bet · GC01UU21 · 1988-12-31 00:00:00 — relationer till de baltiska republikerna 1988/89 UU21 1988/89:U517 av m.fl. (fp) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kultur- och handelsrepresentation, viseringsfrihetoch resemöjligheter mellan och länder i , främst de baltiskaländerna och , 1988/89:U530 av och (båda fp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i kontakter med de övriga medlemsländerna bör verka för att de baltiska unionsrepublikerna ,och erbjuds observatörsstatus i rådet.. 1988/89:U531 av och (båda m)vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om markering av de baltiskaländernas gränser på officiella svenska kartor och i geografiböcker, 2. att hos regeringen begäratt radio-TV inom ramen för dess avtal med staten uppmanas att på dekartor som bl.a. omfattar och som visas i TV markera de baltiskaländernas gränser, 1988/89:U532 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om svensk representation iBaltikum, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om initiativ för att lättare fåvisum, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om flygförbindelser till Balfikum, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om båtförbindelser till ochRiga, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling avtelefonförbindelser. 1988/89:U555 av och (båda c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om inriktningen av ett utökat samai-bete mellan sydöstraSverige och framför allt de baltiska staterna. 1988/89. 1988/89:U561av m.fl. (c) vari yrkas 1988/89:UU21 13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioritering av kontakterna med de baltiskarepublikerna. De baltiska ländema har under större delen av sin modernahistoria varit dominerade av andra makter. Efter blevEstland, och självständiga stater och medlemmar av . blev de tre länderna under tvångsmässiga former införlivademed dar de nu har ställning som delrepubliker. Den svenska samlingsregeringen vidtog och1941 olika åtgärder som innebar ett erkännande av de baltiska staternasinförlivande med . Efter införlivandet och fram till nu har följt en hårdhäntförryskning vilket har inneburit en betydande successiv inflyttning av andranationaliteter, i synnerhet ryssar. Detta har för del fått till följdatt andelen icke-ester uppgår till . I är andelenicke-letter , medan är övervägande litauiskt. Ca20% av befolkningen är icke-litäuisk. En övervägande del av de icke-baltiskabefolkningsgrupperna utgörs av ryssar. Det är huvudsakligen till de störrestäderna och till industriområden som den ryska invandringen skett. De baltiska folken har fram till haft mycketbegränsade möjligheter att ge uttryck åt sin nationella särart. Det har inte heller varit möjligt för dem att på egna villkor upprätthålla förbindelser av olika slag med andra länder. har dock omdaningsprocessen iSovjetunionen fört med sig en ökad frihet och möjlighet för de baltiska folkenatt hävda sina nationella egenarter. De nationella strävanden som under alla årfunnits under ytan har tillåtits komma upp i ljuset och inneburit en sjudandepolitisk aktivitet. Bland de krav som rests i de tre republikerna ingåråtgärder för att tillförsäkra folken deras nationella identitet, möjlighet attbestämma sina egna villkor samt möjlighet att påverka sin framtid, dvs. ensjälvständig ekonomi och skydd av miljön. 1 samtliga republiker har s.k folkfronter bildats, i vilkaingår såväl medlemmar i kommunistpäriiet som företrädare för ett flertalnationella rörelser och förbund, bl.a. miljörörelserna i de tre republikerna.Huvuddelen av medlemmarna i folkfronterna är balter. I har folkfrontenett nära samarbete med och dess centralkommitté. I äravståndet mellan folkfronten och större. I harfolkfronten en stark, självständig ställning. Folkfronterna har mer eller mindre långtgående krav påökat självbestämmande för resp. republik. Den litauiska folkfronten mål är uttalat självbestämmande, rättsliga, politiska,ekonomiska och kuhurella oberoende och landets statliga suveränitet. folkfront kräver fullständig ekonomisksjälvförvaltning och intern suveränitet, en tryggad ställning för det estniskaspråket och den estniska kulturen och en större polifisk