bet · GC01SfU15 · 1988-12-31 00:00:00 — Även denna fråga prövades av vid behandlingen avproposition 1987/88:116. Utskottet konstaterade då att förslaget innebar ensubvention för den som genomgått längre utbildning oavsett vederbörandesbetalningsförmåga. Utskottet som ansåg att det saknades skäl att införa ensådan subventionering avstyrkte bifall till ett motionsyrkande i frågan ochriksdagen följde utskottet. Utskottet anser att bör vidhålla sintidigare inställning och avstyrker bifall till motion Sf413 yrkande 4. 1 motion Sf413 yrkande 3 begär mofionärerna också ettfillkännagivande om att bankerna bör få tillfälle att erbjuda sina tjänster vidhanteringen av studielånen. Härigenom skulle man få underlag för en bedömningav om bankernas medverkan kan medföra fördelar för de studerande och ocksåkonkurrenskraft i förhållande till medelshantering. När ett motionsyrkande i samma syfte behandlades ianslutning till behandlingen av proposition 1988/89:116 framhöll utskottet attstudiemedelskommittén förutsättningslöst prövat olika alternativ förmedelshantering och då funnit att kan sköta upplåningen lägre kostnad än vad bankerna kan. En av anledningarna härtill var attstaten som långivare inte är förknippad med någon kreditrisk. Utskottet hadeinte någon annan uppfattning i frågan och tillstyrkte propositionens förslag omatt skulle svara för upplåningen av medel för studielångivningen.Detta blev också beslut. Någon anledning till ändring av beslutetfinns inte enligt utskottet, varför även yrkande 3 i motion Sf413 bör avslås. I motion Sf414 av m.fl. beräknarmofionärerna de 1988/89:SfU15 budgetmässiga effekterna av sina förslag omändringar i studiemedelssystemet till 200 milj. kr. De begär därför i yrkande3 att det av regeringen föreslagna anslaget till studiemedel m.m. skall höjasmed motsvarande belopp. I motion Sf413 av samma motionärer begärs i yrkande 10att anslaget skall bestämmas till 2 327 milj. kr. Utskottet, som ovan avstyrkt bifall till motionärernasförslag pä studiemedelsområdet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning under anslaget Studiemedel m.m. och avstyrker bifall tillmotionerna Sf413 yrkande 3 och Sf414 yrkande 10. Utskottet behandlar slutligen under detta avsnitt motionSf410 av . Motionären erinrar om att frågan om ett administrativtsamarbete mellan högskolan och studiestödsorganisationen länge varit aktuellför CSN. Enligt motionären bör det finnas administrativa och organisatoriskasamband i ett flertal uppräknade funktioner, men ännu har inte någon meromfattande samverkan/samordning kommit till stånd mellan högskolan ochstudiestödsmyndigheterna i den löpande utbildningsadministrationen. Motionärenger en rad exempel på hur en bättre samordning skulle kunna genomföras somskulle ge vinster även pä studiemedelssidan. Den i motionen skisseradesamordningen ger, enligt motionären, självklart ett antal arbetstillfällentill , där det finns fillgång till kvalificerad datapersonal. CSN hardärför goda möjligheter att åta sig att utveckla en bättre samordning inom denstudiesociala sektorn. Motionären begär ett tillkännagivande av vad som imotionen anförts beträffande dels besparingar och rationaliseringar inomstudiemedelssektorn (yrkande 1), dels läns behov avsysselsättningstillfällen (yrkande 2) och dels CSN:s förutsättningar attsamordna den studiesociala administrationen (yrkande 3). Utskottet vill erinra om att CSN under flera är arbetatmed rationaliserings- och effektivitetsprogram med goda resultat. Detstudiesociala informationssystemet (STIS) innehåller den mest aktuella ochfullständiga informationen om studerande på olika utbildningsnivåer i landet.CSN har också inlett ett samarbete med såväl högskole- som övrigaskolmyndigheter för att myndigheterna skall kunna dra gemensamma fördelar avregistret. 1 samband med att CSN övertog studiehjälpshanteringen från kommuneroch landsting övertog CSN också en hel del av den statistikinmatning som legatpå kommunerna. Utskottet vill också framhålla att i de särskilda direkfiv somCSN fått om att prioritera studiehjälpshanteringen har frågorna kringsamarbetet på utbildningsområdet när det gäller informationsinhämtning och statistikbearbetningsärskilt uppmärksammats. