bet · GC01BoU1 · 1988-12-31 00:00:00 — I de flestaav motionerna begärs att normerna skall kompletteras så att vad i de olikamotionerna förordas kan hävdas med stöd av ett normkrav. I en motion tas ocksåupp frågan om ändring i bostadsfinansieringssystemet. Iavsnittet ovan har utskottet givit uttryck för uppfattningen att goda skälfinns att å ena sidan inte göra det system som reglerar byggandet mera omfattandeän nödvändigt men å den andra utforma systemet så att av 1988/89:BoUlsamhället ställda krav kan förverkligas. Det är mot denna bakgrund utskottets ställningstagandennedan i detta avsnitt skall ses. Utskottet behandlar inledningsvis vänsterpartietkommunisternas partimotion 1987/88;Bo517.1 motionen yrkas att somsin mening skall ge regeringen till känna att vid ny- eller ombyggnad avfastigheter hänsyn skall tas till behovet av källsortering av sopor redan ihushållslédet. - numera - bör enligt motionärerna ges iuppdrag att utforma föreskrifter till PBL. I motiveringen till motionen somåterfinns i motion 1987/88:Jo766 anförs att utrymmena under diskbänken och isoprummen måste vara större än för att det skall bli möjligt förhushållen att bekvämt kunna sortera sopor. Som motionärerna framhåller pågår projekt med källsorteringi flera kommuner. Det finns enligt utskottets mening goda skäl att vidtaåtgärder i den riktning som föreslås i motion 1987/88:Bo517 för att vårabostäder i samband med ny- eller ombyggnad skall utformas så att källsorteringav sopor underlättas. Också soprummen kan behöva ges en annorlunda utformningoch utrustning än . Utskottet föreslår att med anledning avmotionen som sin mening ger regeringen till känna att nybyggnads- ochombyggnadsregler till PBL skall utarbetas så att det blir möjligt att medhävdande av reglerna ge bostadshusen en sådan utformning att källsortering avsopor underlättas. I två motioner, motionerna 1987/88:Bo262 (c) yrkande 9 och1987/ 88:Bo543 (fp), behandlas förvaringsutrymmena i våra bostäder. I denförstnämnda motionen förordas bl.a. att förvaringsutrymmen för grönsaker ochrotfrukter skall finnas i flerbostadshus. I den sistnämnda anförs attförvaringsutrymmen framför allt i köken reducerats till ett minimum. Motionärenföreslår ett tillkännagivande till regeringen av innebörden att åtgärder börvidtas bl.a. så att förvaringsutrymmena för livsmedel m.m. i bostäderna ökar. I de beslutade nybyggnadsreglerna finns reglerockså om kökens utformning. I detta sammanhang har olika funktioner som börfinnas i köken angivits. Det har inte särskilt stadgats att där skall finnassådana förvaringsutrymmen som motionärerna aktualiserat. Med hänvisning till den ovan nämnda principen om enbegränsning av regelsystemet m.m. är utskottet inte berett att förorda att iföreskrifterna tas in regler om att särskilda förvaringsutrymmen för livsmedeloch rotfrukter skall finnas. Det får dock enligt utskottets mening närmastanses vara en självklarhet att sådana utrymmen kommer att tillföras vårabostäder när de byggs eller byggs om, även om ett krav därpå formellt inteställs. Även om det i nybyggnadsreglerna inte särskilt angivits att sådanaförvaringsutrymmen som behandlas i motionerna skall finnas, förutsätterutskottet att dessa utrymmen kommer att finnas i våra bostäder. Ett tillkännagivandeenligt motionärernas förslag kan därför inte anses tjäna något reellt syfte.Motionerna 1987/88:Bo262 (c) yrkande 9 och 1987/88;Bo543 (fp) avstyrks medhänvisning till vad nu anförts. I motion 1987/88:Bo525 (s) föreslås som sin meningge regeringen till känna att regler om inbrottssäkrare dörrar tas in iföreskrifter- 10 na tillPBL (yrkande 2) samt att kostnaderna för sådana dörrar bör få räknas 1988/89:BoUl in i låneunderlaget vid beslut om bostadslån (yrkande 1). Av redovisningen ovan (avsnitt 2.1.2) framgår att fråganom hur ett säkrare inbrottsskydd skulle utformas skulle behandlas i PBL-arbetetoch att regeringen hade anledning att överväga den. ,som ansåg frågan viktig, anförde att det fanns andra sätt att förbättrainbrottsskyddet än att