bet · GC01SoU18 · 1988-12-31 00:00:00 — Rätten skulle avse daghem eller familjedaghem eller, för barn vars föräldrar inte förvärvsarbetar eller studerar, öppen förskola eller deltids- 10 grupp.Statsbidragssystemet ansluter till dessa principer. Statsbidrag utgår /89:SoU18 numera till alternativa daghem och fritidshem enligt samma reglersom gäller för verksamhet under förutsättning att verksamheterna finnsupptagna i kommunens barnomsorgsplan. Det gäller därvid att verksamheten intefår drivas i vinstsyfte. Utskottet kan inte godta förslaget att statsbidrag skallutgå även till barnomsorg som drivs i vinstsyfte eftersom en sådan form avbarnomsorg innebär risk för segregation av omsorgen och för att oseriösaföretag lockas . att etablera sig. Vad beträffar annan enskilt bedrivenbarnomsorg har utskottet liksom tidigare en positiv inställning. Statsbidragutgår också redan till sådan barnomsorg enligt samma regler som gäller förkommunal verksamhet under de förutsättningar som tidigare angivits. Enförutsättning är sålunda att det enskilda daghemmet/fritidshemmet finnsupptaget i kommunens barnomsorgsplan, en annan att detta följer de regler omöppettider som gäller även för kommunalt driven verksamhet. Utskottet anserliksom tidigare att kommunen såsom ansvarig för organisationen och planeringenav barnomsorgen själv måste få avgöra vilka alternativa verksamheter som upp i kommunens barnomsorgsplan. Motionsförslagen innebär en inte närmare analyseradomfördelning av statsbidraget genom att bidrag föreslås utgå till allaomsorgsformer oavsett huvudman. Förslagen i motionerna är också ofullständiga ifråga om de förhållanden som skall berättiga till bidrag. Utskottet avstyrker med hånvisning till det anfördamotionerna So545 (m) yrkande 2, S06OI (m) yrkandena 5 och 6, So607 (m) yrkande1, So609 (c), S06I2 (m) yrkande 4, So613 (c, m, fp) yrkande 2, So628 (m) samtSo630 (c) yrkandena 1, 6 och 7. Utskottet kan vidare inte förorda det av motionärerna imotion So622 föreslagna "krispaketet" där ett av inslagen ärinförande av statsbidrag för daghem som drivs i vinstsyfte. Motion So622 (fp) inu aktuell del avstyrks därför (yrkande 1 delvis). Utskottet anser inte att en kommitté bör utses med detsyfte som anges i motion So635 (mp). Motionen avstyrks därför. Förslaget i motion So631 (vpk) yrkande 6 att införa ettdriftsbidrag av de faktiska driftskostnaderna skulle enligt utskottetmedföra en mycket betydande höjning av de statliga utgifterna för barnomsorgen.En sådan höjning kan utskottet av statsfinansiella skäl inte ställa sig bakom.Även detta motionsyrkande avstyrks således. Mot bakgrund av detta ställningstagande avstyrkerutskottet även motionen So631 yrkande 8 om en höjning av barnomsorgsavgiftenför att finansiera den föreslagna ändringen av driftsbidraget. Ändringar i nuvarande statsbidragsregler Statsbidrag till barnomsorg I regi I motion So604 av förste vice talman . (m) yrkas att beslutar att heltidsförskolor skall få samma statsbidrag som de kommunala heltidsförskolorna (yrkande 2) samt att 11 riksdagenbeslutar att och andra deltidsförskolor som drivs 1988/89:SoU18 av annan huvudman än kommunen skall få samma statsbidrag som dekommunala deltidsförskolorna (yrkande 1). I motion So605 av och (båda c)yrkas att regeringen ges till känna vad i motionen anförts angående barnomsorgi regi. I motion So626 av och (båda fp) yrkas att regeringen ges till känna vad i motionenanförts om att statsbidrag bör kunna utgå till barnomsorg i svenska kyrkansregi. I motion So630 av m.fl. (c) yrkas attregeringen ges till känna vad i motionen anförts om barnomsorg med som huvudman (yrkande 5). Frågan om statsbidrag till barnomsorg i svenska kyrkansregi behandlades ingående i betänkandet SoU 1986/87:35 s. 15-17. Utskottethänvisade därvid till proposition 1986/87:117 om statsbidrag till barnomsorgenoch anförde följande. församlingar är jämställda medprimärkommuner med egen beskattningsrätt. Det är vanligt att en församlingbedriver verksamhet bland barn och ungdomar. Den fråga som aktualiseras ipropositionen år om statsbidrag skall utgå till församlingarför en verksamhet som motsvarar den som den borgerliga kommunen enligt ensärskild lagstiftning är ålagd. Statsrådet anför såvitt nu år i fråga(prop. s. 15) att kyrkans roll när det gäller verksamhet av detta slag enligthans mening är av så stor principiell betydelse att ställning därtill bör tas iett större sammanhang. 