bet · GC01JoU21 · 1988-12-31 00:00:00 — Stöd till j ordbruket i norra Enligtriksdagens beslut skall en närmare översyn av prisstödet till jordbmket inorra genomföras . har redovisatöversynen i form av två delrapporter varav den första i huvudsak behandlarproduktionsutvecklingen i norra och den andra tar upp bl. a. formemaför och omfattningen av stödet. Utvecklingenav produktion och sysselsättning inom jordbmket i norra avviker intefrån utvecklingen r riket som helhet. Detta gäller såväl för åkerarealen,antalet bmkningsenheter som t. ex. djurantalet. Här finns dock regionala ochlokala skillnader, t. ex. antalet mjölkkor som i vissa län minskat mer än isåväl övriga delar av norra som i riket totalt. I vissa avseenden ärutvecklingen inom norrlandsjordbmket dock mer gynnsam än iriket som helhet, t. ex. när det gäller investeringama inom jordbmket som inorra legat på en högre nivå. Detta gäller framför allt investeringarnai markanläggningar. Skälet är i första hand att behovet av dikning generellt ärstörte i norta än i övriga delar av landet. Byggnadsverksamheteninom mjölkproduktionen har minskat i hela landet, bl.a. som en följd avöverskottssituationen. Investeringama inom denna produktionsgren har trotsdetta legat på en relativt sett högre nivå i norta än i övriga delar avlandet. Orsaken torde vara att man, i samband med de olikaproduktionsbegränsade åtgärder som vidtagits, haft mer generösa regler vidtillämpningen i norra . Iregeringens proposition 1988/89:47 om vissa ekonomisk-politiska åt gärder, m. m. behandlas bl. a. det regionalpolitiska målet inom fivsmedels- " Den reform avlivsmedelspolitiken som har inletts skall bl.a. 1988/89:JoU21 utgå frånatt det regionalpolitiska målet skall konkretiseras och preciseras samt att nyamedel skall utarbetas för att uppnå detta mål. I detta sammanhang kommer bl.a. det nuvarande prisstödet till jordbmket i norra att behandlas. Motdenna bakgmnd är jordbmksministem inte beredd att föreslå förändringar iprisstödets områdesindelning. Jordbmksministemär inte heller beredd att föreslå den ändring i villkoren för stöd tillsmågrisproduktionen som skulle innebära att det maximala antaletstödberättigade modersuggor per företag skulle höjas från 60 till 120 suggor.Enligt intentionema i den nya djurskyddslagen bör svinuppfödningen i ökadutsträckning inriktas på en integrerad produktion. Den föreslagna ändringen avantalet stödberättigade modersuggor kan medverka till en ökad specialiseringav produktionen. En sådan utveckling bör inte stimuleras. Någon ändring bördärför inte genomföras. Ifråga om prisstödets nivå tillstyrks jordbmksnämndens förslag. Denöverenskommelse om frysning av prisstödet i jordbmket som träffatsinom ramen för den pågående GATT-mndan innebär emellertid att uppräkningen intekan göras av prisstödet enligt jordbmksnämndens förslag. Jordbmksministemföreslår i stället, för att förslaget skall vara förenligt medGATT-överenskommelsen, att den ökade ersättningen för merkostnaden förjordbmket i norra utgår till producenterna med 55 milj. kr. i huvudsakgenom ett bidrag per djur på motsvarande sätt som föreslagits i det föregåendeför prisregleringen. Denna utformning av stödet är en provisorisk lösning /90. Jordbmksministem har för avsikt att föreslå regeringenatt jordbmksnämnden ges i uppdrag att lämna förslag till hur bidraget börfördelas till jordbmkama i norra . Kostnademaför prisstödet skulle vid oförändrat stöd