demokrati. Vid ett möte med Högsta den 16 november1988 antogs en 1988/89:UU21 suveränitetsförklaring. Vid samma möte antogs ändringar i den estniska konstitutionen som bl.a. innebar att den estniska republikens exklusiva äganderätt över land, infrastruktur, grundläggande produktionsmedel, stat liga företag och bostäder i städerna slås fast. Detta innebär i princip att allunionella ministeriers bestämmanderätt i avvisas. Andra ändring ar i konstitutionen innebär ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i och vetorätt för gentemot allunionella lagar, dvs. lagar som godkänts av Högsta . Högsta presidium harogiltigförklarat såväl suveränitetsdeklarationen som grundlagsändringarna;Högsta har dock inte återtagit de införda ändringarna. Högsta har vidare etttillägg till konstitutionen (en lag om estniska språket) förklarat estniskansom statsspråk. Den har också beslutat förbjuda utvidgning av fosforit- ocholjeskifferbrytningen i . Frågan om rättigheter på detekonomiska och politiska området (bl.a. konstitutionella ställning) studerasnu i en kommitté inför det möte om nationalitetsfrågor som ,skall hålla . Den lettiska folkfronten har liknande krav som folkfronteni ; ekonomisk självständighet, att lettiskan får ställning somofficiellt språk, begränsning av invandringen av icke-ester. I motsats till denestniska folkfronten har den lettiska inte ett nära samarbete med . Befolkningen i är också starkare polariseradmellan letter och ryssar. De icke-baltiska folkgrupperna i , ochLitauen (huvudsakligen ryssar) har gått samman i organisationer för atttillvarata ickebalternas intressen och motverka den inhemska befolkningenskrav som de . upplever som ett hot mot sin ställning. I har den s.k.Interrörelsen bildats för detta syfte. I de baltiska republikerna finns ävensmå politiska grupperingar som ofta går längre än folkfronterna med krav påsjälvständighet. Vid valen till den nya folkkongressen som hölls undervåren vann samtliga folkfronter en stor seger. Resultatet har välkomnatsav folkfronterna som en bekräftelse på att en stor del av den ryskabefolkningen i republikerna givit sitt medgivande till folkfronternassträvanden. Kontakterna mellan och de baltiska länderna gårlångt tillbaka i historien. är svenska modersmål för ett fåtalpersoner i . bildades i ett samfund för estlandssvenskkultur, vilket samlat över 500 medlemmar: I finns sedan kriget en storgrupp baltiska - huvudsakligen estniska - flyktingar som spelar en aktiv roll idet svenska samhällslivet. I synnerhet de estniska och lettiska folken hargenom historiska och andra band känt en samhörighet med . Fram tillnyligen har denna internafionella orientering endast i begränsad utsträckningkunnat manifesteras praktiskt. Genom den sovjetiska omdaningspolitiken harmöjligheter öppnats för närmare och intensivare förbindelser mellan de baltiskarepublikerna och Omvärlden. 1* 1988/89. Mot bakgrund av de historiska och kulturella band somfirins'mellan 1988/89:UU21 och , och har försöken såväl från officiell sida som privat att utvidga kontakterna och stärka banden intensifierats. Särskilt de kulturella förbindelserna har utvecklatsgynnsamt, Officiella delegationsbesök har ägt rum i båda riktningarna ochgemensamma kulturel- la manifestationer har ordnats; besökte ensvensk kulturdelegation inom ramen för det kulturutbytesprogramsom'finns mellan och . 1 detta program omnämns särskiltdet kulturella och vetenskapliga utbytet mellan och de baltiska republikerna.Den lettiske kulturministern besökte och den litaiiiskékulturministern har inbjudits att besöka . har möjligheterna till ett utökathandelsutbyte mellan och de baltiska republikerna undersökts. Ett antaldelegationsutbyten har organiserats med detta syfte. Centralisering och bristpå utländsk valuta här dock begränsat de kommersiella möjligheterna. Detsovjetiska allunionella utrikeshandelsmonopolet har luckrats upp. De olikarepublikerna har kunnat bilda egna utrikeshandelsorganisationer (Estimpeks,Intérlatvia och Litimpeks). Rätten att bedriva utrikeshandel har därtillutsträckts till samtliga sovjetiska företag. Det särskilda gränshandelsavtalsom ingicks 1985 mellan och är också bl.a. ägnat attunderlätta handeln