bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Det sägs vidare att det bör vara möjligt att låta offentligaproducenter konkurrera sinsemellan om att bedriva viss verksamhet. Inom områdenav exempelvis teknisk natur kan det också vara lämpligt att engagera privataentreprenörer. Ettannat centralt område som utpekas i kompletteringspropositionen ärpersonalpolitiken. Det anförs att konkurrensen om välutbildad personal kommeratt öka . Offentlig verksamhet måste därför kunna erbjudaattraktiva anställningvillkor och stimulerande arbetsuppgifter både för attkunna behålla redan anställd personal och för att kunna rekrytera ny.Avslutningsvis redovisas i propositionens avsnitt om den offentliga sektomsfömyelse vilka förändringar som övervägs inom de tre samhällssektorerna skolan,äldreomsorgen och socialförsäkringssystemet. Huvuddelenav de yrkanden som förs fram i de aktuella motionema har vid flera tidigarerillfällen behandlats av utskottet (se t.ex. 1988/89: FiUl). I flera avmotionerna redovisas en inställning till fömyelsearbetet inom den offentligasektom som till stora delar sammanfaller med regeringens ovan återgivnauppfattning. 1 andra motioner betonas dock betydligt starkare än ikompletteringspropositionen frågor rörande avreglering, avmonopolisering ochprivata alternativ till den offentliga verksamheten. 1motion Fi61 (fp) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om fömyelse av den offentliga sektom. I motionen hävdas att produktiviteten i den of fentliga sektom har sjunkit . Det anses mot denna bakgmnd vara nödvändigt att fömya och utveckla den offentliga verksamheten. För denna utveckling framhåller motionärerna två huvud strategier. Det gäller dels vad man kallar en inre reformation genom dele gering, decentralisering, målstyming och en bättre personalpolitik, dels en yttre reformation genom konkurrens, entreprenad och enskilda altemativ. Även i motion Fi501 (fp)förs motsvarande diskussion om den offentliga 1988/89: FiU30 sektoms fömyelsesamt konkretiseras på vissa punkter, bl. a. i motionens yrkande 1 där etttillkännagivande om behovet av starkare konsumentinflytande föreslås.Motionärema anser att regeringen bör upprätta en handlingsplan för ökatkonsumentinflytande i den offentliga sektom. Vidare begärs i motionens yrkande4 ett tillkännagivande om behovet av statistik och forskning om jämförelsermellan privata oeh offentliga producenter. Centerpartietbetonar i sin partimotion Fi62 att man har en positiv gmndinställning till denoffentliga sektom. framhålls att olika delar av den offentligaverksamheten framöver kommer att stå inför stora problem och därför måsteförändras och effektiviseras. Vissa centrala utgångspunkter pekas ut för dettaförändringsarbete. Det gäller bl. a. gmnd-trygghet, tillgänglighet,decentralisering, valfrihet och rättssäkerhet. Det tillkännagivande ominriktningen av den offentliga sektorns fömyelse som föreslås i motion Ei62 (c)yrkande 17 motsvaras nästan helt av vad som anförs i motion Fi719 (motivtext imotion K505) av m.fl. (c). Imotion Fi63 (vpk) yrkande 3 i berörd del begärs ett tillkännagivande medinnebörden att den långsiktiga utbyggnaden av den offentliga sektorn bör skemed utnyttjande av likviditetsöverskottet inom näringslivet. Ett motsvarandeförslag finns också i motion Fi224 (vpk) yrkande 4 i berörd del. Itre moderata motioner från den allmänna motionstiden betonas framför alltbehovet av avmonopolisering och stärkt konkurrens mellan privat och offentligverksamhet. I motion Fi512 (motivtext i motion A456) av oehGöthe () resp. motion Fi721 (motivtext i motion A483) av FilipFridolfsson m. fl. (m) framhålls behovet av att avskaffa offentliga monopolfrämst ur regional synvinkel (resp. ). 