bli ca 515 milj. kr. för budgetåret1989/90. De föreslagna förändringarna beräknas medföra ett ökat medelsbehov med55 milj. kr. Därmed beräknas medelsbehovet för prisstödet till jordbmket inorta till ca 570 milj. kr. Bidraget avses betalas ut /90. Ettstort antal frågor som berör de ekonomiska villkoren inom jordbmksnäringen tasupp i den livsmedelspolitiska arbetsgmppen. Det är därför inteaktuellt att lägga fram förslag till särskilt nyetableringsstöd. De förslagsom myndighetema lagt fram bör därför bedömas inom . ramen för arbetet i denlivsmedelspolitiska gmppen. Särskildaåtgärder för jordbruket i norra Jordbmksministemdelar lantbmksstyrelsens bedömning att ytterligare medel bör avsättas för att utveckla jordbmksföretagen i norta . Hit tills har anvisats 200 milj. kr. för ett treårigt åtgärdsprogram för jordbmket i norra (prop. 1986/87:146, JoU26, rskr. 346 samt prop. 1987/88:100 bil. 11, JoU17, rskr. 184 och JoU2S, rskr. Syftet med 1988/89: JoU21 programmet äratt stödja tillkomsten av kombinationsföretag där jordbmk ingår som en del.Därmed främjas sysselsättningen på landsbygden i norra . Insatserna påjordbmksområdet, inom arbetsmarknads- och regionalpolitiken bör vidaresamordnas för att de samlade resurserna skall utnyttjas så effektivt sommöjligt. Planeringen av de olika insatsema bör därför ske i samarbete medövriga länsmyndigheer. Medlen skall enligt programmet i första hand disponerasför att stimulera uppbyggnaden och utvecklingen av kombinationsföretag genomsåväl investeringar som särskilda utvecklingsprojekt samt till utbildning,rådgivning, forskning och försök. Åtgärderna medverkar därmed till att skapa enbredare bas för sysselsättningen och försörjningen vid landsbygdsföretagen.Detta är särskilt värdefullt i samband med den förestående reformen av densvenska livsmedelspolitiken och omställningen av jordbmket. Investeringsstödenhar utnyttjats i den takt som varit planerat. Fram t.o.m. hade 78 milj. kr. av de planerade 108 milj. kr. Investeringsstöden har dock till övervägande del gåtttill traditionella jordbmksinvesteringar. Endast ca en femtedel kan beräknas hagått till investeringar i kompletterande verksamhet. Under andra halvåret 1988har andelen stöd till sådan verksamhet emellertid ökat något. Demedel som varit avsedda för utvecklingsprojekt, utbildning och rådgivning harhittills utnyttjats i betydligt mindre utsträckning än planerat. a. på att denna typ av verksamhet kräver större insatser i form avplanering och information i inledningsskedet. Mångajordbmk i norra kan emellertid inte försörja en familj eller en ensambmkare. De delar av programmet som syftar till att utöka utbildnings- ochrådgivningsinsatsema samt att utveckla kompletterande sysselsättning tilljordbmket är därför av stor betydelse. Detär därför enligt jordbmksministem av utomordentligt stor vikt att nu prioriterautvecklingen av altemativ till den traditionella jordbmks-driften för attfrämja en positiv utveckling av landsbygden. De erfarenheter som successivterhålls från utvecklingsprojekt bör föras ut genom aktiva utbildnings- ochrådgivningsinsatser. Även forskning, försöks- och utvecklingsprojekt börbedrivas med stor intensitet. Här understryks vikten av att lantbmksstyrelsenoch lantbmksnämnderna fördjupar sitt samarbete med berörda länsstyrelser samtmed men också med andra högskolor ochintressenter inom regionen. Inom ramen för åtgärdsprogrammet föreslås attytterligare 45 