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att någottillkännagivande med anledning av motion Sf410 inte är påkallat. Under anslaget Vuxenstudiestöd m.m. bestrids förutomutgifter för särskilt vuxenstudiestöd även bidrag som utgår för uppsökande verksamhet på arbetsplatser, planering av uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer och information om vuxenstudiestöd m.m. Anslaget finansieras genom medel frånvuxenutbildningsavgiften, som /89;SfU15 närvarande utgör av dentotala lönesumman. Avgiften erläggs endast i form av arbetsgivaravgift. Genomvuxenutbildningsavgiften finansieras -förutom vuxenstudiestöd och administrationenav dessa - anslaget C 7 Bidrag till viss central kursverksamhet samt till vissdel anslagen C 4 Bidrag till studieförbunden m.m. och E 6 Timersättning vidvissa vuxenutbildningar. Tillgängligt utrymme under anslaget Vuxenstudiestödm.m. för /89 beräknas i propositionen till 1 245 milj. kr. Vuxenstudiestöd kan utgå i form av särskiltvuxenstudiestöd, korttidsstudiestöd och internatbidrag. Det särskilda vuxenstudiestödet utgår vid längre studiertill studerande på grundskole- och gymnasieskolenivå samt till studerande somgenomgår yrkesteknisk högskoleutbildning. Stödet utgår med dels en bidragsdel,dels en lånedél. Bidragsdelen utgick ursprungligen efter samma beräkningsgrundtill alla stödtagare, nämligen av det utbildningsbidrag som den studerandeskulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning. Fr.o.m. /85 är dockstödet differentierat. Medlem i arbetslöshetskassa erhåller liksom tidigare ettskattepliktigt bidrag motsvarande av utbildningsbidraget. Den som harvårdnaden om barn eller är underhållsskyldig för barn erhåller dessutombarntillägg av basbeloppet per barn och dag. Till övriga studerandeutgår vuxenstudiebidrag av utbildningsbidraget. Barntillägg utgårinte till denna grupp. Utöver bidragsdelen kan särskilt vuxenstudiestöd utgå iform av studielån med så stort belopp att det sammanlagda vuxenstudiestödetmotsvarar vad den studerande skulle erhållit i utbildningsbidrag. Korttidsstudiestöd och internatbidrag utgår vid kortareutbildningar såsom vissa studiecirklar och korta utbildningar vid komvux ellerfolkhögskola. Korttidsstudiestödet utgår med . Departementschefen beräknar att 890,5 milj. kr. kanavsättas till det särskilda vuxenstudiestödet och att härigenom ett ökat antalstuderande skall få tillgång till stödet. Utrymmet för korttidsstudiestödberäknas till 226 milj. kr. varvid en höjning av stödbeloppen föresläs, förkorttidsstudiestöd till . och för internatbidraget till 250 kr.per dygn. För bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser beräknas 44milj. och för kostnader för planering m.m. av uppsökande verksamhet ochutbildning av fackliga studieorganisatörer 16,5 milj. kr. Utrymmet för särskiltvuxenstudiestöd till arbetslösa beräknas till 68 milj. kr. Sammanlagt föreslåsi propositionen att till anslaget Vuxenstudiestöd m.m. skall anvisas ettreservationsanslag på 1 . Det finansiella utrymmet för vuxenstudiestöd berörs i tremotioner. I motion Sf401 av m.fl. yrkande 4 begärs att riksdagenbeslutar höja vuxenutbildningsavgiften . Härigenom skulleenligt motionärerna ges utrymme för ytterligare ca 8 000 personer att studeramed särskilt vuxenstudiestöd som resurser skulle frigöras förförbättringar för studerande på högskolenivå. Anslaget bör - vid en höjning avvuxenutbildningsavgiften - beräknas till 1 . (yrkande 3).Ann-Cathrine m.fl. begär i motion Sf414 i besparingssyfte att utrymmetför särskilt vuxenstudiestöd skall vara oförändrat 800 milj. kr. 1988/89:SfU15(yrkande 5). Mofionärerna motsätter sig också en höjning av korttidsstudiestödetsbelopp, varför utrymmet för denna stödform bör minskas till 162 milj. (yrkande 6). Vidare föreslår motionärerna att anslagsposterna för