bet · GC01UbU2 · 1988-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkande /89 :UbU2 1987/88:Ub202 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att en "timme tillförfogande" i enligt vad i motionen anförts bör utredas. 1987/88:Ub209 av och () vari yrkas att hos regeringen begär att får iuppdrag att undersöka skolans bildundervisning genom arbetsmiljömässiga och pedagogiskaanalyser. 1987/88:Ub210 av och ()vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av grundskolansläroplan i syfte att säkerställa att skolans undervisning i realiteten kommeratt motsvara de krav pä kristendomsundervisningens innehåll som anges imotionen, 2. att som sin mening gerregeringen till känna att grundutbildning och fortbildning av lärare skall gesett sådant innehåll att lärare med undervisningsskyldighet i religionskunskapfår möjlighet att skaffa sig erforderliga kunskaper i ämnet. 1987/88:Ub225 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av förstärkning av ämnet religionskunskap och isynnerhet kristendomen. 1987/88:Ub230 av () vari såvitt nu är ifråga yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den svenska skolan som helhet skall bygga på etiska grundvärderingar som ärförankrade i kristendomen och i humanistisk tradition, 6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om religionskunskapsämnets utrymmeinom orienteringsämnenas ram, 7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ökade inslag av praktiska ochestetiska ämnen i skolundervisningen. 1 1988/89. 1988/89 UbU2 1987/88:Ub235av () vari yrkas att hos rege- 1988/89 :UbU2ringen begär att man i religionsundervisningen uppmärksammar eleverna på frågorom nyandliga rörelser. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:L708. 1987/88:Ub243 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ämnet barnkunskap i . 1987/88 :Ub246 av m.fl. (fp) vari såvitt nu är i fråga yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läxor i . 1987/88:Ub252 av och () variyrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om konkretisering av målen förtrafikantutbildningen i skolan, 2. att hos regeringen begäratt SÖ får i uppdrag att verka för att varje elev, oberoende av rektorsområde,får ta del av en kontinuerlig trafiksäkerhetsundervisning som syftar till attöka elevens förmåga att klara sig i trafiken. 1987/88:Ub261 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omundervisning i hushållsberedskap på högstadiet. 1987/88:Ub270 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dehumanistiska och estetiska ämnenas företräde i skolan framför datorerna.Motiveringen återfinns i motion l987/88:Fi411. 1987/88:Ub283 av () vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om prioritering av matlagning i grundskole-och gymnasieundervisningen, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om "Konsumentskola". 1987/88:Ub285 av och ()vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om bestämt timantal för ämnetmaskinskrivning i , 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om servicematerial imaskinskrivning. 1987/88:Ub291 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt läroplan bör medge undervisning i våra grannspräk. 1987/88:Ub296 av och () vari - såvitt nu är i fråga yrkas I.att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen 2 anförts omen utökad information angående konsumentekonomisk utbild- 1988/89:UbU2ning vid lanthushållsskolor. l987/88:Ub301 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär översyn av skolans läroböcker i syfte attförbättra kristendomsundervisningen genom objektiva läroböcker. 1987/88:Ub338 av och ()vari yrkas 1. att hos regeringen begärförslag om stärkande av det kristna budskapets ställning inom ämnetreligionskunskap, 2. att hos regeringen begärförslag om skärpta förkunskapskrav för lärare i läroämnet religionskunskap, 3. att hos regeringen begärförslag om sådan utbildning och fortbildning för lärare i religionskunskap attde goda förutsättningarna i Lgr 80 kan uppnås. 