "Sedan frågan" och slutar med "motion L204" bortha följande lydelse: Utskottet vill erinra om att påvisat attemissioner riktade till såväl ledande befattningshavare som anställda iallmänhet haft en betydande omfattning . Som framhålls imotion L204 (c) har utvecklingen också visat att reglerna om riktade emissionermissbrukats.och lett till nackdelar för de aktieägare som inte har kunnatutnyttja sin företrädesrätt. Enligt utskottets mening kan det mot den bakgrundenmed fog ifrågasättas om gällande regler ger de enskilda aktieägarna ett tillräckligtskydd mot maktmissbruk från bolagsledning eller den bestämmandeaktieägargruppen i ett bolag. Utskottet anser för sin del att hänsynen till de enskildaaktieägarna kräver att bolagsstämman ges det avgörande inflytandet vid beslut om riktade emissioner i allmänhet. Genom en sådan ordning skapas garantier för att 33 3 1988/89. beslut ornriktade emissioner och liknande transaktioner fattas i former som 1988/89:LU7 ärbetryggande från minoritetsskyddssynpunkt och för att informationsgivningenbåde före och efter ett sådant beslut fyller högt ställda krav. 1 syfte attstärka minoritetens ställning bör därför möjligheten för bolagsstämman atttill styrelsen delegera uppgiften att fatta aktuella beslut avskaffas. För attytterligare tillgodose kravet på ett tillfredsställande minoritetsskydd börenligt Utskottets mening samtliga beslut om riktade emissioner endast kunnafattas av en kvalificerad majoritet på bolagsstämman. Vidare anser utskottet - i likhet med motionärerna - attmöjligheten för bolagsstämman att i efterhand godkänna beslut om riktadeemissioner bör avskaffas. Om bolagsstämman först i efterhand föreläggs ettemissionsbeslut för godkännande kan det enligt utskottets mening föreliggarisk för att bolagsstämmans handlingsfrihet i praktiken blir begränsad. Enförutsättning, för att de enskilda aktieägarna skall kunna ges ett reelltinflytande är därför att frågor om riktade emissioner av aktuellt slag alltid iförsta hand skall behandlas av bolagsstämm.in. Utskottet, som tillstyrker bifall till motion L204,förordar att hos regeringen begär förslag orn ändrade regler förriktade emissioner i enlighet med det anförda. dels att utskottets hemställanunder moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande riktade emissioner attriksdagen med bifall till motion 1988/89:L204 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört: Differentierad rösträtt (mom. 4) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Såsom framgår" och slutar med "avstyrksföljaktligen." bort ha följande lydelse: Frågan om röstvärdesdifferenliering har varit föremål föröverväganden av röstvärdeskommittén. I betänkandet (SOU 1986:23) Aktiersröstvärde konstaterade kommittén att det inte fanns tillräckligt underlag föratt ta ställning i frågan om röstvärdesdifferentiering. Kommittén som bl.a. hänvisadetill att ägarutredningen kartlägger frågor om det korsvisa ägandet ansåg attfrågan om röstvärdesdifferentiering i stället borde ställas samman med bl.a.det arbete som bedrivs av ägarutredningen. har avlämnat sitt huvudbetänkande(SOU 1988:38) Ägande och inflytande i svenskt näringsliv. Utredningen anser en samlad bedömning inte vilja förorda en förändring avbestämmelserna rörande aktiebolags möjligheter att emittera aktier med olikaröstvärde. I en till betänkandet fogad fp-reservation framhålls bl.a. att likarisk på aktiemarknaden skall ge lika rätt till inflytande och därför bör rättenför börsföretag på Al- och A2-listan att vid nyemissioner utge aktier med lägreröstvärde avskaffas. Utskottet kan för sin del helt ansluta sig till vad somanförs i den nämnda reservationen. Sålunda bör enligt utskottets mening lika risk på aktiemark- 34 nåden gelika rätt till inflytande.