uppsökandeverksamhet på arbetsplatser och planering av uppsökande verksamhet m.m.avvecklas (yrkande 4) och att medel fill särskilt vuxenstudiestöd skallberäknas till oförändrat 61 milj. kr. Till följd härav bör till anslagetanvisas 1 . (yrkandena 7 och 8). Besparingen på anslaget E 5, 220milj. kr., bör enligt motionärerna i stället användas för ytterligarefinansiering av anslaget C 4. Bidrag till studieförbunden. Slutligen begär LarsLeijonborg m.fl. i motion Sf403 att under anslaget skall anslås 60,5 milj. kr.mindre än vad regeringen föreslagit. Även dessa motionärer vill avvecklaanslagsposterna för uppsökande verksamhet på arbetsplatser och planering avsådan verksamhet m.m. Medel för uppsökande verksamhet på arbetsplatser och ibostadsområdena bör enligt motionärerna i stället avsättas till studieförbunden(C 4.) med 10 milj. kr. Utskottet har senast under föregående i sitt avriksdagen godkända betänkande SfU 1987/88:20 avslagit ett motionsyrkande om enhöjning av vuxenutbildningsavgiften med hänvisning till samhällsekonomin.Utskottet anser sig inte heller nu kunna förorda ett högre avgiftsuttag ochavstyrker bifall till motion Sf401 yrkande 4. I samma betänkande erinradeutskottet, i anslutning till motionsyrkanden om besparingar inom vuxenstudiestödet,om att på grund av det statsfinansiella läget efter hand betydande belopp ibesparingssyfte hade förts över från vuxenutbildningsmedlen tillfolkbildningsändamål. Utskottet motsatte sig en sådan urholkning avvuxenstudiestödet som de då aktuella motionsförslagen innebar. Av samma skälmotsätter sig utskottet nu de i motionerna Sf414 yrkandena 4-6 och motion Sf403föreslagna överföringarna av avgiftsmedel. Den i propositionen föreslagnahöjningen av korttidsstudiestödet är enligt utskottets uppfattning rimlig medhänsyn till det inkomstbortfall korttidsstuderande får vidkännas. Det är ocksåangeläget att medel avsätts för uppsökande verksamhet på arbetsplatser ochplanering m.m. eftersom sådan verksamhet och planering är grundläggande förverksamheten och därför måste ske fortlöpande. Beträffande medel till särskiltvuxenstudiestöd till arbetslösa vill utskottet erinra om att i propositionenhar beräknats medel härför enligt det utrymme som den för ändamålet bestämdaandelen av vuxenutbildningsavgiften, , medger. Utskottet avstyrker meddet anförda bifall till motionsyrkandena i fråga och tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning under anslaget E 5. m.fl. anser i motion Sf404 attdifferentieringen av det särskilda vuxenstudiestödet beroende på om den studerande är medlem av arbetslöshetskassa eller ej är onödig. Motionärerna begär i yrkande 1 ett tillkännagivande om att det inom ramen för en utredning dels bör övervägas hur man skall kunna åstadkomma en jämnare fördelning av de särskilda vuxenstudiestöden, dels bör utredas vilka konsekvenser de nuvarande reglerna fått för rekryteringen av kvinnor till vuxenutbildning. Vidare begär motionärerna i yrkande 2 att CSN skall få i uppdrag att utreda hur en reform skall kunna genomföras som medger att barntillägg utgår på lika villkor till allastuderande med särskilt vuxenstudiestöd. 1 propositionen erinras om att en översyn av de särskildavuxenstudiestö- 1988/89:SfU15 den och deras regelsystem aviserades redan iförra årets budgetproposition mot bakgrund av de förändringar som skulle vidtasinom studiemedelssystemet. Regeringen har uppdragit åt CSNatt genomföra den aviserade översynen. Vid uppdragets fullgörande bör beaktasen promemoria som bilagts regeringsbeslutet och som upprättats inom utbildningsdepartementet.Enligt promemorian bör CSN vid översynen utvärdera differentieringen av stödenoch belysa vilka förändringar i rekryteringsmönstret som differentieringen haråstadkommit. CSN bör också analysera om det finns skäl för att behålla möjlighetenför den som inte är medlem av arbetslöshetskassa att erhålla särskiltvuxenstudiestöd. Även frågan om barntillägg bör behandlas. CSN bör ta ställningtill om det skall finnas ett särskilt barntillägg