1 avvaktan därpå är han inte beredd att förordasärskilda regler om statsbidrag för barnomsorg i regi. Det påpekas dock i propositionen att det inte finns någothinder för enskilda medlemmar inom en församling tillhörande attbilda en föräldraförening eller annan ideell förening med uppgift att drivadaghem eller fritidshem med en speciell inriktning. Statsbidrag kan därvidlämnas på samma villkor som för kommuner och frikyrkliga trossamfund. Mot bakgrund av det anförda och vad i övrigt hade anförtsi propositionen var inte heller utskottet berett att förorda särskilda reglerom statsbidrag för barnomsorg i regi. Utskottet tillstyrktesålunda propositionen i aktuell del och avstyrkte motionerna. Vid frågans behandling vid förra förklarade utskottetatt det inte ändrat uppfattning beträffande statsbidrag till barnomsorg isvenska kyrkans regi och avstyrkte motionerna (m, fp, c) i ämnet (SoU1987/88:13 s. 12). Enligt utskottets mening har det inte framkommit något somföranleder ett ändrat ställningstagande i denna fråga. Utskottet avstyrkerdärför motionerna So604 (m) yrkandena 1 och 2, So60S (c), So626 (fp) och So630(c) yrkande 5. I motion So619 av och (båda fp) yrkas att regeringen ges till känna vad i motionen anförs om lika villkor för enskild och barnomsorgsverksanahet för att erhålla det statliga bidraget j2 förfortbildning av personal. Motionärerna anför att fortbildningsverksam- 1988/89:SoUlfheten inom kommunernas barnomsorg generellt sett inte har den omfattning,utformning och långsiktiga planering som kan krävas. De i statsbidragetingående fortbildningsmedlen bör därför vara prestationsrelaterade även förbarnomsorg i regi. Liknande synpunkter framförs i motion S06I8 av BerithEriksson (vpk), vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att regler som gäller mellan enskild anordnare och kommun enligt SFS1987:860 även skall gälla mellan stat och kommun. I motion So623 av och (båda s) yrkas att regeringen ges till känna vad i motionen anförts om behovetav att göra en inventering i kommunerna av hur statsbidraget till fortbildninghar utnyttjats och hur resurserna har fördelats mellan de olikabarnomsorgsformerna. Enligt motionärerna är det av vikt att undersöka om entvingande skrivning skulle ge bättre förutsättningar för personalen att få sinfortbildning enligt riksdagsbeslutet. Enligt de gällande statsbidragsreglerna ingår ibidragsbeloppet till daghem och fritidshem en viss summa som är avsedd förfortbildning av anställda. Då det gäller de alternativa daghemmen ochfritidshemmen förmedlas de delar av statsbidraget som avser bl.a. fortbildningtill den som driver barnomsorgen endast i den mån denne har kostnader för denverksamhet som avses. I sitt svar på interpellation1987/88:122 om fortbildningsbidraget för barnomsorgspersonal framhöllstatsrådet bl.a. att han skulle studera effekterna avstatsbidraget och se om det just når det gällerfördelningen av fortbildningspengarna finns anledning att åstadkomma enförändring samt att regeringen således skulle återkomma till frågan . När en motsvarande motionsfråga behandlades i riksdagenvåren avstyrkte utskottet mofionen mot denna bakgrund (SoU 1987/88:13 s.14). Utskottet delar motionärernas uppfattning att en välfungerande fortbildning är ett viktigt instrument för personalutvecklingen inombarnomsorgen. Verksamheten är vidare av stor vikt för att ge det pedagogiskaprogrammet ett lokalt genomslag. En ökad satsning på fortbildning är angelägenockså för att minska den omfattande personalomsättningen inom barnomsorgen. Enligt utskottets uppfattning tyder mycket på att detnuvarande statsbidraget till fortbildning inom barnomsorgen inte har lett tillavsett resultat, vilket är mycket oroande. Utskottet anser därför attregeringen bör återkomma till med en redovisning av hurfortbildningen anordnats i kommunerna och vilka åtgärder som erfordras. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna medanledning av motionerna So619 (fp), S06I8 (vpk) och So623 (s). I motion So63l av m.fl. (vpk) yrkas attriksdagen hos regeringen ber om förslag om extra förstärkningsresurser tillbarnomsorg i bostadsområden med svåra sociala problem och till daghem iglesbygd (yrkande 9). Idriftsbidraget till daghem och fritidshem ingår en viss summa för barn med 1988/89:SoU18 behov av särskilt stöd. Några riktlinjer för vilkatillåggsresurser som skall finnas vid integration av t.ex. hörselskadade barnpå daghem finns inte och inte heller vilka extra resurser som kan krävas omsocialt handikappade barn ingår i en grupp. Ett yrkande snarlikt det som framställs i motion So631behandlades av utskottet i betänkandet SoU 1987/88:13 s. Utskottet hänvisade därvid till det tidigare betänkandet SoU 1986/87:35,vari utskottet delade uppfattningen att det är viktigt att uppmärksamma attbarngruppernas storlek och personalsammansättningen kan behöva variera beroendepå bl.a. den sociala strukturen i bostadsområdena. Enligt utskottetsuppfattning var dock kommunerna själva bäst lämpade att göra dessa avvägningar.Utskottet påpekade även att det inom ramen för bidraget till barnomsorgen harberäknats medel för barn med behov av särskilt stöd. Mot bakgrund av detanförda avstyrkte utskottet det då aktuella yrkandet om förstärkningsresursertill bostadsområden med svåra sociala problem. Vid förra avstyrkte utskottet motionen (vpk) ifrågan och erinrade på nytt om att medel för barn med behov av sårskilt stödredan utgår inom ramen för gällande statsbidra,gssystem. Utskottet vidhåller sin inställning och avstyrker därförmotion So631 (vpk) yrkande 9. Dagbarnvårdares rätt att räkna in egna förskolebarn iunderlaget för anställning som dagbarnvårdare m.m. I motion So610 av och (c,fp) yrkas att regeringen ges till känna vad i motionen anförts beträffandeändring av förordningen 1987:860. I motion So611 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen beslutar att kommunala dagbarnvårdare skall få räkna in även egnabarn i underlaget för tjänsten på samma villkor som för andras barn (yrkande 1)samt att beslutar att även andra hemmavarande föräldrar skall ha rättatt bli dagbarnvårdare åt eget barn på samma villkor som annankommunal dagbarnvårdare (yrkande 2). Motionärerna framhåller att familjedaghemmen är ettvärdefullt alternativ inom barnomsorgen. För att tillgodose föräldrarnasönskemål om familjedaghemsplatser samt för att underlätta rekryteringen avdagbarnvårdare bör dagbarnvårdarnas yrkesroll stärkas och deras villkorförbättras. Dagbarnvår-darna måste självfallet tillerkännas rätt till kommunalbarnomsorg för sina barn på samma grunder som övriga förvärvsarbetande. Enligtmotionärerna skall statsbidrag kunna utgå även för dagbarnvårdarens egna barnsom år inskrivna i barnomsorg och som med dagbarn vistas idagbarnvårdarens hem. I motion So611 (mp) yrkande 2 begärs en generell rätt förhemmavarande föräldrar med barn att bli dagbarnvårdare. / motion So625 av och Karl-GöstaSvenson (båda m) yrkas att beslutar att statsbidrag skall utgå tilldagbarnvårdares egna barni enlighet med vad i motionen anförts. Motionärerna hänvisar till 14 den s.k. Uppsalamodellen som godkänts i ett kammarråttsavgörande. Kommunernafår enligt denna dom betala dagbarnvårdare för deras egna 1988/89:SoU18barn. Dagbarnvårdaren måste dock ha minst lika många timmar för andra barn somför sina egna. Enligt motionärerna bör andra lösningar sökas för att även dessafamiljer skall bli delaktiga i det allmännas stöd. Som en följd av domen börstatsbidrag utgå även för dagbarnvårdarens egna barn. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatmotioner med samma syfte som de nu aktuella, i betänkandetSoU 1987/88:13 s. 15 f. Vid behandlingen framförde utskottetuppfattningen att mycket talade för att ersättning till dagbarnvårdare för vårdav egna barn borde betraktas som ett förtäckt vårdnadsbidrag (SoU 1985/86:30 s.23). Utskottet hänvisade vidare till att regeringsrätten flera gångerfastslagit att vårdnadsbidrag inte är någon angelägenhet och attutgivandet därav således strider mot 1 kap. 4 § kommunallagen. Utskottettillade att det här inte bara är fråga om den kommunala kompetensen att beslutaom arrangemang av angivet slag, utan även om kommunens möjligheter att uppbärastatsbidrag för verksamheten. Utskottet ansåg för sin del att dagbarnvårdarestillsyn av egna barn inte kan jämställas med att kommunen fillhandahållerplatser inom barnomsorgen. Statsbidrag borde sålunda inte utgå till kommunen iett sådant fall, oavsett den rättsliga bedömningen. Utskottet behandlade förslag till nyastatsbidragsregler för barnomsorgen. I propositionen (prop. 1986/87:117 s. 14)anförde statsrådet att han med kommunalt familjedaghem avsåg att endagbarnvårdare är anställd av kommunen för att i sitt eget hem vårda andraföräldrars barn . Som inskrivna barn medräknas inte dagbarnvårdarensegna barn. Utskottet delade den i propositionen framförda uppfattningen.Riksdagen följde utskottet. Vid frågans behandling förklarade utskottet attdet inte hade ändrat sin uppfattning att ersättning till dagbarnvårdare förvård av egna barn kan betraktas som ett förtäckt vårdnadsbidrag, vilket inte ärnågon angelägenhet. Vad gällde utskottets principiella syn på enallmän vårdnadsersättning erinrade utskottet om vad som hade anförts iutskottets betänkande SoU 1987/88:12 om ekonomiskt stöd till barnfamiljer.Utskottet ansåg inte heller att det fanns skäl att ändra statsbidragsreglerna iaktuellt avseende (SoU 1987/88:13 s. 16). Frågan har behandlats i frågesvar av statsrådetLindqvist (snabbprot. 1988/89:12 s. 95 f. resp. 1988/89:36 s. 83). Utskottet anser inte heller nu att det finns skäl attändra statsbidragsreglerna i aktuellt avseende. Motionerna So610 (c, fp), So611(mp) yrkande 1 och So625 (m) avstyrks därför. Utskottet kan inte biträda denlångtgående generella rätt till ersättning som föreslås i motion So611 (mp)yrkande 2, varför yrkandet avstyrks. Vid /87 behandlade utskottet motioner omstatsbidrag till s.k. skördedaghem m.fl. Utskottet konstaterade attsocialstyrelsens tillämpningsföreskrifter innebär att statsbidrag skall utgåför s.k. skördedaghem men inte för andra former av barnomsorg som ordnas underviss del av året. Utskottet ansåg att regeringen borde övervåga en meragenerell lösning på detproblem som togs upp i motionerna och återkomma till med 1988/89:SoU18 förslag. beslöt att som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört (SoU 1986/87:35, rskr. har beretts tillfälle att ta del av vad som iårets budgetproposition anförts om statsbidrag till periodiskt anordnadbarnomsorg. I syfte att stimulera kommunerna att mer generellt tillgodosebehovet av periodisk barnomsorg bör, enligt det föredragande statsrådetsmening, statsbidrag för barn med behov av sådan omsorg beräknas med ett belopp som motsvarar statsbidraget i resp. omsorgsformräknat . Den nya ordningen beräknas bli tillämpad fr.o.m. den 1 juli1989 (prop. s. 114 f.). Utskottet konstaterar att regeringens förslag ligger väl ilinje med uttalande. Det anförda bör därför inte föranleda någotsärskilt uttalande från sida. I motion So631 av m.fl. (vpk) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till för kommunerna bindandekvalitetsnormer i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 5).Motionärerna föreslår att det skall utarbetas för kommunerna bindandekvalitetsnormer för barnomsorgen beträffande ytkrav, gruppstorlek,personaltäthet och fasta vikarier. I proposition 1984/85:209 om förskola för alla barnunderströks också att det år kommunen som beslutar i frågor av organisatoriskart, t.ex. när det gäller barngruppernas storlek, personaldimensionering,lokalutformning m.m. I