införa byggnadstekniska föreskrifter om vilka dörrarm.m. som skulle finnas för att förebygga inbrott. Det finns anledning att förstärka inbrottsskyddet även omdet förekommit uppgifter om att bostadsinbrotten minskat.Utskottet delar således motionärernas uppfattning härvidlag. Huruvida krav påinbrottssäkrare dörrar skall ställas genom byggnadstekniska föreskrifter ellerpå annat sätt kan inte anses vara en huvudfråga. Huvudsaken är att det, sålångt det är rimligt och möjligt, ges möjligheter att skapa ett så gottinbrottsskydd som möjligt. Ärendet om ett bättre inbrottsskydd har varit aktuellt för regeringen - kom låsutredningensförslag. Det finns sålunda anledning för att hos regeringen begäraförslag om hur ett säkrare inbrottsskydd skall kunna förverkligas. Regeringenbör skyndsamt låta överväga denna fråga och i förening med förslag lämnariksdagen sin syn därpå. Detta bör med anledning av motion1987/88:Bo525 (s) yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna. Vad rör den av motionärerna aktualiserade frågan om attkostnaderna för inbrottssäkrare dörrar skulle kunna ingå i låneunderlaget förbostadslån kan erinras om att de kostnader som blir följden av ett ökatinbrottsskydd kan beaktas i bostadsfinansieringssammanhang.Räntebidrag kan enligt förordningen (1983:974) utgå för byte av låssystem(låskista, cylinder, trycke och bleck). Dessutom bör upplysas om attmöjligheter finns att sätta in dörrar av högre kvalitet än vad som är vanligtoch att kostnaderna härför kan beaktas när låneunderlaget bestäms förutsatt attde ryms inom detta. Det får anses att kostnaderna för inbrottssäkrare dörrar irimlig grad kan beaktas i bostadsfinansieringssystemet. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motion 1987/88:Bo525 yrkande 1. Vattenskadesäkrare byggnader tas upp i motion1987/88:Bo523 (fp). I motionen lämnas statistik om kostnaderna för att åtgärda följderna av vattenskador i byggnader. Motionären anger att orsaken till vattenskadorna till övervägande del beror på bristfälliga VVS-installationer. Särskilt oroan de är den stora andelen skador i det nya byggnadsbeståndet. Motionären anser bl.a. att installationerna skall utföras så att skadorna snabbt kan upptäckas och så att konsekvenserna av utströmmande vatten blir mycket - begränsade.Installationerna skall dessutom vara lätt utbytbara. Ett tillkännagivande ifrågan till regeringen föreslås i motionen. Såvitt utskottet kan bedöma innebär de beslutadenybyggnadsreg lerna att flera av de aspekter för att skapa vattenskadesäkrare byggnader som motionären efterlyser beaktats. Ett särskilt kapitel om fuktskydd finns i reglerna. I ett avsnitt behandlas skydd mot vatten och fukt utifrån, i ettannat skydd mot vatten och fukt inifrån. I det sistnämnda avsnittet anges bl.a. att om risk finns för utläckande vatten eller kondens på dolda ytor utlopp från dessa ytor skall anordnas så att vattnet snabbt blir synligt. Även regler om 11 vattentätaoch vattenavvisande skikt finns. De nya reglerna får anses ligga i linje med vad i motionenförordas. Det finns inte tillräckliga skäl att nu begära ytterligarebyggnadstekniska regler och föreskrifter i sammanhanget. Det finns anledningatt anta att reglerna får positiv effekt. Ett tillkännagivande enligt förslageti motion 1987/88:Bo523 (fp) kan därmed inte anses erforderligt. Hygienen i badrum tas upp i motion 1987/88:Bo511 (c).Motionären anför att det borde vara självklart att husen byggs så att de ärlätta att rengöra, något som dock långt ifrån är fallet. Inte minst gällerdetta badrummen. Badkar, som det är näst intill omöjligt att hålla rent omkringinstalleras fortfarande. Byggnormer som underlättar rengöring runt badkarbegärs i motionen. Att det är svårt att hålla rent i badrummen har framkommiti skilda sammanhang, bl.a. genom byggforskningsarbeten. Med tanke bl.a. påfukt-och mögelproblem är det viktigt att badrummen utformas så att rengöringenav dem underlättas så mycket som möjligt. I nybyggnadsreglerna, avsnittet om skydd mot fukt inifrån,anges