bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag sade: "Det är så befängt att defaldrig kan komma i fräga. Det kunde de aldrig ha gjort." Jag vet inte var sanningen ligger, men med min kännedom omdem kan jag inte föreställa mig aft de gör så utan sanktion. : Varifrån kan den sanktionen teoretisktkomma? P-G Näss: Det finns egentligen inte så många aff välja på.Jag har aldrig varit aktuell i sammanhanget. Det kan teoretiskt vara någon påinfendentsnivå, byråchefsnivå, avdelningschefsnivå eller rikspolischefsnivå. Detär de teoretiska möjligheter som finns. : Hur reagerade du, utifrån de intressen duhar att bevaka, när du fick kännedom om smugglingsförsöket som stoppades såeffektivt av tullen i ? P-G Näss:Jag uppfattade det som overkligt. Jag kunde inte förstå def. När KU1988/89:30 def sades i media att det var någon säpoanställd undrade jag vad somhöll på öilagedel C att hända medden gamlafirman. Jagslutadeden31 maj,ochnatten fill den2 Bilaga B skedde en sådan här sak. Sedan fick jag reda på aft den säpoanställde skulle varaP.O. , som jag vet inte arbetade på säkerhetsavdelningen. Sedan kom denena detaljen efter den andra fram i media. : Frågan om hemlig avlyssning ochinförskaffande av avlyssningsmateriel, som tydligen hade diskuterats mellanBarrling, Kegö och , var ingenting som hade rapporterats till dig? P-G Näss: Nej. : År det inte egendomligt aft underordnadetjänstemän infe håller chefen orienterad om vad som är på gång? P-G Näss: De har uppenbarligen vid sidan av mig haff ettantal kontakter med EbbeCarlsson, med rikspolischefen och under senaretid-vilket kanske inte är så egendomligt - direkt med avdelningschefen,eftersom han blivit inblandad i organiserandet av den fortsatta utredningen isamband med atf jag lämnade över - men jag har aldrig haff en känsla av att detgår till på detta sätt. En sak har jag funderat över i samband med att Kegöpresenterade räkningarna. Jag hade inget minne av att jag hade skrivit ut någotförskott. Jag har vänt mig fill avdelningen i efterhand för att kontrollera omjag har en riktig minnesbild. Och det har jag: jag har inte förskotterat någrapengar för detta. Ofta kan man få en kontroll över atf någonting är på gånggenom aft man får räkningar när ingen har betalat uf förskott. Jag tänkte inte mycket på detta då, eftersom de hadearbetat självständigt. Jag märkte att de var svåra att få tag i, men det förklaradesenligt min uppfattning av att de arbetade med den här källan. Jag vet att jagfrågade beträffande källan om han var rädd för sin säkerhet och om det behövdegöras särskilda arrangemang. "Nej", sade de, "han bor i envåning, och det är inte några större bekymmer." Jag sade: "Det ärbra, då slipper vi ägna oss åt detta." Hade jag varit riktigt uppe på tårna och haft denbittersta tanke på aff de skulle kunna gå bakom min rygg, är det möjligt attjag hade reagerat, men det gjorde jag inte. : Jag uppfattade det så att du i inledningen sadeatt förra justitieministern hade besökt säkerhetsavdelningen och orienterat sigom olika frågor. Har jag uppfatfat det rätt? P-G Näss: Ja, det är riktigt. Bo Hammar:Du syftar på ? Bo Hammar:När var detta? P-G Näss:Det var . Hon tillträdde visserligen under KU1988/89:30 , men av många skäl ville hon hellre få den härorienteringen Bilagedel C tillsammans med den nye rikspolischefen, ochdärför blev det uppskjutet. : Du var med och orienteradeAnna-Greta ? P-G Näss: Ja. : Handlade den orienteringen specifikt om läget iPKK-utredningen? P-G Näss: Nej. Den avsåg hela spektret med förebyggandeskydd och allting sådant. Det var två vitala delar vi infe hann med den gången,och vi utbad oss ett återbesök. Jag har aldrig blivit ombedd att göra en specifik föredragningrörande mordutredningen och PKK-delen. : Def handlade över huvud taget inte om detta idet sammanhanget? P-G Näss: Vi var engagerade även i den utredningen, ochdet handlade naturligtvis om detta när vi kom in på redogörelsen för terrorism. : Har du i övrigt haft någon kontakt medAnna-Greta ? P-G Näss: Nej. Rikspolischefens månatliga redovisning ägderum i säkerhetsavdelningens lokaler då jag kom in i slutet.Hon sade då att utnämningen var klar och atf hon skrivit under fullmakten förtjänsten i . Det bör ha varit , men det var i stortsett bara så att jag hälsade på henne. : Jag antar att du känner väl till åklagarpärmen.Hur sekretess-känsligt bedömer du det materialet vara och hur allvarligt skulledet vara om det kom på avvägar eller missbrukades? Kan du göra en mer allmänbedömning av det? P-G Näss: Den pärmen innehöll i stort sett de handlingarsom jag för egen del har samlat ihop som ledare av den här verksamheten. Det ärett koncentrat av PKK-spåret och de bevisuppgifter som finns där. Skulle detvisa sig att PKK har någonting med mordet aft skaffa, skulle det varafruktansvärt om pärmen vore ute på drift. Skulle det visa sig att PKK infe harmed mordet att skaffa, är det ändå mycket allvarligt att den typen avinformation, som bl.a. avser telefonkontroll, är ute. Jag kan inte finna annatän att det är mycket allvarligt. : Hur många har haft tillgång till detmaterialet, och vilken krets av personer är det? P-G Näss: Det är naturligtvis de som varit inblandade iutredningen. Åklagarpärmen är infe ett en gång för alla givet begrepp.Under perioden då ledde utredningen var det många som arbetade med PKK-spåret. Sedan blev det en nedtrappning , men fortfarande var det 30-35 personer. Sedan blev det en ytterligare nedtrappning, men visst är det 350 många somhar haft tillgång till materialet. Så måste det vara för att det över KU1988/89:30 huvud taget skall vara meningsfullt att arbeta. Det är alltså många som har Bilagedel C haft fillgång till uppgifterna i utredningen. : Har du haft tillfälle att avlyssna de tidigareutfrågningarna? Bo Hammar:Hörde du utfrågningen av ? P-G Näss:Nej, jag var delvis under fransport. : hävdade att hade spelat enovärderlig roll för säpoutredningen och att man där hade fått tillgång tillmaterial bl.a. vad gäller telefonavlyssningarna som ägde rum alldeles föremordet på . Det beskrevs som ett oerhört sensationellt material, somingen tidigare hade haft tillgång till, vare sig i juristkommissionen eller iEdenmankommissionen. Att det kom fram skulle vara förtjänst.Vill du ytterligare kommentera def? P-G Näss: Om det är den bild han har givit, så vill jaggärna kommentera den. Def material som funnits i åklagarpärmen har alltsåfunnits tillgängligt för en stor mängd befattningshavare. Jag reagerade för ensak när jag läste . När det hela började som detskisseras här fick reda på att det skulle vara någon motsättning. Enmånad innan hade han vänt sig till sin gamle vän och kollega ochvidarebefordrat någonting. Jag reagerade för att han nu inte vände sig tillSune om det var något fel, utan vände sig till ochtydligen sade det till , som skulle tillträda som ordförande isäpokommittén. När jag läser i utredningen aft har sin uppfattningrörande materialet har det förvånat mig att man inte har ägnat en femadag isäpoutredningen åt förhållandet mellan säkerhetsavdelningen och den öppnapolisen. Här har tydligen haft information från EbbeCarlsson rörande både motsättningar och annat. Jag kan inte frigöra mig frånuppfattningen att det naturliga i sammanhanget hade varit att låta ta in dem,låt oss säga till säkerhetspolisen för en föredragning om de här sakerna. Dåkunde man se vilka som skulle dyka upp, man kunde se om byråchefen skulle kommaensam och försöka hålla undan uppgifter. Mellan åklagare och utredningsgrupp har samtalendiskuterats och ventilerats och vänts upp och ner i alla möjliga sammanhang.Det är inte förtjänst att dessa uppgifter har kommit fram, utande har varit tillgängliga - det är ingen som har hållit undan dem. Tvärtom haren av de stora svårigheterna när man skall analysera materialet varit atf tareda på vilka uppgifter som finns i sammanhanget. Har uppfattningen att detta infe skulle hakommit fram om inte hade tagit fram det, då har han en fullständigt felaktig uppfattning om säkerhetsavdelningen. Han fick, förutom förordnandet som ordförande, eft särskilt förordnande av regeringen att gå igenom vartenda hemligt papper som finns. Han har ett helt exklusivt förordnande, utfärdat av 351 regeringen.Han kan begära att få se allt vad han vill - det är bara aft beställa. Jag har uppfatfat som litet egendomligt att tiden har gåttutan att det har Bilagedel C kommit så många beställningar. Vi harförsöktpresentera så mycket material Bilaga B 10 som tänkas kan, han kunde vilkendag som helst ha begärt att få se allt material vi har, t.ex. telefonavlyssningav vilket objekt det än gäller. Han hade fått def. Vi har ingenting aft döljaför honom med det förordnande han har. Bo Hamiymr: Påståendet atf ni sökt undanhålla utskrifternaav telefonavlyssningarna från fiden före Palmemordet är alltså helt felaktigt? P-G Nä.ss: Som jag nämnde inledningsvis hade det läckt ufredan den 6 mars att man hade talat om bröllop. En fråga som harvarit föremål för diskussion i utredningen är vad det finns för substans i detta. : Delar du uppfattningen atf avlyssningarna visaratt det förelåg eft hot mot och att åtgärder därför borde havidtagits för aft skydda honom? P-G Näss: Jag har sett att kommittén har skrivit någontingi den riktningen, som man har sagt att uppgifterna är motstridiga. Om dettillåts mig vill jag gärna bygga ut svaret litet. Man kan se hur aggressionerna kommer fram i samtalen underperioden till början av 1986. Den första perioden infaller isamband med att en PKK-ledare tas i förvar av säkerhetsavdelningen i maj månad.Då blir def en topp, och man öser ur sig vissa saker. I augusti 1985nämnde Hiissein Yilderim i någonfing om aft hadeförklarat krig mot PKK. Då var def också en topp. Sedan kan man se händelser som utlöste reakfioner underresten av året. När ASEA fick ordern på spårvagnsbygge i kom det ocksåen topp. Man drog in personnamn, exempelvis invandrarministerns. När man kom inpå 1986 fördes en stor del av samtalen med en person som även PKK-arna självaanser mentalt störd. Han for uf i utgjutelser mot allting, mycket beroende påatt han uppenbarligen hotades av utvisning ur . En annan av de inblandade hotades också av utvisning, ochdef gjordes då aggressiva uttalanden rörande allting. Jag vill minnas atf detvid något sammanhang t.o.m. sades att varje europé är en fiende. Man gickalltså oerhört långt. Det förekom också att någon i mer ledande ställningförsökte lugna ned den här kanske mentalt störda personen. Sedan finns det också sådana som man kanske när manbedömer hotbilden bör ägna rätt stor uppmärksamhet. Det gäller den för Sverigeansvarige, som infe finns i det här landet men som håller kontakten. Där är defeft helt annat tonläge och en helt annan balans i samtalen. De följer ettvanligt mönster. Även där talas det om bröllop. När man bedömer detta måste man se på vem som säger vadoch i vilket sammanhang, och framför allt om det finns tecken på aggression somriktas mot svenska förhållanden över huvud taget. När man går igenom samtalen på detta sätt - jag hoppas attutskottet har tillgång fill samtalen så atf man kan ägna en viss uppmärksamhet åt min 352 bedömning- finner man att de samtal som kan vara farliga i sammanhanget KU1988/89:30 är de som rör någon som är ansvarig för verksamheten utanförSverige. Man Bilagedel C finner då två omständigheter som är intressanta.Den ena är aft def nämns eff Bilaga BIO datum som redan är passerat ellersom syftar på . Den andra är att det efterlyses klartecken för enviss åtgärd härifrån , men det klartecknet ges inte. Def här resonemanget återkommer sedan efter mordet, och dåfalas det om ett datum som ligger betydligt längre fram i tiden, i april månad.Man säger direkt: "Kan ni arrangera bröllop då i stället?" Då blirbeskedet: "Du vet att omständigheterna har blivit sådana att vi inte vethur det är." När man försöker göra en bedömning av detta måste man vägain att newros - nyårsfirande - är oerhört viktigt. Det är en stor turkiskhögtid som firas . Inom PKK firas högtiden på en särskild dag iapril månad