milj. kr. anslås för investeringsstöd till kompletterande verksamhetsåsom småskalig förädling, turism, fiske, alternativ odling, trädgårdsodlingm. Vidare bör medlen användas för insatser inom forsknings- ochutvecklingsprojekt samt utbildnings- och rådgivningsverksamhet. Dessa medel börej användas för ytterligare produktionsstimulans genom traditionellajordbmksinvesteringar. Medlen bör användas för åtgärder som utgör ett led i ensådan bredare landsbygdsutveckling som kan bidra till en långsiktigt förstärktsysselsättning i glesbygd och därmed också stå i samklang med inrikt- Det bör ankomma på regeringen att be- 1988/89: JoU21sluta om den närmare fördelningen av medlen. Sammantagetanser jordbmksministem därför att ett lägre belopp än det av lantbmksstyrelsenföreslagna bör vara tillräckligt för ändamålet. Han föreslår därför att 45milj. bör tillföras åtgärdsprogrammet för nästa budgetår. För ändamålet börutnyttjas införselavgiftsmedel utanför den s.k. fördelningsplanen. Ettmycket stort antal fristående motioner och följdmotioner tar upp problemen förNorrlandsjordbmket ur olika aspekter. En gemensam bakgmnd för flertalet avmotionerna är att man hyser oro för utvecklingen inom stödområdet ochunderstryker behovet av åtgärder för att återföra produktionen till 1984 årsnivå i enlighet med livsmedelspolitiska beslut. Jordbmkets värde försysselsättning, infrastmktur och samhällsservice i norra framhålls,liksom dess betydelse för livsmedelsberedskapen. Huvuddelenav motionerna innehåller yrkanden om större eller mindre ändringar istödområdesindelningen. Sammanlagt berörs i dessa motioner ett hundratalförsamlingar och kommuner. I övrigt berörs bl.a. följande huvudämnen, nämligen storlek och disposition avanslaget till särskilda åtgärder stödbeloppen för olikaproduktionsgrenar. Motionernabör lämpligen redovisas i tabellform: Jo20l(c): och infogas i stödområdena 2 och 3 samt istödområde 3. Jo206(fp): arealersättning m. m. för Norrlandsjordbruket. Jo208 (c): alla områdensom erhåller glesbygdsstöd tillförs stödområde I. Jo2l8(c): 1. högre stödområde i , 2. ökad lönsamhet iNorriandsjordbmket, 3. rekryteringsstöd till ungabmkare, 4. stöd till potatisodling iVärmlands skogsbygder, Jo219(c): anvisa 100 milj. kr. till särskilda åtgärder för Norrlandsjordbmket. Jo235(s): bergslagsdel till stödområde 4. Jo251(m): 1. höj prisstödet i med16 milj. 2. åtgärder för att vidmakthållajordbmket i . Jo257 (m): 17. räkna uppnorrlandsstödet i takt med inflationen och bibe- 1988/89: JoU21 hållkaraktären av produktstöd. Jo269(c): somförsökslän för alternativ odling, 2. omfördela stödtill potatisodling i . Jo278 (m): åtgärder förökat nyföretagande i Norrlandsjordbmket. Jo280 (s): åtgärder för att främjaJämtlandsjordbruket. Jo28l (s): 1. räkna uppNorrlandsstödet, 2. stöd till nyetablering, 3. översyn av avbytartjänsten, 4. gemensamma lösningar inomdjurhållning (sambeten). Jo291(fp): , , och till stödområde 3, ,, , , och till stödområde 4. Jo42(c): Norrlandsstödetär ett regionalpolitiskt stöd principiella änd ringar skall godkännas av , 2. anvisa ytterligare 101 milj.kr. 3. stödet bör utgå somproduktstöd, 4. anvisa ytterligare 55 milj. kr.till det särskilda åtgärdsprogrammet, 5. uppdra åt denlivsmedelspolitiska arbetsgmppen att föreslå åtgärder för att återföraproduktionsnivån till nivå. Jo44(c): : Borgsjö, , , , , ,, och Gmndsunda från stödområde 2b till 2a, och Edselefrån 2a till 1. Jo46 (m): 12. höj prisstödsanslaget med 100 milj. kr. 13. ingaytterligare medel till särskilda åtgärder. Jo49(c,m,fp): : , ,, och från 4 till 3, , och till 2 b, 2. införa nyetableringsstöd, 3. anvisa 100 milj. kr. JoSO(c): till 4 (bl. a. , och Skinnskat-teberg). Jo52(c). 