bl.a. att ytskikt samt fogar och anslutningar i våtutrymmen skall anordnasså att de lätt kan hållas rena och så att de inte medför att mögel uppstår.Vidare anges beträffande fuktskydd att en byggnad skall placeras, utformas ochutföras så att vatten- och fuktskador i olika delar av byggnaden förebyggs samtatt mögel, elak lukt eller andra hygieniska olägenheter inte uppkommer. De beslutade nybyggnadsreglerna kan anses innebäraatt sådana regler skapats som underlättar städningen av badrum. Det finns dockanledning att överväga om de beslutade reglerna är till fyllest för att uppnåmålet om ett bättre fuktskydd och mera lättstädade badrum. har som enav sina uppgifter att följa och utvärdera hur de nu beslutade reglerna omsättsi praktiken och om de förutsatta effekterna nås. I detta sammanhang får det ansesingå som en naturlig del att även frågan om hur våra bostäder skall anordnasför att underlätta skötseln av dem övervägs. Utskottet vill också erinra om atti motiven till PBL (3 kap. 5 §) (prop. 1985/86:1 s. 490) anförts att byggnaderbör utformas så att de ger möjligheter till god hygien. Särskilt betonas viktenav att bl.a. badrum byggs så att de är lätta att rengöra. Med hänvisning tillvad nu anförts finns enligt utskottets mening inte tillräckliga skäl förutskottet att tillstyrka motion 1987/88:Bo511 (c). I och med att föräldrar alltmera ofta delar på ansvaretoch vårdnaden av barnen blir det enligt motion 1987/88;Bo539 (s) nödvändigt attockså papporna ges möjligheter att tillsammans med sina barn fungera isamhället också utanför den egna bostaden. Sett mot denna bakgrund bör åtgärdervidtas så att skötbord installeras också på offentliga toaletter. befintligaoch nya offentliga toaletter bör ha sådana bord. Ett tillkännagivande däromtill regeringen föreslås av motionärerna. Den av motionärerna aktualiserade frågan bör beaktas pådet lokala planet vid exploateringen och omdaningen av våra tätorter. Även om frågan inte särskilt tagits upp i PBL-propositionen torde det vara möjligt att med stöd av lagen kräva av den byggande att toaletter kompletteras med skötbord. En lämplig åtgärd kan vara att förse de stora könsneutrala handikapptoaletter som finns i många byggnader med skötbord. Ett tillkännagivande enligt 12 förslageti motion 1987/88:Bo539 (s) kan inte anses erforderiigt. Motionen 1988/89:BoUl avstyrks. Brandsäkerheten vid alternativa boendeformer tas upp imotion 1987/ 88:Bo509 (s). Motionärerna anför att de alternativa boendeformernaur brandskyddssynpunkt är klassade som vanliga bostadshus. Även om detta boende- inte sällan tillkommet för att bereda äldre och handikappade bostäder - ärinsprängt i vanliga bostadshus bör utrymningsfrågorna enligt motionärerna nogabeaktas. Det kan enligt dem inte vara lämpligt att placera in lägenheter förgrupper med ibland speciella behov i renoverade äldre fastigheter därtrapphuset blivit smalt därför att hissar installerats. I de beslutade nybyggnadsreglerna finns ettkapitel om brandskydd. En indelning i tre brandtekniska klasser görs. Sombrandsäker byggnad, klass Br 1, skall utföras byggnad med tre eller fleravåningar samt byggnader med två våningar som alternativt rymmer samlingslokaleller skola för 150 personer eller hotell, vårdanläggning eller industri ivilken bor resp. arbetar fler än 50 personer. Som brandhärdig byggnad, klass Br2, skall utföras en byggnad med två våningar och en yta större än 200 m' elleren byggnad med två våningar som i princip rymmer fler än två bostadslägenheteroch har bostads- eller arbetsrum i vindsplanet. Till denna klass räknas undervissa förutsättningar hotell och samlingslokaler. Byggnader som inte hänförstill klass Br 1 eller Br 2 skall i brandskyddsavseende utföras i klass Br 3. Utifrån den nu i korthet angivna brandklassificeringenställs krav på t.ex. byggnadsdelars bärförmåga vid brand, skydd motbrandspridning mellan byggnader och mellan s.k. brandceller och om anordningarför brandsläckning. Bl.a. ges i ett avsnitt regler om tillträdesvägar förräddningstjänsten. Det