1 motionFi502 yrkande I av m. fl. (m) begärs ett tillkännagivande ombehovet av bl. a. avmonopolisering och avreglering i syfte att uppnå ökadkonkurrens mellan offentlig och privat verksamhet. Motionärerna framhåller attmonopol och specialregleringar bör avskaffas inom ett flertal områden såsombl. a. arbetsförmedling, post, tele och radio/TV. Vidare anförs bl. a. attavgiftsfinansiering bör förekomma i större utsträckning samt att viss offentligverksamhet bör avyttras till privata intressen. Det framhålls också atfproblemen med sammanblandning av monopolverksamhet och konkurrensutsattverksamhet och den dåliga åtskillnaden mellan upphandlande och producerandefunktioner måste undanröjas. Densistnämnda frågan, nämligen problem rörande den offentliga sektornsaffärsverksamhet m. m., behandlas särskilt i två motionsyrkanden. I motionFiSOl (fp) yrkande 3 resp. motion Fi715 av och ()begärs en översyn av de problem som är förknippade med atf offentliga organockså driver kommersiell verksamhet samt de förhållanden som påverkarkonkurrensen mellan privata och offentliga företag. vill medanledning av motionema om den offentliga sek- 1988/89: FiU30 tornsförnyelse anföra följande. Somhar framgått av ovanstående redovisning av dels vad som anförts ikompletteringspropositionen, dels vad som diskuteras i de aktuella motionemasammanfaller till stora delar synen på vilka utgångspunkter som bör varavägledande för arbetet med att förnya den offentliga sektom. Det torde såledesinte råda några delade meningar om att exempelvis krav på hög effektivitet börställas eller att verksamhetema inom olika delar av den offentliga sektorn böranpassas efter de konsumentkrav som gör sig gällande. Som anförs ipropositionen pågår också ett förändringsarbete med denna inriktning inom denoffentliga förvaltningen. Även vad gäller vissa andra av de utgångspunkter förförnyelsearbetet som utpekas i propositionen framförs inga avvikandeuppfattningar i de behandlade motionerna. ,som delar den av regeringen framförda synen på den offentliga sektomsförnyelse, konstaterar dock att även betydande skillnader i vissa gmndläggandefrågor kan noteras i motioner från de olika partiema. 1 vissa motioner försfram uppfattningar som i principiella frågor avviker från utskottets. Andramotioner ligger i sin beskrivning av den offentliga sektoms uppgifter mycketnära vad utskottet vid tidigare tillfällen framhållit. Till den senarekategorin hör partimotion Ei62 yrkande 17 och motion Ei7l9 (c).Utskottet kan således med tillfredsställelse konstatera den positivagmndinställning till den offentliga sektorn som kommer till uttryck imotionerna. Innebörden av vissa av de förslag som tas upp i dessa motioner ärdock oklar, och utskottet är av detta skäl inte berett att uttrycka någotgenerellt bifall till motionsyrkandena. 1vissa motioner målas en bild av en offentlig sektor i djup kris upp en sektorvars service till medborgarna ständigt försämras. Lösningen sägs bl. a. varaatt avreglera och privatisera och att i högre grad avgiftsfinan-siera detjänster som erbjuds kostnadsfritt. Förslag med denna inriktning läggsfram i motionerna Ei502 (m) yrkande 1, Fi5l2 (m) och Ei72l (m). Utskottetdelar inte motionärernas uppfattning angående omfattningen av de problem som finns inom olika delar av den offentliga verksamheten. De problem somfinns, och som till stor del är föranledda av den rådande situationen påarbetsmarknaden, förtar inte intrycket av en i huvudsak väl fungerandeoffentlig sektor. Inte heller förslagen om privatisering, avgiftsfinansieringm. m. kan vinna utskottets gillande. Som en generell metod för fömyelsen inomden offentliga sektom skulle denna typ av lösningar riskera att helt raserastora delar av den sociala välfärdspolitiken. Det kan dock inte uteslutas attolika privata eller kooperativa lösningar kan utgöra ett värdefullt komplementinom vissa verksamheter. Inom andra områden kan det, som även anförs ikompletteringspropositionen, också vara lämpligt att engagera privataentreprenörer. Utgångspunkten inom de områden där det är av särskild vikt atttjänsterna erbjuds på ett likvärdigt sätt för alla medborgare måste dock även ifortsättningen vara att ansvaret för verksamheten skall ligga inom denoffentliga sektom. Vadgäller förslagen i motionerna Ei61 (fp) yrkande 13 och FiSOl (fp) framgår utskottets inställning i huvudsak av vad som anförts om den offentliga sektoms förnyelse. Förslagen om decentralisering, delege- 91 ring samt ökatkonsumentinflytande sammanfaller således till stora delar 1988/89: FiU30 medutskottets uppfattning. Något behov av ett särskilt tillkännagivande omkonsumentinflytandet i enlighet med motion Fi50l (fp) yrkande I anserutskottet dock inte föreligga. När det gäller olika former av jämförelsermellan privata och offentliga producenter, som efterfrågas i yrkande 4 i sammamotion, vill utskottet erinra om verksamheten inom ramen för ex-pertgmppen förstudier i offentlig ekonomi (). har till uppgift att framställasamhällsekonomiskt beslutsunderlag i olika frågor. Detta innefattar ävenstudier inom det område som nämns i motionen. Frågormed anknytning till den rådande konkurrenssituationen mellan privat ochoffentlig sektor samt de statliga och kommunala företagens affärsverksamhettas upp i motionema EiSOl (fp) yrkande 3 och Fi7l5 (m). Denna fråga behandladesav utskottet (1988/89:FiU 1) då motsvarande motionsyrkandenavstyrktes. Utskottet ser inget skäl att nu ändra sitt ställningstagande. Imotionema Ei63 (vpk) yrkande 3 och Ei224 (vpk) yrkande 4, båda yrkandena iberörd del, föreslås ett tillkännagivande med innebörden att utbyggnaden av denoffentliga sektom i högre grad än bör finansieras via skärptbeskattning av näringslivet. Frågan om den framtida företagsbeskattningenutreds . Det är enligt utskottets mening inte lämpligt med ettriksdagsuttalande enligt vad som föreslås i motionema om en specialdestinationav skattemedlen från en viss sektor. Medhänvisning till vad utskottet ovan anfört om den offentliga sektorns fömyelseavstyrks motionerna Ei61 yrkande 13, Ei62 yrkande 17, Fi63 yrkande 3 och Fi224yrkande 4, båda dessa yrkanden i berörd del, Ei501 yrkandena I, 3 och 4, Ei502yrkande I, Fi5l2, Ei7l5, Ei7l9 oeh Ei721. Statsförvaltningensanvändning av miljövänligt papper diskuteras i motion Fi712 av IngelaMårtensson och (). I motionen hänvisas till ett uttalande somriksdagen gjorde om att miljövänligt papper skall prioriteras istatsförvaltningen. Motionärerna framhåller att detta uttalande till trots harårets budgetproposition tryckts på klorblekt papper. Även uppgesförbmka stora mängder klorblekt papper. I motionens yrkande I föreslås motdenna bakgmnd ett tillkännagivande med innebörden att och regeringenskall gå före med gott exempel när det gäller användningen av miljövänligtpapper. Imotionens yrkande 2 hänvisas till att regeringen gett statskontoret i uppdragatt informera större upphandlande myndigheter om miljövänligt papper.Motionärema föreslår att ges i uppdrag att följa upp vilketgenomslag denna information har fått. Finansutskottetdelar helt motionäremas åsikt att en övergång till miljö vänligt papper bör eftersträvas inom alla områden inte bara i statsförvalt ningen utan även i samhället i övrigt. Utskottet behandlade senast frågan om statsförvaltningens användning av miljövänligt papper i ett betänk ande (FiU 1986/87:1). ställde sig bakom ett uttalande om att statsförvaltningen i dess helhet borde öka an vändningen av miljövänligt papper. Detta tillkännagivande resulterade bl. a. i ett regeringsuppdrag till statskontoret att utreda frågan om använd- 92 ningen av miljövänligtpapper och informera större upphandlande myn- 1988/89: FiU30 digheter ifrågan. Användningenav papper som klassas som miljövänligt har avsevärt ökat sedan gjordesitt tillkännagivande i frågan. Det kan exempelvis omnämnas attkopieringspapper m. m. som används inom tillhör denna kategori.Enligt vad utskottet erfarit kommer det nästa riksdagsår att ske ett byte tillmiljövänligt papper även när det gäller riksdagstrycket, inkl. regeringenspropositioner. problem med bl. a. papprets åldersbeständighet är nuefter allt att döma lösta. Utskottethar även erfarit att det regeringsuppdrag som statskontoret haft avseendeanvändningen av miljövänligt papper resulterat i att ett förslag ifrågan överlämnats till . Förslaget avser bl.a. de principersom fortsättningsvis bör gälla för pappersanvändningen vid statligamyndigheter. I det utredningsarbete som föregått förslaget uppges attstatskontoret haft långtgående kontakter med berörda myndigheter. 