1. högre prisstödtill kött i stödområde 2a, 2. ett särskilt prisstödsområdeför inlandskommunerna, och tillstödområde 1. JoSS (fp): 1988/89: JoU21 4.anvisa 50 milj. kr. för att förhindra att mjölkpriset sjunker i stödområdet. JoS6(s): Genomför jordbmksnämndens förslag beträffande (=Sunne, ,, och samt Älvsbacka och Nyeds församlingar i Karlskogakommun till 3). JoS7 (c): 8. anvisa ytterligare 101 milj.kr. 9. införa nyetableringsstöd, 10. anvisaytterligare 55 milj. kr. till särskilda åtgärder. Jo58(c): 1. ingen frysning avstödet i stödområde 4, 2. uppräkna stödet med /kgför nötkött, får- och lammkött, 3. stöd till skogslänen efterproduktionsvolym. Jo59(c): 2. räkna upp stödet tillfår- och lammkött. Jo60(s): 1. mer flexibel användning avmedel för särskilda åtgärder, 2. behov av ytterligare medel fören generell uppräkning av Norrlandsstödet. Jo62(mp): 1. höjningen av norrlandsstödetläggs på produktpriset, eller 2. höjningen i ,och Dalama läggs på mjölkpriset, 3. ändrad stödområdesindelning iVärmland och i kommun (jordbmksnämndens förslag), 4. justera upp stödnivån efteregenproduktion av foder, 5. inrätta nyetableringsstöd, 6. särskilda åtgärder bör omfattaäven investeringar i jordbmksproduktion, 8.riksdagsuttalande att Norrlandsjordbmket är viktigt för livsmedelsproduktionen. Jo6S(c): och kommuner samt inom Skellefteåkommun och kyrkobokföringsdistrikt inom kommun till 1. Jo67 (vpk): Älvsborgslän: de områden som får glesbygdsstöd skall ingå i pris stödsområde, Värmland:Torsby, , , , Östervall skog, Töcksmark, Trankil, , Holmedal, Bogen till 2a, Blomskog, Sillemd, Silbodal, , kommun utom , kommun utom , Bogen och . , , , , , Blombacka, ,, Älvsbacka, , Rämmen, 74 Gåsbom, , Fämebo,Brattfors, , , 1988/89: JoU21 till 2 b, ,Lungsund, , Nyed, Ullemd, , , ,, Frykemd, Värmskog, , , , , ,, och till 3, Västernorrland:Borgsjö i Ange, och i , i och , och Resele i till 2a. 10. höjstödnivån i område 4 med /kg mjölk och nötkött samt med /kg för får- och lammkött, 11. differentieringeninom stödområde 2 skall gälla även övriga pro duktionsgrenar, 12. stödet skall baseras på 100 %egenproducerad spannmål, 13. generellt påslag med /kgmjölk i stödområdet, 15. anslå 100 milj. kr. 16. lokalt inflytande överdisposition av medel. Jo68(vpk): ändringar i stödområdesindelningen i (=Jo67). Jo69(vpk): ändringar i stödområdesindelningen i (=Jo67). Jo70(s): ochKalix till stödområde 1, 2. ett särskiltprisstödsområde för inlandskommunerna. Somframgår av redovisningen ovan har frågor om stöd till jordbmket i norra upp i ett stort antal motioner. De huvudområden som berörs i motionernaär prisstödsanslaget, anslaget till särskilda åtgärder (storlek ochanvändning), stöd till nyetablering, stödområdesindelningen och justeringar avstödnivån (områdesvis och produktvis). Medhänsyn till de uttalanden som i olika sammanhang gjort om detangelägna i att upprätthålla jordbmksproduktion och sysselsättning i norraSverige förordar utskottet en uppräkning av prisstödsanslaget med 110 milj.kr., dvs. en höjning med 55 milj. kr. jämfört med regeringens förslag tilluppräkning. Det bör ankomma på jordbmksnämnden att lämna förslag om fördelningav beloppet