bet · GC01KrU21 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag vill ställa motsvarande frågor dll Lokalradions VDangående möjligheten att utnyttja riksradioprogram. Det gäller delsmöjligheten att sända enstaka program, dels lokalradions syn på den tappningsrättsom finns när lokalradion inte sänder i P 4 samt de möjligheter ochrestrikdoner som finns i det avseendet. Eftersom koncernledningen också har ett ansvar förradonalisering och effekdvitet vill jag fråga om han är nöjdmed omfattningen och inriktningen av den samverkan som finns mellan de tvåradiomedierna. : Det är en glädje för mig att kunna säga attsamverkan mellan riks- och lokalradion på det centrala nyhetsområdet - som ärstommen i en stor del av riksradions verksamhet, och kanske i minst lika höggrad i lokalradions verksamhet - har utvecklats utomordentligt positivt.Antalet nyhetsinslag som sänts i riksradion producerade av lokalradionsnyhetsreportrar har tredubblats . räknar vi med, om man går eftersiffrorna från , att ungefär 320 nyhetsinslag i de Ekosändningarsom går ut över hela landet kommer att produceras av lokalradiomedarbetare. År1987 var det 115 nyhetsinslag. Det är alltså fråga om så mångainslag. Också antalet nyhetstelegram har trefaldigats, men den utvecklingen harskett , dvs. under något fler år. Det här är en av de mest positiva aspekterna av samarbetetmellan riks- och lokalradion, och jag är övertygad om att båda har haft stor glädje av detta. Motprestationen från riksradions sida är att samtliga nyhetssändningar i 51 samtligakanaler fritt står till lokalradiostationernas förfogande. Vi har också 1988/89:KrU21 till vår glädje kunnat notera att lokalradiostationerna i växandeutsträckning Bilaga 3 använder sig av dem. Jag tror att mångalokalradiostationer som sänder i P4 sänder lunchekot och från Pl. : Jag vill först vidimera att nyhetssamarbetetfungerar alldeles utmärkt. Det är näraliggande att också ha ett motsvarandesportsamarbete. När det i övrigt gäller tappningen så har vi i väntan på attsamtliga stationer skall gå in och sända på FM 4-nätet, vilket sker ,gjort en tillfällig lösning. I beslutet ligger att detta skall prövas ochutvärderas . Vi har naturligtvis en hel del erfarenheter av hurtappningen har fungerat , och många saker är inte bra. Det positiva medden här modellen är att det hjälpt oss att hålla kanalen öppen omdygnet, vilket är mycket viktigt med tanke på det beredskaps- och serviceansvarsom lokalradion har. : Som svar på frågan om jag är nöjd medsamverkan vill jag säga att jag i stort sett tycker att den utveckling som ägtrum är fördelaktig, vilket också nämnts av mina kollegor.Jäg ser dock , då utbyggnaden av FM 4-nätet är klar, enutveckling som kanske ännu mer baseras på samverkan. Det gäller framför alltanvändningen av tekniska resurser och sambruk av sådant man kan sambruka. Vihar i ett exempel på samlokalisering mellan riksradio och lokalradio. Jagtror att det är i den riktningen man skall gå framöver i samband med byte avlokaler eller utökat antal lokaler. När det gäller programsamverkan kan jag redan nu säga omtappningsreglerna - som ju flera motioner handlat om - att vi i beslutat att fram till den period som omfattar uppbyggnaden avFM 4-nätet skall vissa regler gälla vad beträffar tappningen från Pl, P2 ochP3. Motivet till att över huvud taget ha en tappningsrätt är ju att den nyakanalen skall vara i gång och att det finns något som låter. Vi kommer fr.o.m.hösten innevarande år, då den fjärde kanalen blir komplett, att göra en totalöversyn av vilka regler som skall gälla och vilka motiv som kan finnas för denena eller andra lösningen. Då kommer vi också rätt naturligt in på frågan omsamverkan mellan de två radioföretagen. (): Bristen på möjlighet för lokalradion atttappa program från P3 har visat sig resultera i att en betydandedel av lyssnarna har stannat kvar och lyssnat till P3 även när möjligheten attgå över till P4 har erbjudits. Det kanske redan nu skulle kunna gå att dravissa kulturpolitiska slutsatser när det gäller rätten till tappning från P3.Det har för många lyssnare blivit ett val mellan P3 och P4. Är att mot bakgrund av det underlag som redan finns göra en kommentar påden punkten? Or/a« Wa//v(5/.