propositionen framhölls dock att ävenfortsättningsvis noggrant bör följa utvecklingen i kommunerna i dessa frågor(s. 17). delade propositionens bedömning (SoU 1985/86:5 s. 9, rskr.27). Utskottet har behandlatliknande yrkanden, i betänkandet SoU 1987/88:13 s. 17 f. Vid frågans behandling hänvisade utskottet tilltidigare i olika sammanhang gjorda uttalanden att kommunerna vad gällerbarnomsorgsverksamheten inte bör bindas av detaljerade föreskrifter somfastslagits av statsmakterna (SoU 1986/87:35 s. 25). Utskottet erinrade även omtidigare uttalanden att detta innebar att ett stort ansvar lades på kommunernadå det gällde kvalitetskraven på barnomsorgen och om att borttagande av vissastatliga regler inte fick leda till en kvalitativ utarmning av förskolan. När frågan behandlades vid förra vidhöllutskottet sitt tidigare ställningstagande. Utskottet står alltjämt fast vid denna bedömning ochavstyrker motion So631 (vpk) yrkande 5. I motion So631 av m.fl. (vpk) föreslås attriksdagen hos regeringen begär att förslag till lag som garanterar alla barn rätt fill platsi daghem och fritidshem skall föreläggas och att det därvid skall beaktas vad i motionen sägs om inriktningen mot 15 kollektivkommunal barnomsorg (yrkande I). Motionärerna anser att alla 1988/89:SoU18 barn t.o.m. 12års ålder skall ha rätt till vistelse i daghem och fritidshem just för attdenna barnomsorg är utvecklande för barnen. En lagreglering av rätten tillbarnomsorg skulle påskynda utbyggnaden. Vidare anser motonä-rerna attresurserna för en utbyggd och kvalitativt bra barnomsorg skall läggas på daghemoch fritidshem. Antalet familjedaghemsplatser bör minskas och ersättas medplatser i daghem och fritidshem. De kvinnor som arbetar som dagmammor börerbjudas utbildning för att sedan arbeta i den kollektiva barnomsorgen.Familjedaghemmen kan dock vara ett alternativ för vissa barn (allergikerm.fl.) samt utgöra en praktisk omsorgsform i glesbygd. 1 samma motion föreslåsatt hos regeringen begär initiativ till att göra uppavvecklingsplaner för familjedaghemmen i takt med att dag- och fritidshem byggsut (yrkande 4). 1 motion So622 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ett "krispaket" förbarnomsorgen där ett av inslagen skall vara en lag om rått till förskola föralla barn (yrkande I delvis). Motionärerna framhåller att en sådan lag är entydlig signal från i fråga om utbyggnaden. En förutsättning för ensådan lag år dock att de hinder som finns för dem som vill utvecklabarnomsorgsverksamhet rivs. 1 samband med behandlingen av proposition 1984/85:209omförskola för alla barn behandlade utskottet frågor om såväl lagstadgad rätttill förskoleplats som utbyggnadens inriktning (SoU 1985/86:5 s. 8-9). 1propositionen uttalade socialministern att han hade för avsikt att underutbyggnadsperioden och återkomma till regeringen i fråga omlagstiftning för att garantera alla barn en rått till barnomsorgsplats. Något formelltförslag till framlades inte i den delen. Utskottet uppfattade för sin del socialministernsuttalande som en kraftig markering av den vikt regeringen lägger vid denfortsatta utbyggnaden. Utskottet sade sig dela den synen. Något skål för riksdagenatt redan vid den aktuella tidpunkten uttala sig i frågan om behov av ellerinnehåll i en eventuell lagstiftning förelåg enligt utskottets mening inte,varför den då aktuella motionen (vpk) avstyrktes i motsvarande del. Statsrådet har senare (prop. 1986/87:117)erinrat om att han avser att återkomma till regeringen medförslag om lagstadgad rätt till förskola för alla barn. behandlade utskottet en motion (vpk)motsvarande den nu aktuella vpk-motionen. Utskottet avstyrkte därvid motionen(SoU 1987/ 88:13 s. 18 f.). 1 årets budgetproposition (bil. 7 s. 110 f.) anförstatsrådet följande. har det skett en kraftig utbyggnadav den kommunala barnomsorgen. ökade antalet barn idaghem, fritidshem och familjedaghem med ca 160 000 eller . Utbyggnadenfortsätter för att i enlighet med beslut nå full behovståckning år1991. Enligt barnomsorgsundersökningen fick 468 000 barn- av alla förskolebarn - del av barnomsorg i form av daghem,familjedaghem. 