beroende på atf man vill ha med särskilda attraktioner. Def ärockså en viktig politisk manifestation. Efter ufvisningsbeslufen i december1984 och under en stor del av fördes en diskussion, om de skullemäkta med aft fira newros, dvs. om man kunde få dit folk utan stöd. Det varpolitiskt vikfigt att klara den saken. Litet av det resonemanget finner man även i samband mednewrosfirandet 1986 efter det atf en avhoppare från PKK mördats i november1985. hade det avkunnats en livstidsdom mot en PKK-anhängare.Det ansågs ändå vikfigt att visa att man kunde samla massorna igen till eftnewrosfirande. Det är en sak som man måste ha med i bilden när man studerarsamtalen. Efter att ha otaliga gånger studerat de här samtalen harjag oerhört svårt att se att det manifesta hot mot som om skulle finnas i dem. Det kan jag svårligen se, men utskottet harmaterialet och det finns möjlighet aft analysera det. : Har du kännedom om aft PKK skulle ha begåttnågot attentat som har drabbat någon utanför så atf säga den egna kretsen? P-G Näss: Nej. Detta är en av de stora svårigheterna medPKK-spåret. En åklagare måste först visa detta förhållande innan def är möjligtatt över huvud taget göra troligt atf man ger sig på någon som infe är avhoppadPKK-are. : har i sitt betänkande anmärktpå att band låg oöversaffa och infe var daterade. Vad har du för kommentar tilldet? P-G Näss: Aff få fram tolkar som kan översätta från svåraspråk är allfid samma bekymmer. När vi dessutom har att röra oss med någontingsom stöter till terrorism blir det dubbelt svårt. Infe nog :Tied aff antalettolkar är begränsat om det gäller små språkområden, utan de allra flesta backarut när de får reda på vad det gäller. Vi mäste också göra långtgående undersökningar för att blipå def klara med att det inte rör sig om någon som exempelvis har en sådan familjesitua tion som gör att han kan bli utsatt för hot. Vi vidtar långtgående säkerhetsanordningar - vi plockar upp dem ute på staden, och vi byter bilar. Många av dem lägger av därför att de inte orkar med pressen. vi har atfgöra med terroristorganisationer är problemet särskilt svårt. Det var mycketsvårt att få tag på tolkar på kurdiska. Vi gick till den ytterligheten att vivände oss till samarbetspartner i andra länder, men de förklarade att de hadeen eller två tolkar, och dem släppte de inte. Vi har varit beredda att skickabort banden för att få dem översatta eller att ta hit tolkar utifrån som mankan lita på. Jag vill i det sammanhanget säga att det är en någotegendomlig uppfattning som gjorde sig till tolk för i artikeln iDagens Nyheter, när han skrev atf säkerhetsavdelningen i sådana lägen infeskall begära att få telefonkontroll. Ofta vet man inte förrän en utredning harkommit i gång att det måste översättas från svåra språk. Skulle vi underställadetta rättens prövning, skulle vi hamna i en orimlig situation. Vad gäller dateringen är jag litet förvånad över deuppgifter jag har sett. Jag har naturligtvis inte gått igenom allt material,men jag undrar om def inte finns vissa felkällor som gör att läget verkar värreän def är. Ofta arbetar tolken på det sättet att han gör anteckningarfrån bandet och sedan skriver ut anteckningarna. Det finns också de somföredrar att skriva uf direkt på maskin. Om vi sedan säger att vi vill ha enordagrann utskrift kan man behöva gå tillbaka långt i tiden. Det gäller kanskeett telefonsamtal , och om man skriver ut dateras utskriften1986-11-30. Jag vet inte om det är förhållandet i detta fall, men när enmaskinskriven översättning är daterad långt efteråt kan det bero på dettaförhållande. Jag säger inte att det är så, för det kan också finnas andrafelkällor. Bestämmelserna om hur man skall hantera översättningarnaär oerhört strikta. Vi har en organisation med en områdesansvarig, vi har trekommissarier, en intendent och en byråchef på den operativa byrån som haröverinseende över verksamheten. Förfarandet är djupt förankrat i ryggmärgen pådem som gör detta. Jag är förvånad över aft def skulle ha gjorts fel i