1987/88:Ub342 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att genom förstärkta insatser för lärarnasutbildning och fortbildning samt översyn av läromedlen aktualisera ochförbättra religionskunskapsämnets ställning i . 1987/88:Ub343 av m.fi. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av utbildning i kooperativ verksamhet. 1987/88:Ub38l av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna behovet av en förbättradkristendomsundervisning i skolan och att frågan skall bli föremål för snar ochingående utvärdering varefter förslag skall föreläggas utifrånmålsättningen en förbättrad och starkare ställning för etik ochbibelkunskap i skolans undervisning, i enlighet med vad i motionen anges. l987/88:Ub382 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt finlandssvenska barn i bör ges möjlighet att behälla och utvecklasina eventuella kunskaper i finska språket. 1987/88:Ub385 av och () variyrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna att religionskunskapsämnet i fullt ut bör fåen ställning som motsvaras av föreskrifterna i Lgr 80, 2. att som sin mening gerregeringen till känna att religionsundervisning bör breddas och fördjupas pålärarhögskolorna, 3. att begär att regeringenlåter SÖ utforma ett kommenterande material som hjälp vid undervisningen. 1987/88:Ub390 av () vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om bildämnets ställning i skolan, 2. att hos regeringen begären undersökning av bildämnets 3 1988/89. tillämpningoch utveckling i och på gymnasiet de senaste tio 1988/89:UbU2åren, 3. att hos regeringen begär att en expertgruppmed forskningsanknytning tillsätts för att driva bildpedagogisktutvecklingsarbete i enlighet med motionen. 1987/88:Ub396 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att får i uppdrag att utfärdanya anvisningar för lågstadiet om återgång till den skrivstil som gällde framtill 1975, samt att eleverna därvid fär lära sig läsa textbokstäver i enlighetmed vad som anförts i motionen. 1987/88:Ub402 av () vari yrkas 1. att hos regeringen begärlagförslag angående skyldighet för kommuner med viss lägsta andel finskspråkigainvånare (eller visst lägsta antal finskspråkiga barn) att inrätta sverigefinskutbildningslinje inom eller sverigefinsk skola, 2. att begär att regeringenutarbetar förslag till hur finska språkets ställning kan stärkas igymnasieskola och högskola. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:Kr331. 1987/88:Ub801 av m.fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga -yrkas 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en övergripande utbildningspolitiskutredning U90. 1987/88 :Ub806 av m.fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om riktlinjer för undervisningen i svenska. I det följande behandlas ett antal motioner, som väcktsunder den allmänna motionstiden vid /88. Utskottet tar upp demunder rubrikerna Estetiska och praktiska ämnen. Religionskunskap, Vissa andraämnen och Övriga frågor. Estetiska och praktiska aminen I tvä modoner, nämligen 1987/88:Ub390 (fp) och1987/88:Ub209 (fp), behandlas bildspråket i skolan. 1 den förstnämnda motionenföreslås att ämnet bild skall ges en starkare ställning i skolan (yrkande I). Bildämnet skall inte enbart sesfrån estedsk synpunkt utan framför allt som ett generellt medel för attförmedla information i dagens informationssamhälle. I detta syfte bör enexpertgrupp med forskningsanknytning tillsättas för att bedriva bildpedagogisktutvecklingsarbete (yrkande 3). Regeringen bör vidare ta initiativ till envetenskaplig undersökning om hur kunskaper i bildämnet har förmedlats i skolanunder (yrkande 2). nämndamotionen begärs att () skall få i uppdrag att 1988/89:UbU2 undersöka skolans bildundervisning genom arbetsmiljömässiga och pedagogiskaanalyser. Utskottet vill med anledning av motionerna erinra om utskottetsbehandling av liknande yrkanden vid /86 och /88(UbU 1985/86:12, resp. UbU 1987/88:3). Inget yrkande ledde fill någon särskildåtgärd från sida. Utskottet har erfarit att det pågår ettomfattande utvecklingsarbete på bildspråkets område i skolan. Främst börnämnas satsningen påkulturiskolanGfrprop. 