1 sinredovisning till uppger statskontoret även att man har föravsikt att ge ut en broschyr om användningen av kontorspapper. Broschyrenskall sändas ut till alla myndigheter. Motden ovan redovisade bakgmnden anser utskottet att det inte för dagen finns skälatt bifalla yrkandena i motion Ei7l2. Utskottet förutsätter emellertid att dettill överlämnade förslaget bereds skyndsamt och atterforderliga åtgärder därefter vidtas i syfte att inom statsförvaltningeninföra miljövänligt papper inom alla områden där det är praktiskt genomförbart. Imotion Fi718 av Hans Nyhage och () föreslås etttillkännagivande om användningen av s.k. 020-anknytning vid allmänhetenstelefonsamtal med statliga myndigheter, verk och företag. Teleservice med020-anknytning introducerades i och innebär att det ärmottagaren som betalar telefonsamtalet, så när som på en markering som denuppringande står för. Motionärernaanför att telefonsamtal med statliga myndigheter och verk ofta drar ut på tidenutan den enskildes förskyllan. I synnerhet vid rikssamtal kan kostnaden förett samtal bli hög. Det föreslås därför i motionen att statliga myndigheter,verk och företag genomför den service mot den enskilde, somtillämpningen av 020-systemet innebär. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om behovet av en förbättrad telefonservicegentemot allmänheten från de statliga myndigheternas sida. Den höjdaservicenivå inom den offentliga sektorn som utskottet uttalat sig för måsteockså innebära förbättringar på detta område. Det är således inte rimligt attden enskilde får stå för kostnaden för telefonsamtal som exempelvis rör avmyndigheterna infordrade uppgifter eller felaktiga myndighetsbeslut. Det börvidare beaktas de skillnader som råder mellan boende i olikadelar av landet vid kontakt med exempelvis centrala statliga myndigheter.Kostnaden för rikssamtal kan för avlägset boende bli mycket höga, speciellt omden enskilde inte direkt blir hänvisad till "rätt" tjänsteman ellerfår vänta i myndighetens växel. Utskottetanser mot bl.a. denna bakgmnd att olika åtgärder bör vidtas i syfte att förbättra myndigheternas telefonservice. Det kan exempelvis gälla 93 utökade telefontider ellerandra åtgärder som kan förkorta väntetiderna. 1 1988/89: FiU30 detta sammanhangbör också tillämpningen och omfattningen av 020-anknytning vid statligamyndigheter övervägas. Enligt utskottets uppfattning skulle användningen av020-anknytning verka stimulerande på myndigheterna att minska den typ avolägenheter som ovan diskuterats och därigenom nedbringa sina egnatelefonkostnader. Myndigheterna bör sträva efter att utforma sin organisationpå ett servieeorienterat sätt, så att väntetider i telefon och vid besökminimeras. Utskottetanser således att 020-systemet i ökad utsträckning bör tillämpas inom denstatliga förvaltningen. Användningen av systemet är naturligtvis mestangelägen vid de statliga myndigheter, verk och företag som har omfattandeserviceuppgifter gentemot allmänheten. Den närmare omfattningen av dennaservice får dock övervägas av regeringen. Vad utskottet nu anfört medanledning av motion Ei7l8 (m) bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Avgiftsuttagtill ATP och folkpensioneringen Ipropositionen föreslår regeringen en avgiftsväxling från folkpensionsavgiftentill tilläggspcnsionsavgiften. Folkpensioneringenfinansieras till övervägande del av en särskild arbetsgivaravgift, men ocksåav medel som anvisas över statsbudgeten. Genom ATP-systemets tillväxt harutgifterna för folkpensioneringen ökat mycket svagt och kommer,mätt i fast penningvärde, att minska framöver. Denna utveckling harresulterat i att arbetsgivaravgifternas andel av utgifterna successivt harökat. Avgiftstäckningen uppgick , och vid