enligt de huvudprinciper som anges i propositionen (s. 38).Härigenom tillgodoses helt eller delvis motionema Jo42 yrkande 2, Jo46 yrkande12, JoSS yrkande 4, JoS7 yrkande 8, Jo60 yrkande 2 och Jo62 yrkande 4. MotionJo67 yrkande 12 om underlaget för beräkningen av stödet (egenproduktion av foder) torde också bli tillgodosedd genom den före slagna uppräkningen. Liknande synpunkter på beräkningsunderlaget har för övrigt anförts i några av de ovan behandlade motionema. ställningstagande tillgodoses även de fristående mo- 1988/89:JoU21 tionerna Jo257 (m) yrkande 17 och Jo281 (s) yrkande 1. Beträffandenorrlandsstödets karaktär av regionalpolitiskt stöd föreligger inga delademeningar och ej heller om det naturliga i att principiella ändringar i stödetbör godkännas av . Detta innebär att motion Jo42 yrkande I kan lämnasutan vidare åtgärd. Defrågor som tas upp i motionema Jo206 (fp) och Jo42 yrkande 5 bör i första handbedömas av den livsmedelspolitiska arbetsgmppen och påkallar ej någon särskildåtgärd från sida. Närdet gäller formema för utbetalning har utskottet i det föregående anfört attregeringens tolkning av GATT-överenskommelsen bör godtas. Motsvarande bedömningbör gälla i fråga om utformningen av Norrlandsstödet. Utskottet avstyrkerdärför motionema Jo42 yrkande 3, JoSS yrkande 3 och Jo62 yrkande 1 om attstödet i första hand bör utgå som ett produktstöd. Ianslutning till yrkande 8 i mp-motionen Jo62 vill utskottet framhålla attlivsmedelsproduktionen i norra är viktig av både miljöskäl ochberedskapsskäl. Det är givetvis också värdefullt att livsmedelsproduktionen imöjlig utsträckning läggs nära konsumentema. Något särskilt riksdagsuttalandei enlighet med yrkandet synes dock inte nödvändigt. Somframgår av propositionen kan med hänsyn till GATT-överenskommelsen inte någonuppräkning av prisstödet göras i enlighet med jordbmksnämndens förslag omhöjning av prisstödet för olika produkter. Uppräkningen av stödet bör ihuvudsak fördelas till producentema genom ett bidrag per djur. Utskottet harinte funnit anledning att frångå regeringens bedömning härvidlag och avstyrkerdärför de framlagda motionsyrkandena om uppräkning av stödnivåema i relationtill produktema eller till specificerade stödområden. Meddet anförda avstyrker utskottet motionema JoS2 yrkande 1, JoSS yrkande 2 ochJoS9 yrkande 2. Medsamma motivering avstyrks motionema JoSS yrkande I, Jo62 yrk- ande 2 och Jo67yrkandena 10, 11 och 13. Särskildaåtgärder för jordbruket i norra Utskottettillstyrker regeringens förslag att . av införselavgiftsmedelutanför den s.k. fördelningsplanen tillförs åtgärdsprogrammet för nästabudgetår. I enlighet härmed avstyrker utskottet motionerna Jo219, Jo42 yrkande4, Jo46 yrkande 13, Jo49 yrkande 3, Jo57 yrkande 10 och Jo67 yrkande 15. Inågra motioner anförs synpunkter på användningen av anslaget till sär skilda åtgärder. Utskottet ansluter sig härvidlag i huvudsak till de uttalan den som görs i propositionen och som redovisats ovan. vill ut skottet framhålla att användningen av dessa medel bör vara så flexibel som möjligt. Utskottet utgår från att bidragsbestämmelsema utformas i enlig- 76 het med dessa synpunkterutan att behöver göra något särskilt 1988/89: JoU21 uttalande ifrågan. Motionerna Jo60 yrkande 1 och Jo62 yrkande 6 får anses tillgodoseddamed vad utskottet anfört och bör ej föranleda någon ytterligare åtgärd. Yrkandeti motion Jo67 om lokalt inflytande över medelsdispositionen