2 1988/89. deltidsgruppeller öppen förskola. Om man inte räknar in de barn som är 1988/89:SoU18 hemma meden föråldraledig förälder, fick av barnen del av Av samma undersökning framgår att kösituationen harförbättrats. stod 55 000 barn i kö, jämfört med 75 1986 och 1980. Ca hälften av de 55 000 barn som stod 1988 var . Barnonisorgsundersökningen visar också att för av de barn somstår i kö önskas plats i kommunalt daghem. 1 kö för plats i alternativbarnomsorg fanns ca 2 700 barn. Utbyggnaden av den öppna förskolan har fortsatt. Enligtbarnomsorgsundersökningen hade 154 000 barn besökt någon av de ca 1 100 öppnaförskolorna . 1 ett frågesvar framhöll statsrådetLindqvist att noggrant kommer att följa och analyserautvecklingen i de enskilda kommunerna för att närmare kartlägga situationen. Ömen sådan analys motiverar särskilda åtgärder skulle han föreslå sådana. Hanframhöll att frågan om lagstiftningen i det kommande arbetet blir antingen ettmedel att nå målet, nämligen genom att ett mycket klart besked ges tillkommunerna, eller också en bekräftelse på att vi nu år framme vid en situationdär vi kan erbjuda denna möjlighet som en faktisk rätt för alla barn. Man kanalltså se lagstiftningsfrågan som antingen medeleller mål, anförde statsrådet(snabbprot. 1988/89:9 s. 67 f.). har i enförfrågan till kommunerna sökt ringa in kommunernas egna bedömningar avutbyggnads-läget. Förbundet drar slutsatsen av svaren att de flesta kommunerhar ambitionen att nå full behovstäckning. Tveksamheten rör i många fallförutsättningarna att nå målet inom den stipulerade tidpunkten och någrakommuner förutser en förskjutning ay målet med något eller . Ett stortantal kommuner år oroade över den snabba kostnadsutvecklingen,personalförsörjningen m.m. har i en skrivelse den 5 december1988 pekat på kommunernas problem med barnomsorgsutbyggnaden och begärtinitiativ vad gäller kostnadsfördelningen niellan stat och kommun samtöverläggningar med regeringen kring övriga problem som rör utbyggnaden. Utskottet konstaterar att det skett enkraftig utbyggnad av barnomsorgen. Det är självfallet av stor vikt att utbyggnadenfortskrider i en sådan takt att utbyggnadsmålet för barnomsorgen kan klarastill . Problemen med kraftiga kostnadsökningar och svårigheter medpersonalrekryteringen ger därför anledning till oro. Utbyggnadstakten följsemellertid noga av regeringen som också har överläggningar med i frågan. Utskottet anser det därför inte erforderligt förnärvarande med något initiativ från sida om lagstiftning om rätttill förskola och avstyrker motion So631 (vpk) yrkande 1 delvis samt motionSo622 (fp) yrkande 1 delvis. Utskottet avstyrker motion So631 även i de delar dennaavser utbyggna dens inriktning (yrkande 1 delvis) och en avvecklingsplan för familjedaghem- ]g men (yrkande 4). motion So631 av m.fl. (vpk) yrkas att regeringen ges till känna 1988/89:SoU18 att målsättningen för samhällets utbyggnad av daghem ochfritidshem bör vara 25 000 nya platser i daghem och 15 000 nya platser ifritidshem under /90 (yrkande 2). Med anledning av ett liknande yrkande uttaladeutskottet att det ankom på kommunerna att på grundval av SCB:sefterfrågeundersök-ningar och förhållanden i den enskilda kommunen bestämmautbyggnadstakten med målet att barnomsorgen skall vara fullt utbyggd år 1991.Utskottet avstyrkte därmed motionen (SoU 1985/86:30 s. 12). Utskottet fann vid behandlingen av ett yrkande(vpk) i frågan inte skäl att uppställa ett mål av det slag som föreslogs (SoU 1987/88:13s. Utskottet kan inte heller nu biträda det förslag som läggsi motion So631 (vpk) yrkande 2. Utskottet avstyrker därför motionen i nuaktuell del. 1 motion So631 föreslås vidare att beslutar attanordningsbidrag skall utgå med . per 15 platser tillsutbyggnadsbehovet av daghem och fritidshem är täckt (yrkande 7).Anordningsbidraget skall vara en hjälp för kommunerna att förverkligautbyggnadsmålet förskola för alla .