oförändrat uttag kommerfolkpensionsavgiften att överstiga de samlade utgifterna förfolkpensioneringen. Avgiften kommer då att ge statsbudgeten en reninkomstförstärkning. Tilläggspensioneringenfinansieras dels av en särskild arbetsgivaravgift, dels av vinstskatt ochvinstdelningsskatt. ATP-systemet är fortfarande volymmässigt under uppbyggnad.Samtidigt har avgiftstäckningen i systemet successivt minskat, och minskningenkan förväntas fortsätta vid oförändrat avgiftsuttag och under i övrigtoförändrade omständigheter. Det skulle medföra att fondkapitalet måste tas ianspråk för de löpande utbetalningarna. Socialministernframhåller i propositionen att folkpensions- och ATP- systemen bör betraktas som ett enhetligt och integrerat pensionssystem. I det perspektivet är det finansiella underskottet i ATP-systemet delvis ett resuhat av en obalans inom pensionssystemet som helhet, där de utgifter som ATP-systemet övertagit från folkpensioneringen inte har kompense rats av motsvarande inkomstöverföringar. För att rätta till denna obalans föreslår således regeringen att man med oförändrat totalt avgiftsuttag för över delar av folkpensioneringens inkomster till ATP-systemet. I enlighet härmed föreslås att ATP-avgiften höjs till för och att folkpensionsavgiften sänks lika mycket och fastställs till . statsbidrag som lämnas till huvudmännen för det kommunala och 1988/89: FiU30landstingskommunala skolväsendet och vissa andra skolformer ingår bidrag tillATP-avgifter och i regel också folkpensionsavgifter. För att förslaget tillomfördelning av avgifter inom pensionssystemet skall vara kost-nadsneutralt iförhållande till stat och kommun föreslås i bilagatill propositionen att det skall ankomma på regeringen att göra erforderligajusteringar i statsbidragen till sociala avgifter inom skolväsendet. Denav regeringen föreslagna avgiftsväxlingen avvisas av moderata samlingspartiet,och de gröna i motionerna FiöO av m.fl.(m), Fi88 av m.fl. (m), Ub37 av m. fl. (m),Fi62 av m. fl. (c) och Fi64 av m.fl. (mp). Vänsterpartietkommunisterna godtar i motion Fi66 av m.fl. den föreslagnahöjningen av ATP-avgiften, men vill sänka folkpensionsavgiften med endast 1,5procentenheter till för att därigenom skapa utrymme för en höjning avfolkpension och pensionstillskott. Socialförsäkringsutskottethar i sitt yttrande (1988/89: SfU5y) kommenterat de delar av förslagen somfinns redovisade i bilaga 4 samt motsvarandemotionsyrkanden. Enligt socialförsäkringsutskottets mening är det påkallat meden höjning av ATP-avgiften. Avgiften bör bestämmas för den närmastefemårsperioden, och socialförsäkringsutskottet finner det inte nödvändigt attavvakta pensionsberedningens pågående arbete för att genomföra en sådanhöjning. godtar således den avgiftsväxling somföreslås i propositionen och har inget att erinra mot de upprättadelagförslagen. Med hänsyn härtill bör enligt socialförsäkringsutskottets meningmotionerna avstyrkas i de nu aktuella delarna. Finansutskottetgör ingen annan bedömning än socialförsäkringsutskottet. ATP-systemet kommerunder att belastas med stora utgiftsökningar till följd avatt antalet pensionärer med ATP ökar och att nytillkomna pensionärer i alltstörre utsträckning är berättigade till högre pension. Arbetsgivaravgifternatäcker inte pensionsutgifterna, utan även ränteinkomster tas numerai anspråk. Totalt väntas ATP- och folkpensionsutgifterna mätt som andel av BNPöka . mening är det angeläget att AP-fondens värde inte urholkas.Utskottet finner därför den föreslagna avgiftsväxlingen vara motiverad.Utskottet har inte heller något att erinra mot den föreslagna anpassningen avstatsbidragen till sociala avgifter inom skolväsendet. Avgiftsväxlingenföranleder ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter samt en ny lag omprocentsats för uttag av avgift för åren 1990 1994 till försäkringen förtilläggspension. Förslaget till lagändringar framgår av bilaga 4. Finansutskottettillstyrker således regeringens förslag i proposition 150 bilaga 4 punkt 2 