under anslaget harnära samband med frågan om bidragsbestämmelsema. Vad utskottet anfört omen flexibel användning av medlen bör vara ägnat att tillgodose motionen i dennadel (yrkande 16). Utskottetansluter sig till propositionens förslag att behovet av ett etableringsstödtill jordbmket i norra bör bedömas inom ramen för arbetet i denlivsmedelspolitiska gmppen. I enlighet härmed avstyrker utskottet motionernaJo218 yrkande 3, Jo281 yrkande 2, Jo49 yrkande 2, Jo57 yrkande 9 och Jo62yrkande 5. MotionJo278 (m) om ökat nyföretagande i de nordliga länen är delvis tillgodoseddgenom utskottets överväganden i det föregående och bör i övrigt lämnas utanvidare åtgärd. Yrkandenai motion Jo281 om vissa övriga frågor i Norrlandsjordbmket (yrkandena 3 och 4)bör ej föranleda någon särskild åtgärd i detta sammanhang. Somframgår av redovisningen ovan av motionema yrkas ändringar avstödområdesindelningen i sammanlagt ett hundratal församlingar och kommuner,utöver de områden som berörs av yrkandena att samtliga områden som erhållerglesbygdsstöd skall erhålla prisstöd. Frågorom stödområdesindelningen tillhör i första hand regeringens kompetensområde ochbereds i huvudsak av jordbmksnämnden. Smärte justeringar istödområdesindelningen får nämnden själv besluta om. Föratt uppfylla kraven på en gmndlig beredning i sak av dessa motionsyrkandenfömtsätts bl. a. att utskottet inhämtar uppgifter om antalet jordbmksföretag ivarje församling eller kommun som berörs av motionsyrkandena samt omproduktionsvolym, produktionsinriktning och skillnader iproduktionsfömtsättningarna mellan olika närliggande stödområden. En sådanberedning är inte möjlig att göra inom den tidrymd som står till utskottetsförfogande i detta ärende. Med hänsyn till vad som i propositionen anförts ombehandlingen av det regionalpolitiska målet i livsmedelspolitiken, som kommeratt innefatta bl. a. det nuvarande prisstödet till Norriandsjordbmket, anslutersig utskottet till regeringens bedömning att det inte finns anledning att nuföreslå ändringar i stödområdesindelningen. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna Jo201, Jo208, Jo218 yrkandena 1, 2och 4, Jo235, Jo251, Jo269, Jo280, Jo29l yrkande 3, Jo44, Jo49 yrkande 1, JoSO,JoS2 yrkandena 2 och 3, Jo65, Jo67 yrkandena 7, 8 och 9, Jo68, Jo69 och Jo70. Med samma motiveringavstyrker utskottet de motioner som går ut på 77 att jordbmksnämndensförslag till ändrad stödområdesindelning skall ge- 1988/89: JoU21 nomföras(uppflyttning från stödområde 4 till 3 av , , , ,samt Älvsbacka och Nyeds församlingar i kommun jämteGrangärde församling i kommun). Utskottet avstyrker således motionernaJoS6 och Jo62 yrkande 3. Användning av genteknik vid växtodling Propositionen Genteknikkan komma till användning framför allt inom industrin, jordbmketoch sjukvården. Frågan om användning av genteknik i olika sammanhang har varitföremål för en intensiv debatt . Oro har uttryckts för derisker som kan vara förenade med t. ex. ett avsiktligt utsläppande avgentekniskt modifierade organismer. Föratt bevaka frågor om användning av genteknik inrättades en särskilddelegation för hybrid-DNA-frågor. Delegationen skall bl. a. följa utvecklingenpå området, undemätta berörda myndigheter om de projekt som kan anses varaförenade med risker och därvid föreslå de åtgärder som bedöms vara behövliga. Någonsamlad lagstiftning som särskilt reglerar användningen av genteknik eller avgentekniskt modifierat