anges bl.a. att i en byggnad med tre eller fleravåningar räddningstjänsten skall kunna nå vinden genom en lucka i yttertaket.Kan inte detta krav uppfyllas skall en direkt förbindelse i princip anordnasfrån minst ett trapphus till yttertaket. I en byggnad i klass Br 2 eller Br 3skall varje bostadsrum bl.a. ha en utgång via trappa eller utgång direkt tilldet fria i markplanet eller en fast stege som leder till markplanet. Även om omfattande regler om brandskydd i våra bostädersynes finnas kan det vara anledning att överväga om de senaste årens delvis nya syn på boendet för äldre och handikappade bör innebära en revidering av brand skyddet . Vad som anförs i motionen förtj anar att beaktas. Utskottet har dock inte tillräckliga belägg för ställningstagandet att de regler om brandskydd som finns i nybyggnadsreglerna inte skulle vara till fyllest för att uppnåsyftet om ett efter olika omständigheter avpassat skydd. Å andra sidan har utskottet alltså tagit intryck av vad i motionen anförts om att det kanförhålla sig så att tillräcklig hänsyn när det gäller brandskydd inte tagits till de förändrade boendeformer som boendet i eller i servicelägenheter insprängda i "vanhga" bostadshus representerar. Utan att nu förordaatt nu gällande och beslutade regler och allmänna råd revideras finner utskottet det motiverat att föreslå att regeringen tar initiativ till enöversyn av frågan och, om så visar sig erforderligt, beslutar om en komplettering av gällande regler. När det nu förordnade arbetet avslutats bör det finnas säkrare underlag för bedömning av den fråga som tas upp i motionen. anförts omvissa överväganden om brandsäkerheten vid alternativa boende- 1988/89:BoUlformer bör med anledning av motion 1987/88;Bo509 (s) som sin meningge regeringen till känna. Att brandvarnare skall finnäs i varje lägenhet föreslås imotion 1987/ 88:Bo505 (s). Ett tillägg härom i SBN 1980 föreslås i yrkande 1. Iyrkande 2 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om behov av informationom installation av brandvarnare i våra bostäder. I nybyggnadsreglerna saknas föreskrifter om attbrandvarnare skall installeras. Utskottet som delar motionärernas uppfattningom att brandvarnare kan innebära att bränder begränsas är emellertid inteberett att nu föreslå att tvingande regler förs in i byggnadsreglerna. Andravägar för att öka antalet brandvarnare i bostadsbeståndet bör i första handsökas. Här kan den samhälleliga räddningstjänstorganisationen,försäkringsbolagen och olika brandskyddsorganisationer anses ha både ett ansvaroch intresse av att brandvarnare installeras och underhålls. Såvitt utskottethar sig bekant vidtas också olika åtgärder i sammanhanget. Utskottet utgår frånatt brandvarnare installeras i bostäderna om så befinns erforderligt för atterhålla ett fullgott brandskydd. Ett tillkännagivande enligt motionärernasförslag bör kunna undvaras. Motionen avstyrks sålunda. Ett tillkännagivande om krav på rökgångar i småhus vid ny-och ombyggnad föreslås i motion 1987/88;Bo516 (fp). Utskottet har ovan (avsnitt2.1.2) redogjort för gällande regler. I sammandrag innebär de att eluppvärmdabyggnader skall ha sådan planlösning att en övergång till uppvärmning med andraenergislag underlättas, något som i sin tur innebär att byggnaden skallutformas så att rökgång kan installeras i efterhand. De antagna nybyggnadsreglerna innehåller skärptaenergihushållningskrav. Regeringen avser också - enligt vad miljö- ochenergiministern upplyst i ett frågesvar i - attåterkomma till med förslag om att den nuvarande generella dispensenför uppvärmning med direktverkande el i särskilt uppvärmningssnåla en- ochtvåbostadshus skall avskaffas. har fått regeringens uppdrag attredovisa åtgärder som motverkar långsiktiga bindningar till system föruppvärmning med direktverkande el i byggnader. Verket har bl.a. anfört att detkan finnas skäl föreskriva att direktverkande el inte får installeras somhuvudsakligt uppvärmningssystem. Avsikten är alltså att direktverkande el för uppvärmning iframtiden skall installeras endast i undantagsfall. Därmed får det avmotionärerna anhäng-iggjorda ärendet om krav på rökgångar till inte ringa delanses ha förlorat i aktualitet. Det kan för övrigt förutsättas att frågan omkravet på alternativa lösningar för de speciella fall direktverkande elvärmeinstalleras kommer att ingå i regeringens överväganden med anledning av bl.a.boverkets förslag. Med hänvisning till den nya situation som inträffatbeträffande direktverkande el för uppvärmning och mot bakgrund av pågåendeöverväganden avstyrker utskottet motion 1987,'88;Bo516 (fp). 