-Jag avstår gärna från att nu göra någonkommentar, men vi kommer tillbaka i slutet av det här kalenderåret. (): I den proposition söm vi nu skallbehandla i kulturutskott nämner regeringen de tvåanslagsframställningarna, men den tar bara ställning till den första. riksdagensbord kommenterade detta med bl.a. följande 1988/89:KrU21 ord:Det är olyckligt att ovissheten kvarstår om Radio-koncernens Bilaga 3långsiktiga verksamhetsnivå och finansiering. Detta tas nu upp i fleramotioner. Den naturliga frågan blir då: Vad planerar att göra omman får 75 eller 100 milj. kr. för , dvs. om den andra anslagsframställningenbifalles? Finns det konkreta planer eller är det bara fråga om en allmän önskanom en resursförstärkning? : Nej, den önskan är motsatsen till allmän.Samtliga programföretag har de faCto utomordentligt koncisa planer på vad manskulle göra. Det är klart att ovissheten innebär att de här planerna så attsäga sitter i ett slags fängelse och väntar på att bli frisläppta. Målsättningen är oerhört tydlig. Det handlar om svenskproduktion - för televisionens vidkommande, och naturligtvis också för radionsvidkommande - och det handlar enbart om verksamheter som kompletterar ochförnyar den nuvarande. kan precisera detta när det gäller TV-sidan,och när det gäller riksradion. På lokalradion handlar det om att höja den kvalitativa nivån,och i viss utsträckning också om kvantiteten. Det handlar förutbildningsradions del om att koncentrera sin verksamhet på ett sådant sätt attutbildningsradions bästa egenskaper tas till vara för att den skall kunna spelaen vikdg roll i utbildningssamhället. Min bedömning är således - jag är trots allt delvis heltopartisk i det här sammanhanget - att om ovissheten kan skingras och det bliren nivå på 75 eller 100 milj. kr., kommer vi under resten av kalenderåret attkunna ligga fast vid en mycket tydlig, stark, koncis och framför alltmålinriktad plan. Den kommer att ge resultat mer eller mindre snabbt. Det gårsnabbare för radion och långsammare för televisionen, eftersom det finns enlängre planeringshorisont därstädes. Enligt min bedömning har vi myckettydliga motiv för'att ställa vårt yrkande. (): Det lät på som omSam och de andra programcheferna var beredda att säga vad detta konkretskulle innebära . Det blir då den naturliga följdfrågan. : Fru ordförande! Vi är naturligtvis rustadetill tänderna och har många projekt som vi är beredda att sätta i gång med. Iförsta hand gäller det på TV-sidan att öka teaterproduktionen. Den produktionenhar vi försökt öka , men vi har fortfarande inte passeratnivån vid . Vi skulle således vilja göra fler program av typenTre kärlekar. Det rör sig alltså om gestaltande produktion. Ett annat viktigt område som vi genast skulle försökaförstärka är barnprogramsutbudet och utbudet av program för ungdomar. I områden med kabel-TV märker vi att den unga publiken - barn och ungdom upp dll - i första hand väljer de utländska alternativen, eftersom vi inte har några svenska alternativ att erbjuda på de morgon- och eftermiddagstider då kabel-TV sänder. Jag vill också peka på den skrivna, genomarbetade underhållningen. Det är vikdgt att televisionen kan bjuda på sådan underhållning. Jag tycker att vi av kulturpolitiska skäl behöver ha genomar- betad, braunderhållning i svensk television. Det var några exempel på de 1988/89:KrU21mest angelägna önskemålen. Vi har utvecklat dessa frågor i vår anslagsfram- Bilaga 3 ställning. De finns också sammanfattade i den s.k. . : Får jag berätta litet grand om till vilkaändamål Riksradion har begärt pengar. Vår andel av äskande för år 1är 19 milj. kr. De är mycket konkret öronmärkta dll några speciellaprogramområden. 