material finns inte i . Iregeringens proposition om ny djurskyddslag (prop. 1987/88:99) togs frågan omanvändning av genteknik på djur upp särskilt. Det konstaterades då atttekniken inte används inom animalieproduktiönen här i landet.Eftersom tekniken i vissa fall kan ifrågasättas från etisk synpunkt framhöllsdock att det är viktigt att användningen kan styras i önskvärd riktning. Föratt få en i sådana fall nödvändig handlingsberedskap föreslogs i propositionenatt regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, lantbmksstyrelsenbemyndigas att förbjuda eller uppställa villkor för användningen av genteknikpå djur. antog regeringens förslag (JoU22, rskr. Genteknikenkan också användas inom växtförädlingen. Växtförädlingen syftar bl. a. tillatt förbättra kulturväxtemas egenskaper i fråga om produktion, härdighet ochmotståndskraft mot skadeangrepp. Som exempel på sådan genteknisk användningkan nämnas möjligheten att transformera växtceller av nyttoväxter så attväxtema får motståndskraft mot biologiska skadegörare eller tolerans motbekämpningsmedel. Användningenav genteknik på växtodlingsområdet kan också komma att leda till att biologiska bekämpningsmedel kommer att användas i ökad omfattning, bl. a. därför att bekämpningseffekten ofta kan förstärkas ge nom utnyttjandet av gentekniskt modifierade organismer. Biologisk be kämpning med utnyttjande av naturligt förekommande organismer före kommer redan i viss utsträckning i . Användningen av bekämp ningsmedel är inte reglerad om inte bekämpningseffekten orsakas av kemiska ämnen. Kemikalieinspektionen har i en framställning till regeringen begärt en sådan lagändring att också biologiska bekämp ningsmedel kan förhandsgranskas. Genteknisktmodifierade organismer kan emellertid användas inom 1988/89: JoU21växtodlingen för flera olika ändamål. Som exempel kan nämnas s.k.anti-frostbakterier som kan användas för att skydda frostkänsliga grödor ochkvävefixerande bakterier som kan göra även andra grödor än ärtväxterkvävefixerande. Delegationenför hybrid-DNA-frågor har i en skrivelse till regeringen bl. pekat på riskenför bestående effekter på den yttre miljön vid avsiktligt frisläppande avgentekniskt modifierade organismer. 1 en till skrivelsen fogad promemoria,utarbetad av , nämns i det sammanhanget särskilt förjordbmkets del bl. a. att s. k. Is-minusbakterier skulle kunna sprida sig tillkalla länder och påverka sådana grödor som behöver en frysperiod och attkvävefixerande bakterier skulle kunna få förmågan att samleva med vilda växteroch ge dessa en konkurrensfördel som skulle kunna mbba den ekologiska balansen. Vissamöjligheter att ingripa för att motverka skador av den art som har nämntsfinns i olika lagar. Delagar som nämns i propositionen ger emellertid inte utrymme för att, i allahänseenden på ett tillfredsställande sätt ta hand om de problem som kanuppkomma genom användningen av genteknik inom växtodlingen. Utvecklingeninom genteknikområdet har nått det stadium då organismer utvecklas föranvändning i jordbmket och annan användning i den yttre miljön. Genomgentekniken kan specifika egenskaper introduceras i organismerna och i vissafall kan hinder mot utbyte av genetiskt material kringgås. Frågor som detta harväckt är bl. a. hur dessa organismer kan påverka det ekologiska systemet.Erfarenheterna är begränsade beträffande eventuella bieffekter avgentekniskt modifierade organismer efter utsläpp i miljön.