med . Möjlighet finns numera också att ingå lokalajoint-ventures mellan företag i de baltiska republikerna och utländska företag.Möjligheterna att etablera och upprätthålla-kommersiella köntakter hardärigenom förbättrats, och intresset är stort både bland svenska företag och ide baltiska republikerna. Flera städer i och de baltiska republikerna harunder senare år ingått vänortssamarbete, vilket är ett ytterligare tecken pådet ömsesidiga intresset av fördjupade förbindelser. Den omdaningsprocess som igångsattsi är mycket glädjande. Den har medgivit en utveckling avsamhällslivet i demokratisk riktning i synnerhet i de baltiska republikerna,vilket enligt utskottets uppfattning är ytterst välkommet. Detsamma gällerförsöken med en förändrad ekonomisk politik som har till syfte atteffektivisera det sovjetiska näringslivet och höja befolkningens vä|stånd. och de baltiska republikerna känner ensamhörighet, betingad av geografiska, historiska och kiilturella skäl. Det ärdärför för särskilt glädjande att den nya sovjetiska politiken blandannat fört med sig en möjlighet för de baltiska republikerna att ge uttryck åtnationella och folkliga strävanden. Utvecklingen mot en ökad ekonomisksjälvständighet och omsorg om miljön välkomnas också. Utskottet får anledningåterkomma till miljösamarbetet i , i synnerhet mellan Östersjöstaterna, iett . När utskottet senast, (1988/89:UU3), hadeanledning att uttala sig om de svensk-baltiska förbindelserna, ansåg utskottetatt borde tatill vara de ökade möjligheter till kontakter och samarbete med de 1988/89:L[U21 baltiska republikerna som hade öppnats genom den nya sovjetiska omda ningsprocessen. Utskottet konstaterade att innehållet och omfattningen av : kontakterna i första hand avgörs av utvecklingen i de baltiska republikerna, av deras handlingsfrihet och önskemål. Enliknande uppfattning framfördes av utrikesministern i i;, .. december1988, dvs. att en grundläggande förutsättning för det som pågår i är den omdaningsprocess som pågår i hela . Utrikesministern sade vidare:- Det är regeringens avsikt att försöka bredda och fördjupa kontakterna mellan och de baltiska republikerna inom ... alla områden där så är möjligt. Utrikesministern underströk att det är viktigt ;. att viinte agerar på ett sådant sätt att den sovjetiska omdaningspolitiken motverkas. < . . ; . Med detta i åtanke vill utskottet ge sitt varma stöd tillde kontakter och samarbetsprojekt såväl från statlig, som privat sidavilka . utvecklas mellan och de baltiska republikerna. Det ärviktigt, vilket framförs i motion U517 (fp), att så många kanaler tillomvärlden som möjligt finns etablerade. Detta gäller enligt utskottetsuppfattning inte minst kontakterna mellan människor. Strävan efter utökadekontakter är, som utrikesministern framförde i , enfråga inte bara för regeringen utan också för organisationer, företag ochföreningar. I syfte att stimulera folkrörelseanknutet kulturellt samarbetemellan och . vissa , i första hand de baltiskarepublikerna, har beslutat avsätta 2 milj.kr. urutrikesdepartementets anslag för Information, studier och forskning omfreds-och nedrustningssträvanden m.m. (F3) för detta ändamål (1988/89:UU 17). 1 de motioner som utskottet har att behandla tas olikaåtgärder upp med syfte att underlätta samarbetet och kontakterna mellan och de baltiska republikerna. 1 mofionerna U532 (m), U517 (fp) och U561 (c) , framförssammanfallande krav på åtgärder för att underlätta kontakterna. De krav som tasupp i motionerna är uppgraderade officiella förbindelser i . form av konsulärrepresentation, ömsesidig kultur- och handelsrepresenta-. tion, viseringsfrihetmellan de baltiska republikerna och , alternativt lättnader iviseringsförfarandet, förbättrade kommunikationer vilket inkluderar färje-,flyg- och telefonförbindelser, utökade handelsförbindelser samt utvidgadekommunala och regionala kontakter, bl.a. i form av vänortspro-gram. Samma kravframförs i mofion U555 (c). Vad gäller frågan om bättre officiella förbindelser ochnågon form av svensk närvaro i , får utskottet konstatera att enexpansion av de svenska kontakterna med mycket väl kan leda till någonform av svensk officiell närvaro. Emellertid måste denna fråga