1984/85:100bU 10, UbU1984/85:16,rskr. 1984/ 85:234), där andelen projekt med anknytning tillbildspråket är stor (), och den riksomfattande aktionenBildspråket i skolan, som SÖ och inledde /86.Syftet med denna aktion, som avslutas i och med utgången av innevarande läsår,är att tillämpa och utveckla bildspråket i hela dess mångfald såväl genomsjälva bildämnet som i samverkan med andra ämnen i ochgymnasieskolan. Aktionen skall vidare sprida forskningsrön och internationellaerfarenheter beträffande barn och bild och visa hur skolan kan samarbeta medolika kulturinstitutioner och enskilda konstnärer samt uppmärksamma bildensförhållande till andra medier. Enligt vad utskottet fått veta kommer SÖ pågrundval av gjorda erfarenheter att utarbeta ett handlingsprogram för attstärka bildundervisningen i skolan. Inom ramen för aktionen Bildspråket iskolan görs inom SÖ under innevarande läsår även en analys av bildundervisningenoch dess utveckling i de senaste läroplanerna. Utskottet vill även erinra om att ämnet bild har varitföremål för granskning av vissa länsskolnämnder under /88 inomramen för SÖ:s nationella utvärdering. Nämnderna har rapporterat sinaiakttagelser till SÖ . SÖ kommer att avge en rapport tillregeringen . Utskottet finner således att ett omfattande utvecklings-och utredningsarbete äger rum på bildspråkets område inom helaskolväsendet och särskilt i . Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionerna 1987/88:Ub209 och 1987/88:Ub390. 1 modon 1987/88:Ub230 (c) yrkande 7 föresläs att praktiskoch estetisk verksamhet bör få större utrymme på timplanen och inom olika ämneni skolundervisningen. Utskottet vill först hänvisa till vad utskottet nyssanfört beträffande pågående utvecklingsarbete inom bildspråkets område. Vidareerinras om att utskottet vid sin behandling av ett liknande yrkande vidföregående (UbU 1987/88:3, s. 6) pekade pä den försöksverksamhet somäger rum med s.k. dubbelt tillval på högstadium och som kommer attutvärderas av SÖ med anledning av ett regeringsuppdrag i syfte att utarbetamodeller för lokala tillvalskurser. Frågor om ökad valfrihet pä utbildningsområdetoch möjligheten till innehållsmässiga profileringar inom kommerutskottet senare att behandla i anslutning till regeringens proposition(1988/89:4) om skolans utveckling och styrning. Mot dennabakgrund avstyrker utskottet motion 1987/88:Ub230 yrkan- 1988/89:UbU2 1 tre motioner tas ämnet religionskunskap upp. 1motionerna 1987/ 88:Ub230 (c) yrkande 6 och 1987/88:Ub385 (fp) yrkande 1 anförsatt ämnet fått allt mindre del av orienteringsämnena i och atterfarenheterna talar för att det inte får den undervisningstid som läroplanför (Lgr 80) föreskriver. I motion 1987/88:Ub235 (c) hemställs attriksdagen hos regeringen begär att lärarna i religionsundervisningen uppmärksammareleverna på frågor om nyandliga rörelser. Utskottet har senast vid föregående erinrat ombestämmelserna i läroplan för (Lgr 80) i vad gäller antaletlektioner i religionskunskap (UbU 1987/88:4 s. 2). Utskottet hänvisade isammanhanget till den förestående granskningen av undervisningen i ämnet inomramen för SÖ:s nadonella utvärdering. Enligt vad utskottet nu erfarit har sjulänsskolnämnder haft i uppdrag att granska undervisningen i orienteringsämnenai inom det nationella utvärderingsprogrammet. Nämnderna har underhösten 1988 lämnat sina rapporter till SÖ. skall SÖ,som tidigare nämnts, avge sin rapport om den totala granskningsverksamhetentill regeringen. Utskottet har inhämtat att det inte finnsnågot statistiskt underlag