samtbilaga 7 punkt B och avstyrker bifall till motionerna Fi60 (m) yrkandena 7, 8och 12, Ei62 (c) yrkande 10, Fi64 (mp) yrkande 5, Fi66 (vpk) yrkande 1, Fi88(m) yrkandena 3 och 4 samt Ub37 (m) yrkande 3. Barnomsorg 1988/89: FiU30 1socialdepartementets bilaga till kompletteringspropositionen (bilaga 4)redovisas vissa förslag till förändringar avseende statsbidragen till bamomsorgenm.m. Inledningsvis lämnar socialministern en altmän beskrivning avutvecklingen inom barnomsorgsområdet. Mot bakgrund av denna beskrivning görssammanfattningsvis bedömningen att det är fullt möjligt att nå det av riksdagenfastlagda målet om en förskola för alla barn . 1 fråga om statsbidragentill barnomsorg lämnas förslag dels om höjda bidrag till daghem, familjedaghem,fritidshem, deltidsgmpp och öppen förskola, dels om ett nytt bidrag tilldaghemsavdelningar med förlängt öppethållande samt öppethållande underlördagar och . I bilaga till propositionenredovisar regeringen sin syn på utvecklingen i ungdomsskolan, bl. a. i fråganom skolans ansvar för omsorgen om skolbarnen utanför den direktalektionstiden. propositionen föreslagits angående statsbidrag för barnomsorg m.m. har möttinvändningar i ett antal motioner. har till finansutskottetavgivit ett yttrande (1988/89: SoU6y) över regeringsförslagen och de väcktamotionsyrkandena. behandlar nedan inledningsvis motionsförslagom införande av ett vårdnadsbidrag. 1flera motioner föreslås att ett vårdnadsbidrag införs. 1 motionerna Fi88 avSten m. fl. (m) yrkande 6 och Fi72 av () i berörd delriktas kritik mot nuvarande statsbidragssystem för barnomsorgen. Som en del iett reformerat bidragssystem föreslås att ett vårdnadsbidrag införs i syfte attöka valfriheten för barnfamiljerna. I motion Fi77 av m.fl. (c),yrkandena 1 och 6, båda yrkandena i berörd del, föreslås införandet av ettvårdnadsbidrag som ett led i den förändrade familjepolitik som enligtmotionärerna bör utformas inför 1990-talet. Socialutskottethänvisar i sitt yttrande till att frågan om vårdnadsbidrag behandlatsav utskottet (1988/89:SoUl7) och att motsvarande motionsyrkanden avstyrktes idetta sammanhang. framhöll som sinuppfattning att en utbyggd föräldraförsäkring var att föredra framför ettvårdnadsbidrag. Inteheller finansutskottet anser att vad som anförts i motionerna bör föranledanågon omprövning av det riksdagsbeslut som fattats i den aktuellafrågan. Utskottet avstyrker således motionerna Ei72 (m), Fi77 (c) yrkandena Ioch 6 samt Ei88 (m) yrkande 6, samtliga yrkanden utom det sistnämnda endast iberörda delar. Deförslag om höjningar av nuvarande statsbidrag till barnomsorgen som föreslås i proposition 1988/89:150 bilaga 4 innebär i korhet bl. a. följande. Bidraget till daghem räknas upp från . femtontal inskrivna barn.Bidraget till fritidshem föreslås räknas upp /89: FiU30 till 210 000kr. för varje femtontal inskrivna bam. inskrivna minst /dagi familjedaghem föreslås att bidraget räknas upp och för barn i familjedaghem inskrivna mindre än /dag börenligt propositionen bidraget räknas upp från Vidareföreslås att bidraget för deltidsgmpper räknas upp från . till 50 000kr. för varje femtontal inskrivna barn. tn motsvarande uppräkning från 30 000kr. föreslås av bidraget för den öppna förskolan.Enhetsbidraget till daghem och fritidshem som är avsett för särskilda insatserför barn med behov av särskilt stöd föreslås slutligen bli uppräknat från . Fleraav de invändningar som riktas i motionerna mot regeringsförslaget om höjdastatsbidrag är av principiell natur. Kritik riktas inte enbart mot deförändrade bidragsbelopp som regeringen föreslagit utan även mot bidragssystemetshela uppbyggnad. I motion Ei78 (fp) föreslås således att ett nyttstatsbidragssystem införs i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen.Det nya systemet bör vara så administrativt lätthanterligt som möjligt samtneutralt gentemot olika huvudmän. Staten bör enligt motionärerna inte haambitionen att föreskriva vilka ansvarsformer och vistelsetider som ärmöjliga.