inom vuxenstudiestödssystemeteller om barnfamiljernas speciella försörjningsproblem kan lösas på annatsätt. Utskottet finner, med hänsyn fill att de frågor sommotionärerna tagit upp kommer att behandlas i översynen, att yrkandena 1 och 2i motion Sf404 får anses tillgodosedda. Ansökan om korttidsstudiestöd kan göras såväl av enskildperson som kollektivt av fackliga organisationer för fördelning blandarbetstagare. har pensionärs- och handikapporganisationer fattmöjlighet att under en tvåårig försöksperiod göra kollektiv ansökan omkorttidsstudiestödens internatbidrag. I propositionen föreslås attförsöksperioden förlängs till utgången av i avvaktan på den slutligautvärdering av erfarenheterna som CSN aviserat . I motion Sf404 (yrkande 3) av m.fl. begärsatt försöksverksamheten med kollektiv ansökan om internatbidrag frånpensionärsorganisationerna skall avslutas. Som skäl härför anges att debegränsade resurserna för vuxenstudiestödet bör användas för att finansierastudier för personer i arbetsaktiv ålder. m.fl. begär i motion Sf412 etttillkännagivande om att möjligheten att inge kollektiv ansökan omkorttidsstudiestöd bör vidgas till att gälla även egenföretagarorganisationersåsom LRF och Småföretagens riksorganisation. Detta skulle enligt motionärernaförenkla ansökningsförfarandet för personer som saknar studietradition ocherfarenhet av studiestöd och underlätta för dem att delta i t.ex.internatkurser vid folkhögskola. Frågan om rätten för pensionärsorganisationer att götakollektiv ansökan om internatbidrag har behandlats av utskottet införriksdagens godkännande av försöksverksamheten 1985/86 och därefter senast underföregående (SfU 1987/88:20), Utskottet framhöll därvid att utskottetinte ville motsätta sig att även pensionärsorganisationerna fick möjlighet tillkollektiv ansökan eftersom det endast var fråga om en tvåårigförsöksverksamhet. Utskottet erinrade också om att någon övre åldersgräns fördet dåvarande dagstudiestödet inte fanns och att det bland ålders- ochförtidspensionärer fanns ett stort antal kortutbildade. Utskottet framhöll dockatt med de begränsade resurser som vuxenstudiestödet har bör stödetföreträdesvis utgå till dem som är i aktiv ålder. Med hänvisning till vad utskottet tidigare anfört och dåresultatet av CSN:s utvärdering av försöksverksamheten beräknas föreligga underinnevarande årbiträder utskottet att försöksverksamheten förlängs till utgången av /89:SfU15 1990 och avstyrker bifall till motion Sf404 yrkande 3. Även frågan om kollektiv ansökan frånföretagarorganisationer behandlades i utskottets betänkande SfU 1987/88:20.Utskottet erinrade dä om att egenföretagare har rätt att ansöka ominternatbidrag men däremot inte korttidsstudiestöd. Utskottet ansåg sig intekunna tillstyrka en utvidgning av möjligheterna till kollektiv ansökan avinternatbidrag med hänvisning till att resultatet av den ovan nämndaförsöksverksamheten för handikapp- och pensionärsorganisationer borde avvaktas.Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker bifall till motion Sf412. Enligt rikthnjer som godkände (prop.1987/88:100, SfU 1987/88:20, rskr. 216) ter länsfördelningen av medel förvuxenstudiestöd och uppsökande verksamhet på arbetsplatser fördelas medlen försärskilt vuxenstudiestöd med hänsyn enbart till utbildningsstrukturen, medanmedlen för korttidsstudiestöd fördelas med hänsyn till såvälutbildningsstrukturen som till förekomsten av skiftarbete. Medlen föruppsökande verksamhet fördelas med hänsyn till utbildningsstrukturen, men visshänsyn bör också tas till glesbygdslän med stora avstånd. m.fl. anför i motion Sf408 att medel förvuxenstudiestöd blir outnyttjade då vissa län inte förbrukat sin tilldelningsamtidigt som medel saknas i andra län. En enkel metod för att få en rättvisarefördelning är att CSN skapar en form av "pott" för en senarefördelning eller omfördelning. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom. De problem motionärerna tar upp har sin grund i attefterfrågan på vuxenstudiestöd är betydligt större än de ekonomiska resursernaför sådana stöd. Fördelningen mellan länen måste därför ske efter vissaprioriteringsgrunder. Det finns emellerfid inget som hindrar CSN att reserveramedel för en senare fördelning eller göra en omfördelning av medel som inteförbrukats, och utskottet förutsätter att CSN prövar lämpligheten härav.Utskottet anser på grund härav att något tillkännagivande med anledning avmotion Sf408 inte är påkallat. Utskottet behandlar slutligen under detta avsnitt tvåmofionsyrkanden om en översyn av vuxenstudiestödet. I mofion Sf405 av m.fl. tar .motionärernaupp olika förhållanden inom vuxenstudiestödet som begränsar möjligheterna för alla som behöver vuxenutbildning att fä vuxenstudiestöd och som mofiverar en översyn av vuxenstudiestödet. Motionärerna pekar på att vuxenutbildnings avgiften numera används för att finansiera även andra ändamål. De anser att hela avgiften bör användas för sitt ursprungliga ändamål och att i en finansieringsdiskussion även bör aktualiseras frågan om en avgift från egenföretagare, som har möjlighet att utnyttja vissa av stöden. Även det särskilda vuxenstudiestödet fill arbetslösa bör ses över men det kan ifrågasättas om ett generellt stöd behövs i rådande arbetsmarknadsläge. Korttidsstudiestödets nivå utgör också ett problem på grund av att inkomst bortfallet inte täcks. Ett annat problem är detaljregleringen av stödets användning. Motionärerna anser att den översyn som aviserats av det särskilda vuxenstudiestödet har ett alltför begränsat perspektiv och att man i stället bör försöka nå en helhetssyn för vuxenstudiestödsområdet. rernabegär ett tillkännagivande av vad som anförts om behovet av en 1988/89:SfU15 översyn av samtliga vuxenstudiestöd. Även motionärerna i motion Sf413 av . anser att en översyn av vuxenstudiestödet bör företas men frän andrautgångspunkter. De framhåller att korttidsstudiestödet och den uppsökandeverksamheten främst är inriktad på att tillgodose de fackligaorganisationernas behov av att utbilda sina medlemmar i fackliga frågor, menockså behov av att utbilda sina förtroendevalda. Den egentliga målgruppen förstödet, personer som har kort grundutbildning och besvärligaarbetsförhållanden, nås enligt motionärerna ej av stödet. bör därför(yrkande 9) besluta om en översyn av korttidsstudiestödet i syfte att bättre geden primära målgruppen den utbildning de behöver. Motionärerna ifrågasätterockså vuxenutbildningsavgifternas lämplighet som instrument för finansieringav verksamheten och anser att även denna fråga bör bli föremål för en bredareöversyn. Utskottet vill i anslutning till vad som anförts i motionSf413 erinra om de uttalanden som gjordes i föregående års budgetproposition. 1denna framhölls att målen för korttidsstudiestöden låg fast och att stöden medprioritet skulle ges till sökande med kort tidigare utbildning och stort behovav utbildning och stöd. Förutom kort utbildning skulle svåra arbetsförhållandenvara de viktigaste kriterierna. Vidare framhölls att korttidsstudiestöden istörre utsträckning borde kunna beviljas för grundläggande studier i allmännaämnen, typ svenska, engelska, matematik och samhällskunskap. Renafunktionsutbildningar borde enligt propositionen i första hand finansieras medandra medel än vuxenstudiestöd. Utskottet instämde i vad som anförts ipropositionen om prioritetsgrunderna för korttidsstudiestödet (se SfU1988/89:20). Någon utredning med den inriktning som begärts i motion Sf413yrkande 9 är därför enligt utskottets uppfattning inte påkallad. Utskottet anser däremot att de frågeställningar som tagitsupp i motion Sf405 är värda beaktande. Sedan vuxenstudiestödet beslöts år 1975har någon bredare översyn inte företagits och de förhållanden som reformen dågrundades på eller som senare föranlett förändringar av vuxenstudiestödssystemetkan ha förändrats som gått. I tidigare försöksverksamheter och iutredningar som avsett begränsade delar av stödet har också tagits fram en radförslag som har visat på olika behov av förändring av vuxenstudiestödet.Utskottet anser därför att det kan finnas skäl för regeringen att vidgaöversynen av det särskilda vuxenstudiestödet till att avse även andra delar avvuxenstudiestödet. I arbetet med en sådan översyn är det enligt utskottetsuppfattning viktigt att man tar till vara de kunskaper och erfarenheter på områdetsom finns hos arbetsmarknadens parter. Vad utskottet anfört om en översyn bör sommening ge regeringen till känna med anledning av motion Sf405. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar Från förevarande anslag bestrids utgifter för timersättningför deltagare i grundutbildning för vuxna och vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstör da samt vid grundläggande svenskundervisning för invandrare. Stödet utgår med . till den som förlorar arbetsinkomst, ersättning från 15 arbetslöshetskassaeller kontant arbetsmarknadsstöd på grund av deltagande 1988/89:SfU15 iutbildningen. Till övriga studerande utgår stödet med . 1 propositionen föreslås ätt en ny anslagspost införsunder anslaget E 6 för att täcka utgifter för ett studiesocialt stöd tillföräldrar till döva eller gravt hörselskadade barn som vill delta i kurser iteckenspråk. Stödet bör kunna utgå i stort sett efter den modell som gäller korttidsstudiestödoch internatbidrag. Avsikten är att CSN skall få i uppdrag att i samråd medskolöverstyrelsen utarbeta ett förslag till stödets slutliga utformning.Kostnaderna för stödet i fråga beräknas till . vilket under ett årger utrymme för ca 300 föräldrar att delta i 15 dagars teckenspråksutbildning. Vidare föreslås i propositionen att den högretimersättningen höjs fill . Den del av kostnaderna underanslaget som skall finansieras genom vuxenutbildningsavgiften beräknas ipropositionen till . och det totala anslagsbehovet till . och anför i motion Ub250 attäven möjligheten för syskon till döva eller gravt hörselskadade barn att deltai teckenspråksundervisning bör prövas i CSN:s arbete med stödets slutligautformning, och de begär ett tillkännagivande härom till regeringen. De resurser som föreslås för studiestöd vidteckenspråksundervisning är beräknade för att täcka inkomstbortfall ochinackorderingsavgift för föräldrar som deltar i undervisningen. En utvidgningav rätten till ersättning till andra familjemedlemmar innebär att ytterligareresurser måste avsättas under anslagsposten för att undvika en prioriteringmellan sökandena till stöden. Utskottet är nu inte berett medverka härtill ochavstyrker bifall till motion Ub250. 1 mofion Sf414 av m.fl. (yrkandena 9och 10) begärs till följd av att motionärerna förordar en oförändradtimersättning att . av vuxenutbildningsmedel skall användas föratt finansiera anslaget och att anslaget skall beräknas till . Utskottet har ovan tillstyrkt en höjning avkortfidsstudiestödet till . , och utskottet anser i konsekvenshärmed att en motsvarande höjning bör ske av den högre timersättningen vidvissa vuxenutbildningar. Utskottet tillstyrker därför propositionens förslagtill medelsanvisning under anslaget E 6 och avstyrker bifall till motion Sf414yrkandena 9 och 10, Bidrag till vissa studiesociala ändamål Från anslaget bestrids kostnader för bidrag till hälso-och sjukvård för studerande. Tillsynen över studerandehälsovärden utövas avuniversitets-och högskoleämbetet (UHÄ). Vidare bestrids från anslaget stöd tillproduktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade,rörelsehindrade eller dyslektiker. Detta bidrag disponeras av talboks- ochpunktskriftsbiblioteket (TPB). Slutligen bestrids från anslaget bidrag förreserabatter till studerande. Medlen härför disponeras av CSN. För bidrag till studerandehälsovård har i proposifionenberäknats ett medelsbehov av . Bidraget till TPB för studielitteratur har beräknats till . och bidraget till reserabatter för studerandetill . Till anslaget E 7 föreslås i enlighet härmed anvisat ett 17 2 1988/89.11 saml. I motion Sf404 av m.fl. yrkande 5 begärsatt ytterligare 1988/89:SfU15 . skall anvisas under anslaget sombidrag till studerandehälsovård.