som ger belägg för påståendet att ämnetreligionskunskap inte får den andel av undervisningstiden i orienteringsämnenasom läroplanen föreskriver. Erfarenheter från nämndernas skol- ochlektionsbesök visar dock att vissa ämnen blir mer än väl tillgodosedda iämnesgrupperna, medan andra ämnen i olika hänseenden synes komma i andra hand.Mot denna bakgrund fortsätter samma länsskolnämnder som tidigare att under ännuett är (/89) granska undervisningen i orienteringsämnena igrundskolan. Utskottet förutsätter att skolorna följer gällandebestämmelser i läroplan för (Lgr 80) om dels undervisningstid förämnet religionskunskap, dels vilka huvudmoment som skall behandlas på de trestadierna och att särskilt länsskolnämnderna medverkar till detta i sin aktivatillsyn. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub230 yrkande 6, 1987/88:Ub235 och 1987/88:Ub385 yrkande 1. I eU antal motioner, nämligen 1987/88:Ub210 (m) yrkande I, 1987/ 88:Ub225(c), 1987/88:Ub230(c)yrkande 1, 1987/88:Ub338 (m) yrkande 1 och1987/88 :Ub381 (m),behand\as den kristna etiken i skolans undervisning. Isamtliga motioner anförs att det kristna inslaget i ämnet religionskunskap börförstärkas. I motion 1987/88:Ub230 föreslås att skolan som helhet skallvärdeförankras i den kristna etiken. Vikten av att dagens ungdom kan förstå denkristna etiken och att frågor kring människosynen blir allt viktigare bl.a.inom vårdområdet understryks vidare i motion l987/88:Ub225. motionl987/88:Ub210 föreslås att en översyn av läroplan 1988/89:UbU2 skall göras i syfte att säkerställa skolans undervisning omkristendom. Medanledning av motionerna vill utskottet anföra följande. Den kristna etiken i skolans undervisning har behandlatsav utskottet vid fiera tillfällen och senast vid föregående (UbU1987/88:4 s. 30-Utskottet har därvid hänvisat till vad som anförs i läroplanför (Lgr 80) i vad gäller etiska frågor och religionskunskapensbetydelse för skolans fostrande uppgift. Utskottet vill på nytt understryka vikten av att de etiskafrågorna bör ges en ingående behandling i skolans religionsundervisning,eftersom hemmens roll som normbildare successivt har minskat och antaletnormbildare utanför hemmen och skolan har ökat. Det är därvid viktigt atteleverna får insikter i religionens betydelse för normbildning och kultur, ochatf de förstår på vilka grunder den västerländska människosynen har utvecklats.Respekten för människors egenvärde och aktning förändra måste vara den etiskagrund som skolans undervisning utgår från. Frågor kring människosynen såvälden kristna som andra religioners blir allt viktigare för alla i vårtpluralistiska samhälle. Skolans undervisning i religionskunskap är av storbetydelse för att vi skall kunna förstå att handla efter våra grundläggandeetiska, humanistiska och demokratiska värderingar. I en nyligen utkommenrapport (Skapande, Vetande 1988:11 A. Törnvall: Religionskunskap i skolan;) om lärares och elevers attityder till ämnetreligionskunskap i framhålls att det nu finns en ökad medvetenhet iskolorna om ämnets betydelse för den personliga utvecklingen. Utskottet har tidigare hänvisat till detutvärderingsarbete rörande bl.a. ämnet religionskunskap som SÖ ochlänsskolnämnderna bedriver och som skall redovisas för regeringen. Om detdärvid framkommer att kristendomen och det kristna budskapet samt studiet avBibeln inte får det utrymme och den vikt i undervisningen som anges ikursplanen för ämnet religionskunskap, är det utskottets bestämda uppfattningatt skolmyndigheterna bör vidta erforderliga åtgärder. Utskottet förutsätteratt sä sker utan att gör något uttalande i frågan. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub210yrkande1,1987/88:Ub225,1987/88:Ub230yr-kande 1, 1987/88:Ub338 yrkande 1 och1987/88:Ub381. I syfte att förbättra undervisningen i religionskunskapbegärs i motion 1987/88 :Ub338 (m) yrkande 2 förslag om skärpta förkunskapskravför lärare i ämnet religionskunskap. I samma motion (yrkande 3) och imotionerna 1987/88:Ub342 (fp) delvis, 1987/88:Ub2l0 (m) yrkande 2 samt 1987/88:Ub385 (fp) yrkande 2 tas utbildningen av och fortbildningen för lärare ireligionskunskap upp. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. Utöver kraven pä allmän behörighet till högskolestudier(jfr prop. 1987/ 88:109 om urval m.m. dll högskoleutbildning, UbU 1987/88:32, rskr. 1987/ 88:330) krävs särskild behörighet till den nya grundskollärarlinjen motsva rande treårig gymnasieutbildning i bl.a. ämnena svenska och engelska. förhållandetill tidigare uppställda förkunskapskrav för lärarutbildning är 1988/89:UbU2detta en skärpning. Beträffande den grundläggande utbildningen i den nyalärarutbildningen för lärare för årskurserna 49 med specialisering i samhällsorienterandeämnen anges i utbildningsplanen att poängramen för de ingående ämnena börsättas så att inget ämne understiger 20 poäng (Utbildningsplan förgrundskollärariinjen, UHÄ reg. Vidare skall denvalfria fördjupningen i tvä av ämnena omfatta sammanlagt ca 40 poäng, så attden blivande läraren har bedrivit studier motsvarande 40 poäng i vartderaämnet. Under föregående har fattat beslut omangelägna fortbildningsbehov i anslutning till genomförandet av den nyalärarutbildningen (prop. 1987/88:100 bil. 10, UbU 1987/88:12, rskr.1987/88:203). Fortbildning för att höja den allmänna lärarkompetensen med bl.a.studier i ytterligare ämnen har där fått en hög prioritet. Utskottet vill ävenerinra om beslut om bidrag till fortbildning motsvarande 50 milj.kr.per år underentioårsperiodfr.o.m.budgetåretl989/90(prop. 1987/88:100 bil. 10,UbU 1987/88:12, rskr. 1987/88:203). Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1987/88:Ub210 yrkande 2, 1987/88:Ub338 yrkandena 2 och 3, 1987/88:Ub342 delvisoch 1987/ 88:Ub385 yrkande 2. För att förbättra undervisningen i ämnet religionskunskapföreslås i motionerna 1987/88:Ub301 (m) och 1987/88:Ub342 (fp) delvis att enöversyn görs av läromedlen i detta ämne. 1 motion 1987/88:Ub385 (fp) yrkande 3begärs att SÖ skall utforma ett kompletterande material som hjälp vid undervisningi ämnet religionskunskap. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. En kartläggning av läromedelssituationen i skolan harnyligen gjorts på uppdrag av regeringen (prop. 1987/88:100, bil lOs. 14-16).Resultatetav den s.k. läromedelsöversynen har redovisats i tre rapporter (Ds1988:22 24). Med utgångspunkt i denna undersökning avser regeringen enligtproposition 1988/89:4 om skolans utveckling och styrning att vidta åtgärder isyfte att förbättra läromedelssituadonen i . Frågan om ett kommentarmaterial för ämnet religionskunskapbör enligt utskottets uppfattning avgöras av SÖ. Som utskottet tidigare anförtkommer undervisningen i ämnet religionskunskap att granskas även under innevarandeläsår av ett antal länsskolnämnder. Utskottet utgår från att SÖ kommer attvidta åtgärder när det gäller kommentarmaterial, om det visar sig att lärareoch skolledning har behov av råd i ämnesmässiga och metodiska frågor i ämnetreligionskunskap. Mot denna bakgrund finner utskottet ingen anledning attföreslå att vidta någon särskild åtgärd i vad gällerläromedelsfrågan, varför motionerna l987/88:Ub301, 1987/88:Ub342 delvis och1987/88:Ub385 yrkande 3 avstyrks. I motion 1987/88 :Ub283 (fp) framförs vissa förslag omskolans utbildning i kost- och konsumentkunskap. Enligt motionären börundervisning i hem- 8 kunskap igrundskolan inriktas mera på matlagning (yrkande 1). Vidare 1988/89:UbU2föresläs att en ny form av lanthushållsskola konsumentskolan bör införas iskolsystemet (yrkande 2). Utskottet behandlade liknandeyrkanden vid föregående (UbU 1987/88:7, s. 3 O- Därvid anfördeutskottet bl.a. följande. Utskottet vill här erinra om att många föräldrar med barni skolåldern numera yrkesarbetar båda. Som en följd härav erbjuds därför