1 vårt förarbete dll har den egenproduceradeseriösa musiken högsta prioritet. Det är därför inte förvånande att vi, om vifinge dessa pengar, skulle föra den största delen till det området. Vi skullekunna permanenta nattsändningarna i P2, som med utomordentligt stor framgånghar bedrivits . Vi skulle kunna börja med det viktigaarbetet att ta igen minskningen av den egenproducerade musiken. Minskningen ären beklaglig men oundviklig följd av det neddragningsåläggande som vi har haft.Det hänger samman med att vi har ansett att vår symfoniorkester,, har en så unik ställning i svenskt kulturliv att vi inte harlagt på dem det årliga tvåprocentiga rationaliseringskravet. Det kravet skulleha inneburit att orkestern hade behövt minska med ett dussintal musiker underperioden. I stället har andra väsentliga delar av musikproduktionen fått bäraett ökat rationahseringskrav. Totalt har vi begärt att få restaurera denseriösa musikproduktionen med ungefär 7 milj. kr. Vi skullebörja med 3 milj. kr. nästa budgetår om vi finge de pengarna. 1 andra hand prioriterar vi generellt den gestaltandeproduktionen, dvs. teaterteknik applicerad på såväl teater som andraproduktioner. Jag skall ta ett konkret exempel. Vi diskuterar just nu etterbjudande från om att i radio göra en mycket storuppsättning, sammanlagt , radioteater av Röde Orm. Det kostar istorleksordningen 1 milj. kr. Det är mycket pengar för oss, men det är litet omman jämför med t.ex. televisionens produktionskostnader. De pengarna finns intei dag inom ordinarie budget. Eftersom vi har begärt 2 milj. kr. tillgestaltande produktion, skulle den produktionen bli av om vi finge depengarna. Det vore ett sätt för oss att kunna göra en svensk klassiker levandeför nya generadoner. Vi skulle också fortsätta arbetet med att bygga upp vårregionala bevakning. Vi har ju infört regionredaktioner i våradistrikt. De är underbemannade, och vi vill förstärka dem. Vi har beslutat attfr.o.m. öppna ett korrespondentkontor i , med anledningav EG-frågans aktualitet. Det finns inga nettopengar till det. har vibestämt att vi skall flytta Paristjänsten dll , för att kunna ha ensådan bevakning. Med de nya pengarna skulle vi kunna återupprättaParistjänsten. Vi vill också förstärka programverksamheten på kulturområdet ochpå barnområdet när det gäller andra språk än svenska, dvs. Vianser att utbudet på minoritetsspråk är alltför endimensionellt ochalltför inriktat på nyheter. Det ger för litet av fördjupning på kulturområdet.Vi skulle således satsa pengarna på dessa mycket konkreta punkter. (): Vilka planer har de två andraprogrambolagen? JanEngdahl: Fru ordförande! För lokalradions del handlar det först och 1988/89:KrU21 främst omatt konsolidera verksamheten. Vi har och fram till Bilaga 3 - periodenför uppbyggnad av FM 4 - ökat vår sändningstid mycket kraftigt inom ramenför samma personalstyrka. För att ge ett sifferexempel kan jag berättaatt det talade utbudet låg på ca 20 000 dmmar, medan vi räknar med attdet under det här året ligger på . som ärtung att producera och som är personalintensiv. Ett annat mått på det här är attom vi lägger ihop alla våra lokala nyhetssändningar, så motsvarar det endygnetruntöppen kanal året om med enbart nyheter. gäller förprogramområdena fakta och kultur. I första hand behöver vi förstärkapå det här området. I andra hand handlar det om att åstadkomma ett utbud underhela dagen, från kl. 6 dll . Det är nödvändigt för att vi skall få enklar identitet hos publiken. Det är också viktigt med tanke på attradiolyssnandet är koncentrerat till dagarna. av publiken lyssnar justmellan kl. 6 och 18. Då skall man kunna åstadkomma ett komplett alternativ. Det behövs också pengar dll medverkande. En vanlig veckamedverkar 8 000 personer i lokalradion, av vilka 500 till 600 ärkulturarbetare. Även på det området behöver vi göra insatser. : I vår SR-studie lyfter vi fram den regionalaverksamheten. Utbildningssverige har blivit väldigtdecentraliserat. Det betyder att vår publik blir mycket mer regional. Vårregionala verksamhet är mycket stympad. Endast i 10 lokalradiodistrikt har vimer än en medarbetare, och i övriga 14 distrikt har vi medarbetare sommotsvarar