3.4Ombyggnads- och tillgänglighetsfrågor 1988/89:BoUl Ivänsterpartiet kommunisternas partimotion 1987/88:Bo239 yrkande 1 föreslås ettriksdagens tillkännagivande till regeringen av innebörden att föreskrifter tillPBL skall utformas som garanterar deltagande i den process somföregår att bygglov ges vid ombyggnad av bostäder. Statsmakterna bör enligtmotionärerna uttala att en skyldighet skall föreligga för fastighetsägare ochsocialtjänst att aktivt verka för att i första hand äldre inte far illa vidombyggnader. Fråganom deltagande i planeringsprocessen behandlades iPBL-propositionen (prop. 1985/86:1 s. 112-113) och i bostadsutskottetsbetänkande i ämnet (BoU 1986/87:1 s. 52-53 och 355). Efter att ha redogjort föroch anslutit sig till socialutredningens förslag om hur planeringsfrågorna förnya bostadsområden och saneringen av gamla områden borde hanteras och omsocialtjänstens roll i sammanhanget anförde bostadsministern att det fannsanledning att betona vikten av att bestående samverkansformer mellan berördasamhällsorgan utvecklas i enlighet med intentionerna i socialtjänstlagen(1980:620) och hälso- och sjukvårdslagen (1982:673). Isocialtjänstlagen (§ 5) anges att en av socialnämndens uppgifter är attmedverka i samhällsplaneringen och i samarbete med bl .a. andra samhällsorganfrämja goda miljöer i kommunerna. mening finns inte tillräckliga skäl att genom sådana föreskriftertill PBL som motionärerna föreslår utvidga planeringsprocessen ytterligare.Utskottet har inte anledning anta annat än att den nuvarande ordningen gersocialtjänstens företrädare det inflytande över och påverkan på bl.a.ombyggnadsfrågorna som rimligen kan erfordras och som bl.a. manifesterats isocialtjänstlagen. Dessutom bör erinras om att i pågår ett arbete medatt utarbeta ombyggnadsregler till PBL och att samordna dessa regler med deregler som gäller beträffande ombyggnadslån. Det får anses naturligt att idetta sammanhang också ta upp frågan om hur planeringen när det gäller ombyggandeskall ordnas. kommunisternas partimotion 1987/88:Bo239 yrkande1 avstyrks sålunda med hänvisning till vad nu anförts. Itre motioner tas upp skilda frågor om tillgänglighet i byggnader och vilka kravsom bör ställas resp. bör kunna undvaras vid ny- och ombyggnad av bostäderspeciellt när det gäller hissinstallationer. Det gäller motionerna1987/88:Bo249 (m) yrkande 4, 1987/88:Bo506 (s) samt partimotion1987/88:Bo5l8. sistnämnda motionen - motiveringen återfinns i motion 1987/ 88:So235 -anförs bl.a. att kostnaderna för hissinstallationer sänkts med omkring entredjedel men att det trots detta faktum och trots att statsbidragtill viss del utgår för hissinvesteringen hissar inte installeras i önskvärdomfattning. Motionärerna tar också upp de handikappades situation i allmänhetoch anser att utgångspunkten måste vara att de handikappade skall kunnaerbjudas vanliga bostäder som är utformade utifrån varje människas behov. Is-motionen anförs att det bör undersökas vilka åtgärder som bör vidtas för att rörelsehindrade utan alltför stora svårigheter bl.a. skall kunna ,c förflyttasig till den övre våningen i ett tvåvåningshus. 