intealltid möjligheter för barnen att lära sig elementär matlagning i hemmet. ser det kräver denna ändrade familjesituation uppmärksamhet närundervisningen i hemkunskap skall granskas. Utskottet vill i sammanhangetockså erinra om andra delar av ämnet hemkunskap. Eleverna skall enligtläroplanen även få kunskap om hushållsekonomi, skötsel av hem m.m. Detta ärviktigt för att ge eleverna en grund för sin fortsatta utveckling. Utskottet vill erinra om att ämnet hemkunskap varitföremål för granskning av vissa länsskolnämnder under /88 inomramen för SÖ:s nationella utvärderingsprogram. Enligt vad utskottet inhämtatkommer SÖ att avge en rapport till regeringen på grundvalav de resultat som länsskolnämnderna rapporterat till SÖ . Beträffande gymnasieskolan ingår ämnena kostkunskap ochkonsumentkunskap på den tvååriga konsumtionslinjen (Ko-linjen, konsumentekonomiskgren). Matlagning upptar en stor del av ämnet kostkunskap enligt kursplanen.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att Ko-linjen och vissa andra ejdirekt yrkesinriktade linjer för närvarade utreds inom (dir.1988:30). Utredningsarbetet skall vara slutfört . Vidare harriksdagen fattat beslut (prop. 1987/88:102, UbU 1987/ 88:31, rskr. 1987/88:366)om försöksverksamhet och utvecklingsarbete i vad avser gymnasieskolansyrkesutbildning. Regeringen har även gett SÖ i uppdrag att senast den I mars1989 framlägga ett förslag till ny studievägsstruktur för yrkesutbildningen igymnasieskolan. I detta uppdrag kommer särskilt de grundskoleanknutnastudievägarna med yrkesinriktning, till vilka de i modonen berörda kurserna pådet konsumentekonomiska området hör, att behandlas. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub283. I motion 1987/88:Ub261 (c) om undervisning ihushållsberedskap föresiås att SÖ i samarbete med civilförsvarsförbundbör fä i uppdrag att utarbeta lämpligt material för detta ämnesområde. Utskottet vill med anledning av motionen påpeka att frågorom värt lands försörjning i kris- och krigssituationer behandlas i de samhällsorien terande ämnena på högstadium förutom att de kan belysas särskilt i t.ex. ett lokalt tillvalsämne. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att det här aktuella ämnesområdet (beredskapslagring av livsmedel o.d.) bör anknytas till lokala förhållanden finner utskottet ingen anledning att SÖ får i uppdrag att centralt utarbeta undervisningsmaterial för en sådan undervisning. Utskottet föreslår därför att avslår motion 1987/ 88:Ub261. Denkonsumentekonomiska utbildningen vid lanthushällsskolorna lovor- 1988/89:UbU2 das i motion 1987/88:Ub296 (c). Motionärerna anför dock attintresset för denna utbildning är svagt. Därför bör en utökad information gesom den konsumeniekonomiska utbildningen vid lanthushållsskolorna i samband medelevernas studieval (yrkande 1). Utskottet vill med anledning av motionen anföra attstudie- och yrkesvalsorienteringen (syo) i såväl somgymnasieskolan är omfattande. Syftet med syo är att ge eleverna förberedelserför framtida yrkesval och kunskaper om arbetslivet. Syon är en del av skolansundervisningsprogram. Utskottet utgår från att eleverna i får denallsidiga information om de gymnasiala studievägarna som de har rätt till enligtläroplan för (Lgr 80). Med hänvisning härtill bör integöra ett särskilt uttalande i denna fråga, varför motion 1987/88:Ub296 yrkande1 avstyrks. I motion 1987/88:Ub243 (fp) tas ämnet barnkunskap upp.Enligt motionärerna vill eleverna i gärna diskutera sina egnalivsvillkor och få dem belysta i skolan. Det skulle kunna betyda mycket förelevernas mognadsutveckling om de fick tillfälle att i ett nytt ämnesområde människokunskap diskutera existendella frågor. Det finns därför enligtmotionärerna anledning att närmare utreda hur dessa frågor skulle kunna behandlaspå ett samlat sätt i skolans undervisning. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande.