bet · GC01FiU5 · 1988-12-31 00:00:00 — Sedlar och mynt (förs. 1987/88:24) 1988/89 FiU5 Ibetänkandet biträder utskottet riksbanksfullmäktiges förslag om att 10000-kronorssedeln efter utgången av inte längre skall vara giltig sombetalningsmedel. Utskottet behandlar i detta sammanhang också fyrafristående motioner om sedlar och mynt. I motionerna, som samtliga avstyrks,förordas att skall ges i uppdrag att trycka en 20-kronorssedel, en 5000-kronorssedel och en ny 10 000-kronorssedel samt att 25-öresmyntet skallåterinföras. Idetta betänkande behandlar utskottet ett av fullmäktige i framlagtförslag (förs. 1987/88:24) angående 10 000-kronorssedeln. Enligt fullmäktigesmening bör 10 000-kronorssedeln upphöra att vara lagligt betalningsmedel den 31december 1991. Det huvudsakliga skälet till förslaget är sedelns brister ursäkerhetssynpunkt. Tillfullmäkfiges framställning har fogats ett förslag till lag om äldre sedlar . Lagförslaget har följande lydelse. Lag omäldre sedlar på AvSveriges riksbank utgivna sedlar om enhgt kungörelsen(1958:582) om utgivande av nya riksbankssedlar å skall upphöraatt vara lagligt betalningsmedel . Ominlösen av sedlar som upphört att vara lagligt betalningsmedel finnsbestämmelser i lagen (1988:0000) om riksbank. Dennalag träder i kraft . Ibetänkandet behandlar utskottet också följande fyra motioner från allmännamotionstiden . 1987/88:Fi701av (), vari yrkas att beslutar om införande av en nysedel i valören 5 000 (femtusen) kr. 1Riksdagen 1988/89. I987/88:Fi704 av dåvarandeandre vice talmannen (), 1988/89:FiU5 vari yrkas attriksdagen beslutar uppdra åt riksbanksfullmäktige att utforma och trycka en ny10 000-kronorssedel. 1987/88:Fi705av dåvarande andre vice talmannen (), vari yrkas attriksdagen beslutar uppdra åt riksbanksfullmäktige att införa en20-kronorssedel. 1987/88:Fi710av (), vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i motionen om ett återinförande av tjugofemöringenoch ett slopande av tioöringen. Utskottethar berett riksbanksfullmäktige tillfälle att yttra sig över de fyramotionerna. Dessutom har statens pris- och kartellnämnd (SPK) beretts tillfälleatt yttra sig över motion Fi710 om återinförande av 25-öresmyntet. Fullmäktigesoch SPK:s yttranden har fogats till detta betänkande som bilaga 1 resp. bilaga2. Riksbanksfullmäktigeföreslår att 10 000-kronorssedeln skall upphöra att vara lagligtbetalningsmedel vid utgången av . Sedlarav denna valör har inte tryckts . Frågan om ett nytryck fördesvisserligen på tal , men fullmäktige beslöt då att inte göra någonytterligare beställning av sedeln. Enligt fullmäktige borde utgivningen istället upphöra när inneliggande lager tagit slut. Alla utelöpande 10 000-kronorssedlarskulle även fortsättningsvis vara giltiga som betalningsmedel, mencirkulationen skulle successivt komma att avta genom de beslutade åtgärderna. Närfullmäktige nu förordar att 10 000-kronorssedeln skall upphöra att vara lagligtbetalningsmedel sammanhänger detta med att man uppmärksammatatt förfalskade sedlar av denna valör varit i omlopp. Förfalskningarna harvarit välgjorda och svåra att upptäcka på grund av de säkerhetsbrister somsedeln är behäftad med. Inlösningstiden föreslås bli begränsad till , menfullmäktige har för avsikt att tillämpa en generös praxis i fråga om inlösenäven . Imotion Fi704 föreslår dåvarande andre vice talmannen ()att skall uppdra åt riksbanksfullmäktige att utforma och trycka en ny10 000-kronorssedel. Enligt motionären används denna sedelvalör i huvudsak föraffärer mellan företag och banker samt mellan banker och riksbank. Det är somhan ser det orimligt att det inte finns en tillgång på sedlar som något så närtäcker behovet hos bankerna. Imotion Fi701 föreslår () att man skall införa en ny sedel ivalören . är steget alltför stort mellan 1 000- och 10000-kronorsvalörerna. En ny sedelvalör är också motiverad av de senaste årensallt snabbare penningvärdesförsämring. Utskottetfår för egen del anföra följande. 10 000-kronorssedeln tillkom främst för attunderlätta för affärsbankerna att utföra vissa större inbördes betalningar. Förbankernas del finns det emellertid inte längre några sådana önskemål eftersomman numera använder sig av annan teknik vid transakfio- ner av detta slag. Inteheller allmänheten bedöms ha några praktiska behov 1988/89:FiU5 av sedlar idenna valör. Riksbankslagenger med sin nuvarande lydelse inte utrymme för att ge ut sedlar på5 . och fullmäktige finner i sitt yttrande till utskottet inte anledningatt föreslå någon ändring i detta avseende. Av en till yttrandet fogadsammanställning framgår det att varken i övriga nordiska länder, ,eller finns sedelvalörer motsvarande . Enhögsta svensk sedelvalör om . ligger snarare över än under genomsnittetför dessa länder. Fullmäktiges betänkligheter mot högre sedelvalörer hängerockså samman med att vissa kriminella affärer underlättas om dessa valörerfinns tillgängliga. Itakt med att nya betalningsformer utvecklats har alltså 10 000-kronorssedelnkommit att spela en alltmer underordnad roll. finns det, som utskottetSer det, knappast några behov som talar för att denna sedelvalör behålls.Tvärtom framstår det som angeläget att 10 000-kronorssedeln snabbt avvecklasmed hänsyn till förfalskningsriskeh. I likhet med riksbanksfullmäktige anserutskottet således att 10 000-kronorssedeln bör upphöra att vara betalningsmedelvid utgången av . Utskottet avstyrker därmed motion Fi704 i vilkenföreslås att en ny sedel i denna valör skall tryckas upp. Medhänsyn fill fullmäktiges betänkligheter mot högre sedelvalörer är utskottetinte heller berett att biträda det i annan motion framförda förslaget om en 5000-kronorssedel. Utskottet avstyrker således även motion Fi701. Imofion Fi705 föreslår dåvaraiide andre vice talmannen ()att skall uppdra åt riksbanksfullmäktige att införa en20-kronorssedel. Isitt yttrande över motionen anför fullmäktige att man under första halvåret1989 avser att ta ställning till frågan om att införa ett 10-kronorsmynt. I detsammanhanget ämnar fullmäktige också pröva om ett sådant mynt skallkompletteras med en eventuell 20-kronorssedel. Eftersom det av motionärenframförda förslaget redan övervägs inom erfordras inte någotsärskilt initiativ från sida. Med hänsyn härtill avstyrker utskottetmotion Fi705. Imotion Fi710 föreslår () att 25-öresmyntet återinförs och attdetta får ersätta 10-öresmyntet som enligt hans mening bör avskaffas. Bristenpå 10-öringar har stundom varit svår och uppenbarligen bidrar myntets ringavärde till att allmänheten inte behandlar det med tillbörlig respekt, påpekarmotionären. Riksbanksfullmäktigebekräftar att det föreligger problem med att återcir-kulera 10-öresmyntet.Myntbrist uppstår därför lätt i denna valör, vilket enligt fullmäktiges meningtalar för att 10-öresmyntet avskaffas. Fullmäktige är dock inte beredda atttillstyrka att 25-öresmyntet återinförs, eftersom detta togs ur bruk och kostnaderna för att ersätta lO-öringen med en 25-öringskulle bli mycket betydande. Dessutom skulle öresavrundningen försvåras vid ettsådant myntbyte. Om 10-öresmyntet avskaffas bör i stället 50-öresmyntetövervägas som lägsta myntvalör, anser 1*1988/89.5 saml. En sådanreform bör emellertid, enligt fullmäktige, utredas och 1988/89:FiU5värderas ingående. Ävenstatens pris- och konkurrensverk - tidigare statens pris- och kartellnämnd(SPK) - pekar i sitt yttrande på det relativt komplicerade avrundningssystemsom skulle behöva fillämpas om 25-öringen utgjorde lägsta myntenhet. EnligtSPK:s mening skulle ett återinförande av 25-öringen sannolikt vara förenatockså med andra problem än avrundningstek-niska. Även SPK tar upp möjlighetenatt använda 50-öringen som lägsta myntenhet. En sådan myntreform är dock enligtSPK:s mening inte lämplig eftersom avrundningarna skulle komma att ske i förstora steg. En alltför snabb anpassning till penningvärdesförsämringen kanförstärka eventuella förväntningar om en fortsatt inflation, framhåller SPKvidare. Utskottetvill erinra om att den senaste myntreformen genomfördes , då 5-öringenoch 25-öringen upphörde att vara lagliga betalningsmedel. I reformenskölvatten uppstod en besvärande brist på 10-öresmynt, som dock numerahar hävts fill följd av att nyfillverkningen ökats och återcirkulafionenstimulerats genom kampanjer för myntrullar. Även om det finns skäl som talarför att 10-öringen bör dras in, har enligt utskottets mening alltför kort fidförflutit sedan föregående myntreform. Eftersom både riksbanksfullmäkfige ochSPK anser 25-öresmyntet vara mindre lämpligt som lägsta myntvalör är detsnarare motiverat att låta övergångsperioden inför nästa anpassning avmyntserien bli förhållandevis lång inte minst med hänsyn fill att den annarskan bidra fill att driva på inflationen. Under alla omständigheter bör, såsomriksbanksfullmäktige påpekar, en ny myntreform utredas och värderas ingående.Utskottet är inte berett att föreslå en sådan översyn. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motion Fi710. 1. beträffande10 000-kronorssedeln att med avslagpå mofion 1987/88:Fi704 antar i förslag 1987/88:24 framlagt förslag till lag omäldre sedlar på , 2. beträffande5 000-kronorssedel att avslårmotion 1987/88:Fi701, att avslårmofion 1987/88:Fi705, 4. beträffandeåterinförande av 25-öresmyntet att avslår mofion 1987/88:Fi710. Stockholmden På finansutskottets vägnar Närvarande: Anna-GretaLeijon (s), (), 1988/89:FiU5 (s), iGamleby (s), (), (), (), LisbetCalner (s), (), (m), (),(vpk), (), (), SoniaKarlsson (s), () och (m). Yttrandeöver motionerna 1987/88:Fi701, Fi704, Fi705 och . Sverigesriksbank (, Dnr 88-032-008) berett fullmäkfige i tillfälle att avge yttrandeöver följande motioner: 1987/88:Fi701av () om införande av 5 000-kronorssedel, 1987/88:Fi704av andre vice talman () om en ny 10 000-kronorssedel, 1987/88:Fi705av andre vice talman () om en ny 20-kronorssedel, 1987/88:Fi710av () om återinförande av 25-öresmyntet, m.m., fårfullmäktige anföra följande. Imotionerna nummer 701 och 704 hemställes "att beslutar ominförande av en ny sedel i valören 5 000 (femtusen) kronor" resp."att beslutar uppdraga åt riksbanksfullmäkfige att utforma ochtrycka en ny 10 OOO-kronorssedel". Nugällande riksbankslag medger att "får, om fullmäkfige finnerdet lämpligt, ge ut sedlar på... " (8 § andra stycket).Sedlar på får ej utges. Läget blir oförändrat enligt detförslag till riksbankslag som är under behandling (prop.1986/87:143 förslaget fill riksbankslag 6 § första stycket). Möjligheternaatt ge ut sedlar på infördes genom lagen (1938:308) om ändring iriksbankslagen väsentligen för att underlätta för affärsbankerna att utföravissa större betalningar sig emellan. För bankernas del finns någrasådana önskemål. Större inbetalningar dem emellan utföres nu med andratekniker. Inte heller allmänheten bedömes ha några praktiska beaktansvärdabehov av sedlar i denna valör. Fullmäktige har därför beslutat att inte låta tafram en ny 10 OOO-kronorssedel utan avser att låta denna valör försvinna allteftersom dessa sedlar tas ur cirkulation. Fullmäkfige finner ej heller skälföreslå någon ändring i förslaget till riksbankslag syftande till att gefullmäkfige möjlighet att ge ut en sedel på . Fullmäktige vill idetta sammanhang framhålla att en högsta sedelvalör om snarareligger över än under genomsnittet vid en jämförelse med övriga nordiska länder,länderna inom EG, och (se underbilaga). Tveksamheten fill högresedelvalörer hänger också samman med att rent kriminella affärer underlättas omdessa valörer finns fillgängliga. Imofionen nr 705 hemställes "att beslutar uppdraga åt riksbanksfullmäktigeatt införa en 20-kronorsseder'. Nuvaranderiksbankslag medger ej utgivande av en 20-kronorssedel men enligt förslagettill ny sådan lag kommer möjlighet härfill att finnas. I samband med attfullmäkfige beslutat att ta fram olika förslag till ett 10-kronorsmynt harfullmäkfige också beslutat låta utreda frågan om att införa en 20-kronorssedel.Frågan, som i hög grad sammanhänger med myntseriens utformning,kommer sålunda under beredning i och 1988/89:FiU5 kommer attavgöras som fullmäktige slutligt tar ställning till frågan Bilaga1 om ett 10-kronorsmynt, vilket beräknas ske . Imotionen nr 710 argumenteras för att ett 25-öresmynt införes och att10-öresmyntet avskaffas. Motionären hemställer att ger regeringentillkänna denna uppfattning. Ilagen (1970:1028) om rikets mynt stadgas att "mynt skall finnas i följandenamnvärden, nämligen , en krona, och ". Produktionskostnadenför 10-öresmyntet är . Som motionären påpekar är det ettproblem att allmänheten hanterar detta mynt vårdslöst vilket leder till attmyntet inte återcirkuleras som andra mynt. Myntbrist uppstår därför lätt idenna valör och måste ersättas genom betydande nytillverkning. Det sagda talarför att 10-öresmyntet bör avskaffas. Fullmäktige är emellertid ej beredda atti enlighet med motionärens förslag tillstyrka att ett 25-öresmynt återinföres.Detta mynt avskaffades så sent som genom lagen (1984:331) om ändring i lagen omrikets mynt. Kostnaden för att dra in och förstöra 10-öresmynten för att istället producera en stock 25-öresmynt skulle också bli mycket betydande. Förallmänheten torde öresavrundningen vidare bli svårare med ett lägsta mynt av 25öre. Det sagda leder till att om 10-öresmyntet avskaffas 50-öresmyntet istället bör övervägas bli lägsta myntvalör. En sådan reform bör emellertidutredas och värderas ingående. Sammanfattningsvisvill fullmäktige framhålla att åtskilligt talar för att 10-öresmyntet avskaffasmen att frågan om vad som bör ersätta detta som lägsta myntvalör behöverytterligare övervägas. Med åberopande av detanförda får fullmäktige hemställa att motionen 1987/88:Fi701ej måtte föranleda någon åtgärd; att motionen 1987/88:Fi704ej måtte föranleda någon åtgärd; attmotionen 1987/88:Fi705 ej måtte föranleda någon åtgärd samt att motionen 1987/88:Fi710ej måtte föranleda någon åtgärd. Stockholmsom ovan På Fullmäktiges vägnar: 1988/89:FiU5 Bilaga 1Underbilaga 1 De två högsta valörerna av cirkulerande sedlar i följande länders valutor 50 000 100 250 100 000 1000 1000 Kröner Escudos Francs Pesetas SEK SEK SEK SEK Kröner Escudos Francs Pesetas 1000, 5 000 1 000 10 000 SEK SEK SEK SEK Utdrag ur 1988/89:FiU5 FULLMÄKTIGES PROTOKOLL Bilaga 1 Remiss av motionerna 1987/88:Fi701,704,705 och 710 Genomremiss hade finansutskott berett fullmäkfige iriksbanken tillfälle att avge yttrande över mofionerna 1987/88:Fi701 ominförande av 5 OOO-kronorssedel, 1987/88:Fi704 om en ny 10 OOO-kronorssedel,1987/88:Fi705 om en ny 20-kronorssedel samt 1987/88:Fi710 om återinförande av25-Öresmyntet, m.m. Fullmäktigebeslöt avge yttrande av den lydelse som framgår av registra-turet. Denna paragraf förklaradesomedelbart justerad. Yttrandeöver motion 1987/88:Fi710 1988/89:FiU5 (, Dnr SPK 53/88) Genomremiss har statens pris- och kartellnämnd (SPK) berettstillfälle att yttra sig över motion 1987/88:Fi710 av () omåterinförande av 25-öresmyntet m.m. Nämnden får med anledning härav anföraföljande. Detsvenska myntsystemet grundar sig på de myntenheter som infördes . Enligtgällande myntlag är myntenheten indelad i 100 ören. Den praktiskamöjligheten att betala i ettöressteg föreligger dock ej längre. Vidmyntreformen 1972 slopades ettöringen och tvåöringen som den gamlafemöringen och den gamla femkronan ersattes med en mindre femöring respekfivefemkrona. Den gamla femkronan hksom den gällande tvåkronan skulle fortsatt varalagliga betalningsmedel men inte nytillverkas. Föratt prissättningen i detaljhandeln skulle kunna ske i ettöressteg även efter1972 års myntreform beslutades i en särskild lag om avrundningsregler (SFS1970:1029, ändrad SFS 1984:332) som skulle gälla från och med den 1 juli 1972.Reglerna innebar att inköpsbelopp som slutade på ett eller skulleändras nedåt till närmaste fiotal, belopp som slutade på tre eller fyra öreskulle ändras uppåt fill närmaste femtal, belopp som slutade på sex eller sjuskulle ändras nedåt till närmaste femtal medan slutligen belopp som slutade pååtta eller nio skulle ändras uppåt till närmaste tiotal. Avrundning-en skullesålunda tillämpas på slutsumman vid ett inköp och avsågs inte påverka deenskilda varuposternas pris. Kungl.Maj:t uppdrog åt SPK att svara för informationen till allmänheten rörande 1972års myntreform. SPK fick också regeringens uppdrag att genom prisövervakningfölja prisutvecklingen för de i samband med småmyntens slopande aktuellavaruslagen. SPK genomförde även en särskild undersökning rörande livsmedel ochbensin för att klarlägga om myntreformen på kort sikt hade påverkatprisutvecklingen på ifrågavarande områden. Undersökningen gav inte fog förförmodanden om att den allmänna prisnivån skulle ha påverkats av myntreformen.Däremot konstaterades att andelen styckepriser som slutade på noll eller femöre hade ökat märkbart för standardförpack-ade livsmedel. År1984 beslöt att såväl fem- som tjugofemöresmyntet skulle utgå.Beslutet trädde i kraft och mynten upphörde att vara lagligabetalningsmedel . De tidigare gällande reglerna för avrundningändrades så att örestal från ett fill och med fyra skulle ändrasnedåt till närmaste tiotal medan örestalen fem till och med nio skulle ändras uppåttill närmaste tiotal. Ipropositionen (prop. 1983/84:130) om myntreformen erinrade föredra ganden om att SPK hade uppdraget att övervaka prisutvecklingen i samhället och därvid även de prisrörelser som skulle kunna uppkomma till följd av myntreformen. Sedan antagit myntreform gav regeringen i uppdrag att vidta erforderliga informafionsåtgärder, som även skulle 10 avse de av myntreformenföranledda ändrade reglerna för avrundning av 1988/89:FiU5 vissa öresbelopp. nu föreliggande mofionen 1987/88:Fi710 föreslås att tjugofemöringenåterinföres och att tioöringen slopas. Motiven för slopandet av tioöringenanges i motionen vara att myntet skapar "betydande olägenheter" - atttidvis brist på tioöringar har uppstått och att dess ringa värde gör att myntetinte behandlas med tillbörlig respekt. Dessutom påpekas attfillverkningskostna-derna för tioöringen är väsentligt större än myntets värde. Deåterkommande myntreformerna kan ytterst sägas ha framtvingats av den fortgåendeinflationen. Det finns därvidlag olika sätt att anpassa penningvärdet till dehögre nominella pris- och lönenivåerna. Ett framgångs-sätt är att göra som tillexempel i för där man ersatte gamla francs med nyaoch där de nya motsvarade ett hundra gånger högre värde än de gamla - 1 000gamla francs blev 10 nya osv. ISverige har vi valt att justera myntserien. Först slopades ett- och tvåöringen,sedan fem- och tjugofemöringen. I praktiken har även tvåkronan försvunnit urcirkulation även om den är ett legalt betalningsmedel. ärföljande mynt legalt gångbara: fioöringen, femfioöringen, enkronan, tvåkronansamt femkronan. Enkonsekvens av motionärens förslag att slopa tioöringen och återinföratjugofemöringen blir att rådande avrundningsregler får ändras så attinköpsbelopp som slutar på ett till ändras nedåt fill jämnt krontal,från tretton till tjugofyra öre ändras fill tjugofem osv. ett relativtkomplicerat avrundningssystem. har mindre än förflutit sedantjugofemöringen upphörde att vara ett legalt betalningsmedel. Enligt SPKsmening skulle ett återinförande av tjugofemöringen sannolikt även vara förenatmed andra problem än de avrundningstekniska. Från automathandelns synpunkt ärmotionärens förslag dock sannolikt neutralt. Endast undantagsvis torde detförekomma automater som tar mindre mynt än femtioöringar. Omtioöringen slopas och tjugofemöresmyntet inte införs skullefemfioöringen bli den lägsta myntenheten. Avrundningsreglerna skulle då fåkonsekvensändras så att avrundningarna skedde fill jämna femfio öre alternativtjämnt krontal. Ett sådant avrundningssystem skulle visserligen vara något enklareatt tillämpa än tjugofemöresavrundning men vore enligt SPKs mening intelämpligt då avrundningarna skulle komma att ske i för stora steg. Detta kan isin tur skapa olägenheter inom handeln förutom att det av den enskildakonsumenten skulle kunna upplevas som eftergivenhet och anpassning till enfortgående inflation. En alltför snabb anpassning fill penningvärdeförsämringenkan förstärka eventuella förväntningar om en fortsatt inflation. Omfioöringen av mynttekniska eller andra skäl bör tas bort ur myntsyste met vill SPK i sammanhanget peka oå möjligheten att samfidigt ett nytt mynt skapas med valören . Med mynten tjugo och kan rådande avrundningsregler bibehållas, även om betalningar av belopp som slutar på 10, 30, 70 respektive blir förhållandevis komplicerade. En alternativ möjlighet kan vara att bibehålla tioöresmyntet som ett nytt tjugoöresmynt införs. Vissa av de problem som förknippas med tioöringen skulle kunna sammanhängamed det stora intervallet mellan tioöringen och 1988/89:FiU5 femtioöringensnarare än med fioöringens värde. Detta intervall kan leda fill Bilaga 2 enansamling av tioöringar hos konsumenten, som när den upplevs som besvärande,tas ur cirkulafion varefter en brist på detta växelmynt uppstår. Myntserien10,20,50 förekommer i andra länder och är både principiellt och praktisktförenlig med nuvarande avrundningsregler. Avslutningsvis önskar SPK framhållaatt en eventuell förändring av myntserien borde föregås av en samladutvärdering där bl.a. riskerna för myntförväxling beaktas. Ihandläggningen av detta ärende har deltagit - förutom undertecknadgeneraldirektör- avdelningscheferna , byråcheferna samt avdelningsdirektören , föredragande. gotab 1988 16136 12