1988/89:BoU'l I m-motionen anförs att hisskravet borde kunna eftersättasi vissa fall. Bl.a. skulle det därigenom enligt motionärerna bli möjligt att fåfram flera lägenheter genom att inredning av husens vindar då skulle öka.Hisskravet innebär nämligen enligt motionärerna att många inredningar av vindartill bostäder inte kommer till stånd. Vad som gäller beträffande tillgänglighet i byggnader harredovisats ovan (avsnitt 2.1.3). Utskottet som hänvisar till vad där angivitsvill med anledning av motionärernas förslag anföra följande. Vad i partimotion 1987/88:Bo518 anförts ochsom refererats ovan om utgångspunkten för planering för handikappade liggerenligt utskottets mening väl i linje med den förda pohtiken. Vad åter rörhissinstallationerna framgår av redovisningen ovan i vilken omfattning hissarkommit till halvåret 1988 med stöd av det statligahissbidraget. har drygt 1 350 hissar tillkommit, som betjänar 12500 lägenheter. Drygt 200 milj. kr. har beviljats i statsbidrag. Även om detnaturligtvis kan göras gällande att det vore önskvärt att ännu fler hissarkommit till får det anses tillfredsställande att det numera praktiskt taget ärregel att hiss installeras i hus med minst tre våningsplan i samband medombyggnad. Det är givetvis också att hälsa med tillfredsställelse att hiss kaninstalleras som enda åtgärd i hus som för övrigt uppfyller de krav på byggnadensom rimligen kan ställas. I avsikt att göra hissinstallationerna mindrekostsamma och i avsikt att öka kunskapen om olika lösningar har statsmaktenställt medel för forskning till förfogande. Medel har också ställts tillförfogande för samupphandling och teknikutveckling avseende hissinstallationer. Vidtagna åtgärder och pågående arbete medverkar till enutveckling på området som motionärerna önskar främja. Ett tillkännagivande kandäriör inte anses nödvändigt. Utskottet avstyrker med det anförda folkpartietspartimotion 1987/88:Bo518. Kravet i motion 1987/88:Bo506 (s) bl.a. om att hissarskall installeras också ( tvåvåningshus är i och för sig välmotiverat. Emellertid får vid en prioritering mellan olika krav, och i enekonomisk situation där olika samhällssektorers investeringar måste bedömasmycket noga, de önskemål som motionären för fram nu stå tillbaka. Motionen böravslås av . Vad i m-motionen förs fram om att hisskravet vidvindsinredningar i vissa fall skulle efterges kan utskottet inte stödja.Handikappkraven får bedömas främst på det sätt som anges i PBL. De får därmedkonkretiseras i den kommunala planeringen. Det är enligt utskottets uppfattningdirekt olämp-Hgt för att uttala sig för att hisskravet vidvindsinredningar inte skulle hävdas såsom avsetts. Ytterst skulle en ändring iPBL behöva göras. Detta vill inte utskottet medverka till. Gällande ordning börtillämpas. Motion 1987/88:Bo249 (m) yrkande 4 avstyrks med hänvisning till vadnu anförts. 3.5Byggnadskontroll m.m. 1988/89:BoUl Förslagom en helt fristående kontroll- och besiktningsorganisation på byggområdetbegärs i motion 1987/88:Bo243 (c) yrkande 5. Enligt motionärerna bör dennaorganisation ges en utformning liknande den som gäller virkesmätarföreningensinom skogs- och virkesbranschen. Ipropositionen om en ny PBL och i beslut i ärendet behandlades ocksåfrågan om hur tillsynen och kontrollen av byggnadsarbeten borde utformas.Mycket starkt sammanfattat kan bestämmelserna om tillsyn och kontroll enligtPBL sägas vila på principen att byggherren har huvudansvaret för attbyggbestämmelserna iakttas. skall kunna anpassa kontrollen avkonstruktionshandlingar m.m. till projektets art och omfattning samt tillbyggherrens erfarenhet och kontroll. Nämnden skall också kunna anpassaomfattningen av sina besiktningar till objektens storlek och svårighetsgradsamt till omfattningen och kvaliteten på byggherrens kontroll. Dennu i korthet beskrivna organisationen för tillsyn och besiktning gäller . Det finns enligt utskottets uppfattning inte skäl att såsnart efter dess tillkomst förorda att den skall ges en annorlunda utformning.Motion 1987/88:Bo243 (c) yrkande 5 avstyrks. Ansvaretför säkerhetskontroU av hbsar behandlas i motion 1987/ 88:Bo540 (s). Motionärenanför att tillsynsansvaret beträffande hissar är delat så att yrkesinspektionenär tillsynsmyndighet för hissar som används i verksamhet där arbetsmiljölagengäller medan är tillsynsmyndighet i övriga fall.