behandlas inomramen för våra överenskommelser med . Enligt vad utskottet erfarskall generalkonsulatet i förstärkas just med tanke på de utökadekontakterna mellan t.ex. de baltiska republikerna och . Dessa utökade kontakter sker inte minst på handelssidan.Frågan om en filial eller replipunkt i de baltiska republikerna tillhandelsrepresentationen i har tagits upp i motioner också fill näringsutskottet.I sitt betänkande 1988/89:NU19 anför näringsutskottet att regeringen i sambandmed att . denskyndsamt jjrövar förutsättningarna'för inrättandet av ett fristående 1988/89:UU21 handelskontor i även beaktarönskvärdheten av att en handelsrepresentation kommer till stånd iBaltikum. Vad i övrigt gäller handelsutbytet mellan och debaltiska republikerna kan förändringarna i det sovjetiska utrikeshandelsmonopoletoch det svensk-sovjetiska gränshandelsavtalet enligt vadsom framgår ovan idetta betänkande underlätta för ett utökat och utvidgat handelsutbyte mellanBaltikum och . Både från svensk sida och från sovjetisk ses också de baltiskarepublikerna som en inkörsport eller brygga för vidare ekonomiska förbindelsertill det övriga . Frågan om viseringsfrihet eller förenklatviseringsförfarande för invånarna i de baltiska republikerna resp. svenskaresande till Balfikum tas upp i motionerna U517 (fp) och U532 (m). Utskottetfår här hänvisa till sitt förra betänkande (1988/89:UU3) där det står att"den närmare utformningen av våra förbindelser måste diskuteras iförhandlingar mellan regeringarna eller ansvariga myndigheter i ochSovjetunionen. Det får då avgöras i vilken mån det går att åstadkommasärlösningar som enbart avser de baltiska delrepublikerna." Det kan härtilläggas att nuvarande viseringsregler reglerats i ett särskilt avtal från 13januari 1988. Enligt detta avtal skall svenska och sovjetiska myndigheterbehandla och besvara viseringsansök-ningar avseende inresa och vistelse i respland som inte överstiger på kortast möjliga tid. Denna tid ärspecificerad efter det att ansökningen har lämnats in-tillbehörig myndighet. Enligt vad utskottet erfar kan baltiska viseringsansökningarför resa till behandlas vid generalkonsulatet i Leningrad.Det är enligt utskottets uppfattning självfallet önskvärt att viseringsförfarandetskall ske så smidigt som möjligt. På kultur- och forskningsområdena finns goda möjlighetertill ökat samarbete och utvidgade kontakter. Utskottet delar den uppfattningensom framförts av regeringen att har ett särskilt intresse för utökatkulturellt utbyte med . Kontakter har redan etablerats. Bland annat varen svensk kulturdelegation i . Den lettiskekulturministern besökte , och den litauiske kulturministernhar inbjudits att besöka under hösten 1989.1 syfte att ytterligarestimulera det kulturella utbytet har, som ovan anförts, anslagit 2milj.kr. för folkrörelseanknutet kulturellt samarbete med i första hand debaltiska republikerna. Möjligheterna att utöka kontakternaöver - såvälde kommersiella som de rent mänskliga - är naturligtvis också avhängiga avsmidiga kommunikationer. Det är därför att välkomna att flygförbindelserplaneras mellan och och att kryssningar planeras fill Tallinnoch . Vad gäller ytterligare direkta förbindelser utgår utskottetfrän att dessa kommer att utnyttjas av de olika trafikföretagen i den mån dekommersiella förutsättningarna finns. Utskottet får konstatera att telefonföi"bindelsernamellan som helhet och är otillfredsställande. Enligt vadutskottet erfar tas denna fråga regelbundet upp i bilaterala svensk-sovjetiskakontakter. Det finns anledning för regeringen att fortsätta att driva dennafråga. Samarbetet mellan olika kommuner i och orter i debaltiska 1988/89:UU21 republikerna är enligt utskottets uppfattning värdefulltoch av stort intresse för inte bara för de inblandade regionerna utan även förländerna som helhet. Exempel på vänortsförbindelser som ingåtts är mellanNorrköping och , och Pärnu och och Tartu. Även Västervikarbetar för utökade kontakter med , och utvecklingsfonden iKristianstads län driver projekt som syftar till samarbete med . Detankommer naturligtvis i första hand på de enskilda regionerna att odla ochutveckla dessa kontakter. I enlighet med vad utskottet redan anfört är dockalla kontakter mellan våra befolkningar att välkomna. Med det ovan anförda får yrkande 4 i motion U517 (fp),yrkandena 1-5 i motion U532 (m), yrkande 13 i motion U561 (c) och motion U555(c) anses besvarade. I motion U530 (fp) anförs att i kontakter med deövriga medlemsländerna i bör verka för att de baltiskaunionsrepublikerna erbjuds observatörsstatus i rådet. Det ankommer enligtutskottets uppfattning på att självt fatta beslut i frågor avdetta slag. Frågan diskuterades också vid trettiosjunde sessioni . Rådet beslöt på förslag av det juridiska utskottet att inte företasig något med anledning av förslaget. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion U530 (m). I yrkandena 1 och 2 i motion U531 (m) krävs att berördasvenska myndigheter tillser att de balfiska ländernas gränser markeras påofficiella svenska kartor och i geografiböcker samt på de kartor som visas iSveriges television. Utskottet får med anledning av motion U531 (m) konstateraatt unionsrepublikerna , och gränser redan tordevara utsatta på kartor och i geografiböcker. För övrigt ligger denna frågautanför kompetens och lämnas därför utan åtgärd. Yrkandena 1 och 2 i motion U531 avstyrks därmed. Hemställan, 1988/89:UU21 1. att förklarar yrkande 4 i motion 1988/89:U517, yrkandena 1, 2, 3,-,4 och 5 i mofion 1988/89:U532, motion 1988/J . 89:U555 samt yrkande 13 i mofion 1988/89:U561 besvarademed vad utskottet anfört,' 2. att avslår motion 1988/89:U530 ochyrkandena 1 och 2 i; motion 1988/89:U531. Närvarande; (), (),(), (), (), AxelAndersson (s), (), (), (),(), Per (), (), KristinaSvensson (s), (), (), () ochBerith (vpk). , och (alla m) anför: Vi vill erinra om att när behandlade UDs budget(1988/89:UU17) föreslog vi ett anslag på 10 milj.kr. för att stimulerakontakter och kulturellt utbyte mellan och de baltiska republikerna. Per () anför: Särskilt viktigt vid allt internationellt samarbete är detsom rör miljön, också beträffande de baltiska staterna. de grönahar under den allmänna motionstiden väckt en motion om miljösamarbete medEstland (I988/89:U556) som inte behandlas i detta betänkande, varför det finnsanledning att återkomma till frågan i samband med denna motions behandling. I detta betänkande nämns att miljörörelsen spelat enframträdande roll vid de frigörelsesträvanden som pågår i de baltiskarepublikerna. I detta sammanhang vill jag understryka att den baltiskamiljörörelsen till stor del utgörs av en politisk grön rörelse medpartiliknande karaktär som fått ett flertal kandidater invalda i såväl dedelstatliga parlamenten som i . I en gemensam deklaration i samband med i 7-9 april 1989 gjorde företrädare för baltiska gröna ettmycket uppmärksammat uttalande där det bl.a. hette: Denekologiska, politiska, ekonomiska och särskilt demografiska situationen 1988/89;UU21 i de baltiska staterna närmar sig en katastrof, vilket hotar denfortsatta existensen av de baltiska nationerna. Denna situation har orsakats av industriell exploateringoch ekologisk förödelse som är ett resultat av imperialistiskakolonisationspolitik vilket har gett upphov till "ecocide" - ensärskild form av genocide (folkmord) som använder ekologiska metoder. Genom att hänvisa till de baltiska staterna som en legaldel av och inte som ockuperade stater erkänner ni i principMolotov-Ribbentrop-pakten som varken ni eller vi erkände . Vi vill också vända er uppmärksamhet mot det faktum attperestrojka i inte står i motsättning till dessa konstaterandenoch vi ber er förstå att våra huvudmål är att främja en normaliseringsprocess iden ekologiska och demografiska situationen i de baltiska staterna. T. ,den estniska gröna rörelsen, A. ,den lettiska miljöskyddsföreningen , Z.Vaisvila, de litauiska gröna. Jag vill i detta sammanhang konstatera att degröna stödjer de gröna i på de villkor de själva arbetar. Vi stödjeralltså som parti de krav som ställs i det ovari citerade uttalandet. Eftersom våra relationer med våra baltiska vännerutvecklats snabbt, fanns det inga förutsättningar för oss att väcka motion idenna riktning under allmänna motionstiden ; det är inte heller givetatt vi skulle ha föreslagit riksdagsbeslut i alla de avseenden där vi sompolitisk rörelse uttalar vårt stöd.