denomfattning som har antytts. : Om man dessutom har bekymmer med atf fåöversättare, måste man vara ännu angelägnare om aft få veta när det är gjort.Intresset för utskrifterna försvinner . P-G Näss: Det är riktigt. : Hur informeras en person som har eller skallha livvakt? P-G Näss: Menar du då vilken information man ger tillobjektet? Normalt ger man vederbörande en viss dos säkerhetsmedvetande. Manskall allmänt se sig för, och def finns vissa saker man inte skall göra. Manskall vara aktsam på rörelser omkring en, och man skall vara observant ochreagera om samma person dyker upp i ens närhet . Livvakten är naturligtvis utbildad, och hans uppgift äratt vara ett extra öga och ett extra öra, men den enskilde kan själv göramycket åt sin egen säkerhet. : Låt oss säga att ni skulle få en anmälan omett hot mot mig och att ni bedömer det så allvarligt att ni måste sätta enlivvakt på mig. Meddelar ni mig då allt om hotet, eller innehåller ni vissadetaljer? KU1988/89:30 Bilagedel C P-GNäss: I det normala fallet är det du som tar initiativ därför att du blivit KU 1988/89:30 hotad. Då gör vi en bedömning om hotet är seriöst. Då är det fatalt om vi Bilagedel C undanhåller dig någonting. En variant är att man fördubblar skyddet omkring dig, menännu bättre är att tala om för dig vad som är på gång och vad du bör göra. : Jag övergår att fråga om mordet på OlofPalme. Hur skedde informationen till honom? Han måste ju till och från ha varithotad. Fick han veta alla detaljer t.ex. angående talet om bröllop, eller hurhandskades man med det? P-G Näss: Min roll i säkerhetsavdelningen har varit afftjänstgöra som Operativ chef och se till att vi får in så mycket informationsom möjligt. Sedan har denna överlämnats till dem som haft atf skötainformafionen till objekten - i det här fallet . Det kan allmäntsägas aft jag har haff en långtgående inställning till skyddet av personer medför riket viktiga funktioner. Jag har väl mer sett på den utländska modellendär man tillhandahåller bostäder, fritidshus och annat, officiellt för attvederbörande skall kunna leva ett något så när drägligt liv, och där mantillhandahåller ett heltäckande skydd. Den modellen har inte vunnit gehör här,utan det har blivit mer den svenska modellen. Såvitt jag har förstått de resonemangsom har refererats för mig har även haft en viss uppfattning om hurskyddet skulle organiseras. PKK:s verksamhet var för honom väl bekant. PKK-ledarenYilderims artikel väckte ju en viss uppståndelse. väl till alla de andra händelser som ägde rum, exempelvisufvisningsbeslufen. Vi hade då anledning att tillhandahålla skydd förinvandrarminisfern. Hela bilden var väl känd för dem. Jag vet inte i vilken utsträckning en detaljeradredovisning av de enskilda informationerna kom fram till statsrådsberedningenoch vidare fill . Jag kan inte svara på frågan, för jag har intevarit med om den typen av information. Det är någonting som rikspolischefen ochavdelningschefen har skött. : Jag trodde att du som chef för avdelningenmöjligen hade försökt efter en sådan här allvarlig händelse att göra dig enfullständig bild av hur det hände. P-G Näss: Jag har naturligtvis försökt i görligaste mån fåreda på hur man har hanterat problematiken. Jag har sysslat mycket medmordutredningen, och jag var för avdelningens skull ganska nöjd när regeringeni eft inledningsskede förklarade att man inte bedömde att avdelningen kundelastas för def inträffade. Det var den inställning man hade då. : Det är lätt att vara efterklok. Har du i dagkommit att tänka på någonting som möjligen hade kunnat förhindra att mordet påstatsministern inträffade eller åtminstone försvårat för dem som gjorde det? P-G Näss: Det är egentligen ett orimligt mord. Def ärorimligt atf det hände, och det är framför allt orimligt aft det hände just på den platsen. Att hansköts just i den korsningen och är orimligt. En organisation som 355 skullekartlägga hans rörelser och organisera ett mord borde inte välja den platsen.Def går infe ihop. Det är fel rakt igenom. Detta gör - och det är mitt svar på din fråga - att dethade varit nästan omöjligt aft förhindra mordet. Jag vet att man frånsäkerhetsskyddssidan inom avdelningen gjort vad man kunnat genom att tillse atthan bara behövde lyfta på telefonluren och ringa efter livvakt om han ville gåut. Han gjorde det inte när han gick på bio den kvällen. Det hade varit denenda åtgärd som hade kunnat förhindra mordet. : Jag skulle vilja fråga omansvarsförhållandet vad gäller åklagarpärmen. Du sade förut att under våren1987 hade 30-35 personer tillgång till den, och tidigare hade det t.o.m. varitfler. Det måste ju finnas någon som är ansvarig och som kontrollerar atthandlingarna finns där. Det sägs i JK:s utredning att Kegö och Barrling lämnatöver handlingar till . Låg ansvaret på dem, eller var någon annanansvarig? Vilka är rufinerna i det fallet? P-G Näss: Möjligheterna att komma framåt i en sådan härutredning beror av hur många som är informerade. I fanns detmånga spår. Man försöker i sådana lägen göra en uppdelning och begränsa flödetav papper, så att det finns någon ansvarig som man kan fråga hur det kommer sigatt något visst papper är på drift. Detta motverkas ofta av det övergripande önskemålet att setill att så många som möjligt får information för att kunna ställa den irelation till annan informafion. Den som ytterst var ansvarig var Kegö somvar kommissarie och ledde utredningen närmast under mig. Även resten av tidenvar det Kegö. På det sättet kan man säga att han var ansvarig för handhavandetav handlingarna. Men det fanns också ett önskemål om att han skulle se till atfså många som möjligt som behöver information också får den. I en pågående utredning av den här karaktären kan det blioerhört många som har tillgång till information. Det är helt annorlunda när manhar att göra med exempelvis en bestämd operation inom kontraspionage ellerterroristbekämpning, där man kan begränsa sig till två handläggare plus enchef-då har man en helt annan möjlighet att hålla kontroll. : Det görs alltså ingen daglig kontroll? P-G Näss: Det är en omöjlighet. Vi försöker tillseexempelvis att vi inte har fotokopieringsapparafer alltför tillgängliga, men åandra sidan måste de som arbetar med en utredning ha tillgång tillfotokopieringsapparat för att kunna fungera. Man måste kunna förutsätta storlojalitet hos befattningshavarna -annars går det inte. : Är det omöjligt att skapa andra rutiner såatt inte ett sådant utlämnande som skedde till förekommer någonannan gång? P-G Näss: I det här fallet satt utredarna i en särskilddel av poliskvarteret och skötte sig själva för aff kunna arbeta koncentrerat,och de måste ha tillgång till alla kontorsfekniska faciliteter. Det måstebyggas på förutsättningen att de infe lämnar ut handlingar. KU 1988/89:30 Bilagedel C : Därmed ärfrågestunden avslutad. Det återstår för mig bara KU 1988/89:30 att tacka P-G Näss för att du så välvilligt har kompletterat vår skriffiiga Bilagedel C dokumentation med dessa muntliga uppgifter. KU 1988/89:30 Bilagedel C Offentligutfrågning av statssekreterare angående regeringens åtgärder medanledning av mordet på : fortsätter i dagsina utfrågningar. Vi har ju haff en rad utfrågningar med personer påmyndighefssidan som i olika avseenden haft kontakter med regeringen och därförkunnat förmedla informationer till oss. I går beslöt vi atf utöka skaran av demsom vi vill lyssna till och få sakupplysningar från. Det framgick ju av def vimeddelade på en presskonferens i går atf vi gör på def sättet att statsministerIngvar utfrågas först på forsdagen, likaså f.d. jusfitieministernAnna-Greta och statssekreterare . Var uppgift är atf granska statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning. har vi först en företrädareför kanslihuset - vi har här statssekreterare . Jag ber att fåhälsa dig välkommen till vår utfrågning. Du har varit statssekreterare underden period som vi nu närmast behandlar, då vissa beslut har fatfats av bl.a.f.d. Jag vill fråga dig om du inledningsvis vill utnyttjamöjligheten aft säga något.