en hel tjänst eller mindre. Vi har således en mycket ojämn bemanningpå det lokala distrikten. Vi tycker att det är mycket olyckligt att vi är så ojämntbemannade, särskilt nu när FM 4 kommer i gång med de sista lokalradiostadonernai höst. När vi går in tycker vi att vi skall vara med på samtligastationer. Det är ett budskap som vi har trummat ut och som viockså lyfter fram . Vi vill även lyfta fram många andra områden. Vi har t.ex.nästan inget utbud för gymnasieskolan. Det känns mycket dystert. (): Fru ordförande! Eftersom kulturutskottetnu faktiskt skall behandla en proposition som inte riktigt når de höjder somddigare har beskrivits här under utfrågningen, utan där det föreslås en mycketbegränsad anslagsökning, skulle jag vilja ställa några frågor med utgångspunktfrån om detta skulle bli beslut. Det är framför alltprioriteringsfrågor som då blir intressanta. Först skulle jag vilja be att säga vilkaföljderna blir av den medelsdlldelning som föreslås i propositionen, när detgäller fördelningen mellan inhemsk produktion och produktioner inköpta utifrån.Sedan skulle jag vilja rikta en fråga till gällerresursanvändningens fördelning mellan de två kanalerna: Är den fördelningenrimlig , eller kan man tänka sig någon förändring mellan Kanal och iförhållande dll deras produktion och sändningsdd? Vilken prioritet kommer lokalradiodistrikten att få i ensådan här situation 1988/89:KrU21 med en mycket begränsad ökning? : Fru ordförande! Följderna av den härmedelsfördelningen är ganska tydligt redovisade. Vårt förslag i den ordinarieanslagsframställningen är att man skall se till att verksamheten såsom den nuär beskaffad kan upprätthållas och att det som vi har planerat på kort sikt kangenomföras. Det innebär t.ex. för lokalradions del att de nya stationer som gårin i FM 4 under det här kalenderåret kommer att få möjligheter att ha i stortsett samma verksamhet som de andra stationerna. Det är detta det handlar om.Radio är ett specialfall som vi har räknat in som den 25:e stationen.Den finns med i våra planer. För övrigt handlar det mer om att täppa till en delförutsedda hål, att möta en del kostnadsökningar på sportområdet och att täckaen del kostnader för distribution av de två kanaler som är i gångpå . Det är små åtgärder som vi har en ganska bra precisering av. Sedan kan man i och för sig göra omfördelningar och vissaandra överväganden. I vilken utsträckning det kan ske är svårt att säga. Vibörjade faktiskt med att titta på vilka omdisponeringar somär tänkbara. Det är emellertid inga stora revolutioner det är fråga om. Dethandlar om att befästa det som vi nu har. : Fru ordförande! Det här är en gammal fråga,som har varit uppe i kulturutskottet tidigare. Ni har haft uppe frågan om denfördelning som är gjord är rimlig eller ej framför allt när det gäller allmänproduktion och tung produktion, där Kanal producerar och TV2 producerar40 %. Sportevenemang fördelas däremot lika mellan kanalerna, främmandeproduktioner i relationen i Kanal och i TV2 samt repriser iKanal och i TV2. Därutöver har TV2 ett specifikt uppdrag att producerade regionala nyheterna, som svarar för ungefär 70 milj. kr. eller avbudgeten för TV2. När utskottet behandlade de här frågorna förra gångenkonstaterade utskottet med viss tacksamhet att hade nåttmålet av den allmänna produktionen i TV2. Jag skulle vilja säga att den ärnågot . Man kunde tolka det som att utskottet därmed i stortsett har sagt: Låt det vara så här . Vi sade dock i våranslagsframställning från att det inte kan vara rimligt attlåsa fördelningsnyckeln på det här sättet för resten av avtalsperioden. Manmåste komma ihåg att det tillskott vi får nu är motiverat bl.a. av de extrakostnadsökningar som har inträffat. Det kan inte fördelas på något annat sättän till att kompensera dessa. De stora sportevenemangen tar mycket hårt i våraplånböcker. Däremot kan vi använda de pengar vi själva tar fram genomstrukturrationaliseringar. Övergången till det nya kanalsystemet innebär att vikan frigöra 95 milj. kr. Det är således ur den pottenman får försöka ta fram pengar. Dessutom har.vi sagt, vilket vi också redovisari , att om förverkligas kan vi ta ytterligare ett steg moten större jämställdhet mellan kanalerna. OveJoanson: Dess bättre är vi på riksradion ännu så länge i endast ringa 1988/89:KrU21 omfattningberörda av kostnader för internationella sportevenemang. värr tydermycket på att detta är på väg att ändra sig. Vi har emellertid ett ganskalitet intresse i just den här kostnadshöjningen. Det gäller endast några Jag skall därför inte ta utskottets tid i anspråk med att (): Det här framgår naturligtvis till storadelar av er anslags-framställan. Utfrågningen har dock även till syfte attinformera allmänheten - som inte har läst anslagsframställningen - litet mera.Dessutom har det förflutit en dd sedan framställningen gjordes. Utvecklingengår ju fantastiskt snabbt både när det gäller kostnader och konkurrens.Konkurrenssituationen har ju beskrivits som en av de faktorer somhöjer kostnaderna ganska snabbt. Med hänsyn till den här visionen och det som är förknippatmed den i fråga om ökade anslag dll över huvud taget, skulle jagvilja ställa en fråga utifrån det nuvarande finansieringssystemet med licensmedel.Följden av anslagsframställningen för en femårsperiod blir en kraftigt ökadnivå på radio- och TV-licensen. Vi har i olika sammanhang hört TV-chefen visioner i det sammanhanget. Jag skulle nu vilja fråga koncernchefenÖrjan , vad han anser kan vara en rimlig nivå på radio- ochTV-licensen om . : Fru ordförande! Det är, som man säger, enbra fråga. Personligen har jag den uppfattningen att vi har ett betydligtstörre spelutrymme att öka avgiften för TV-licensen än vad man annarsföreställer sig. Det hänger ihop med att medieekonomin i en enskild personstotala ekonomi uppenbarligen är en ganska okänslig faktor. Oavsett om det gårupp eller ner här i livet, är man beredd att betala vad det kostar. Vårt argumentför att vidmakthålla människors okänslighet, ekonomiskt sett, ligger i ett gottprogramutbud. Det är det bästa argument som vi har. Kan vi upprätthålla dennivå som vi tänker oss, bör det här kunna gå ganska väl. 1 propositionen föreslåsen licenshöjning på . den 1 juH innevarande år. Denna höjning har flera syften. Ett är atttäcka det underskott som finns. Låt oss hoppas att underskott är ett avslutatkapitel. Vi har gjort en beräkning fram på vad det här får för effekterpå licensen i relation till tidigare. Har jag rätt eller fel i minargumentering? Vi har gjort en bedömning av licensens storlek 1969/70 i 1986/87års prisnivå. Licensens kostnad var då . Den har legat på ungefär 800kr. i den prisnivån . Med den höjning på . som nu föreslåsi propositionen så kommer med motsvarande beräkning värdet på den nya licensenatt vara . Det innebär att fortfarande - det är ingendemagogi - kommer licensen att kosta . mindre än vad folkbetalade 1969/70. Det tycker jag är ett spelutrymme. Om man är partisk, vilket jag ibland är, tycker jag kan peka på att för dessa pengar har folk fått en ny radiokanal, mycket mera program i radio över huvud taget och en utveckling på televisionsområdet med mycket mera television, framför allt regionalt. Därför tycker jag, fru ordförande, att jag på den goda frågan kan svara att jag har rätt när jag säger 57 att det finnsett stort spelutrymme, under förutsättning att vi kan göra svensk 1988/89KrU21 radio och televisioii dllräckligt attraktiv för den storapubliken. Det har Bilaga 3 gjorts undersökningar på det här området om hurmycket man skulle vara beredd att betala. De har visat en relativt storokänslighet. finns det emellertid nyare undersökningar, som faktiskt visarpå motsatsen - att det finns en känslighet. Man kan göra en hastig beräkning utifrån den licenshöjningsom nu föreslås. Vid en inflationsuppräkning på skulle man i mitten på1990-talet vara uppe i åtminstone . Det är väldigt lågt räknat,sannolikt är den riktiga siffran högre. Jag vill då ställa frågan om det är en rimlig nivå pålicensen, med hänsyn dll den känslighet som börjar uppträda och med hänsyn tillden ökade konkurrensen. Konkurrens förekommer främst på TV-området, men även påradioområdet, där man har andra nivåer och där man t.o.m. inte betalarnågonting alls i vissa situationer. (): Fru ordförande! Det har gjortsundersökningar på det här området om hur mycket man skulle vara beredd attbetala. De har visat att det i realiteten finns en relativt stor okänslighet.Nu finns det emellertid gjorda undersökningar som faktiskt visar på motsatsen,dvs. att det finns en känslighet. Låt mig göra en hastig beräkning utifrån den licenshöjningsom nu föreslås. Vid en inflationsberäkning om skulle man i mitten på90-talet vara uppe i åtminstone . Det är mycket lågt räknat, ochsannolikt är den riktiga siffran högre. Jag vill ställa frågan om detta är en rimlig nivå pålicensen, med hänsyn dll den känslighet som börjar uppträda och med hänsyn tillden ökade konkurrens som faktiskt finns. Konkurrens förekommer främst påTV-området, men även på radioområdet - där man har andra nivåer och betalar ivissa situationer t.o.m. inte någondng alls. : Fru ordförande! Jag tror att på depremisser som jag försökte beskriva - att utbudet är attraktivt - kan folk, ivarje fall majoriteten, svälja en årlig TV-avgift på . utan att stöna.Vi är då uppe i . Man får ju faktiskt ganska mycket förpengarna, och det hoppas jag att man också får när licensen ligger på den nivån.För . kan vi göra, om inte underverk, så i alla fall nästintill. (): Jag skulle vilja ta upp ett områdesom har berörts litet grand i de frågor som har ställts. Det gällerbarn- och ungdomsverksamheten. Vi vet ju att barn och ungdom är en mycket viktig grupp.Vi vet att både lyssnarvanor och tittarvanor grundläggs vid en mycket ddig ålder. Vi vet att videomarknaden ökar dramatiskt. har av alla hushåll video. Vi vet att det är främst barnfamiljer som har videoapparater. Vi vet också att ungdomar tittar väldigt mycket på video. Dessutom kan man läsa i er studie att barn och ungdomar också tittar mest på satellit-TV. I åldrarna tittar man faktiskt mer på satellit-TV än vad man tittar på Kanal och tillsammans. Också i åldrarna tittar man väldigt mycket på satellit- , Kan ni säga hur stor andel av de resurser som finnssom satsas på 1988/89:KrU21 barn- och ungdomsverksamhet i TV? Hur ser trendenut? Har sändningsti- Bilaga 3 den pä det här området ökat eller minskat? Vi kanhär läsa att TV2 skriver att barn- och ungdomsverksamheten är ett påtagligtbristområde. Det kunde vi höra här tidigare också. Det är svårt att nå elleröverstiga de uppsatta målen. Hur är andelen barn- och ungdomsverksamhet iförhållande till andra verksamheter? Hur vill man prioritera? : Fru ordförande! Som jag sade tidigare är dethär ett av de programområden som vi anser att det är mest angeläget att stärka.I dag förfogar av barnfamiljerna över video, av hushållen i övrigt.Det är helt riktigt att barn ser mer på satellitsändningar än på Kanal ochTV2 i de områden där det finns kabel-TV. Det beror främst på att vi inte har desändningstider som satellitkanalerna har. Det är i första hand på morgnar,kring och på eftermiddagar som vi inte har något alternativ att erbjuda. Redan inom den nuvarande organisationen stärker vi nubarnprogramsverksamheten både i Kanal och . Det gäller bl.a. gestaltandeprogram för barn. Vi vill försöka öka de animerade programmen. Vi försökerockså inom tillsammans med de olika public service-företagen att ta framvärdefullt programmaterial. Jag vill inte säga att det är våldsinslag o.d. i deanimerade programmen som man ser i satellitkanalerna, men när det gällerprogramkvaliteten på dessa kanaler måste man sätta in stötarna för att möta medkvalitativ svensk kultur. När vi gör sådana satsningar märker vi att det går hem.Den som just nu visas når t.ex. av målgruppen. Ettliknande fall är programmet . TV2 har med den ganska ekonomisktbegränsade satsningen som man kunnat göra i nått utomordentligt godaresultat. Om man skall se på detta totalt inom SVT är det i runt tal 150 milj.kr.