bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 :KU30 med anledning av granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas KU30 Enligt regeringsformen åligger def konstitutionsutskottetatt granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning.För detta ändamål har till utskottet överlämnats de protokoll som förts iregeringen . Utskottet vill erinra om att utskott numera harmöjlighet att besluta aft ett sammanträde till den del det avser inhämtande avupplysningar helt eller delvis skall vara offentligt (se KU 1987/88:18). Detnya systemet, som trädde i fillämpning , har som känt i storutsträckning utnyttjats av konsfitutionsufskotfet. Utskottets granskningsverksamhethar ökat betydligt i omfattning sedan enkammarreformens genomförande år 1971.Def har visat sig att granskningen tilldragit sig stort allmänt intresse. 1likhet med fogas ett sakregister över de frågor som tagits upp tillgranskning fr.o.m. är 1971. 1 förra årets granskningsbetänkande (KU 1987/88:40) togs ilikhet med vad som skett även fidigare upp vissa frågor om regeringensbefattning med utredningen av mordet på . Detta skedde bl.a. medanledning av att den parlamentariska kommissionen då hade avlämnat sinrapport samt mot bakgrund av den tidigare juristkommissionens redovisningar.Def förutskickades i betänkandet atf utskottet senare skulle återkomma tillfrågan om fortsatt granskning. Som känt företogs enfortsatt granskning mot bakgrund av en rad nyfillkomna omständigheter.Utskottet avgav sålunda ett ytterligare betänkande omregeringens åtgärder med anledning av mordet på . Detta fogas nu somen bilaga till förevarande granskningsbetänkande, bilaga C. I det följande lämnas först en sammanfattande redogörelseför årets granskningsarbete. De olika granskningsfrågorna behandlas därefter ibetänkandets huvudavsnitt. Förutom den nämnda bilagan redovisas i ytterligarebilagor fill betänkandet de uppteckningar som gjorts vid utfrågningar som i årägt rum inför utskottet i flera granskningsärenden, bilagorna B 1-19. Dessaredovisas i en separat bilagedel B. Till betänkandet fogas därutöver ett antalbilagor vari offentliggörs vissa granskningspromemorior m.m., bilagorna A 1-22. 1 1988/89. Sammanfattning 1988/89:KU30 Regeringen har sedan förra årets granskningsbefänkande (KU1987/88:40) avgavs ombildats på en rad punkter. I betänkandet lämnas en närmareredogörelse härför liksom för ärendefördelningen m.m. samt för personalutvecklingeninom de olika departementen. En speciell fråga om principerna för fillfälliganställning av politiskt sakkunnig under valrörelsen har behandlats. På sedvanligtsätt har granskningen avsett remisser fill lagrådet, utgivningen av Svenskförfattningssamling och proposifionsavlämnandet fill . I likhet medföregående år har utskottet tagit upp frågor om regeringens utövning av sinnormgivningsmakt. Några departements rufiner vad gäller diarieföring ochsekrefessbeläggning av allmänna handlingar har studerats. Vissa frågor om praxis vad gällerviseringsfrågor m.m. avseende utländsk diplomatisk personal har behandlats. Isamband härmed har utskottet erhållit informafion om pågående översyner i frågaom rufiner för beslutsfattande och dokumentation i frågor som rör utrikesdepartementetsverksamhetsområde. Ett kort avsnitt i betänkandet gäller regeringensbehandling av skrivelser i anslutning till regeringens redogörelse(1988/89:75). Under förra påbörjade utskottet ettgranskningsarbete beträffande traktaträtt, dvs. tillämpningen av grundlagensregler när ingår överenskommelse med annan stat eller med mellanfolkligorganisation. Detsamma gäller regeringens befattning med frågor om import ochexport av klyvbara radioaktiva produkter. Utskottet redovisar i betänkandetresultatet av dessa granskningar. Utskottet har i likhet ägnat uppmärksamhetåt regeringens och krigsmaterielinspekf ionens ansvar vad gäller export avsvensk krigsmateriel. Detta har skett bl.a. mot bakgrund avmedborgarkommissionens rapport som avgavs (SOU 1988:15). Somframgår av betänkandet är def utskottets avsikt att närmare återkomma filldessa frågor under nästa . Utskottet har vidare påbörjat granskning avvissa spörsmål som rör förhållande till EG, frågor som har samband medutfärdande av myndighetsinstruktioner m.m. samt eft tidigare behandlat ärendesom gäller jordförvärvslagens tillämpning i eft visst fall (se KU 1985/86:25).Även dessa frågor har uppskjutits till nästa . Ett stort avsnitt av betänkandet gäller den fortsattagranskningen av regeringens åtgärder med anledning av mordet på granskning har utskottet - i likhet - tagit uppregeringens handläggning av utlänningsärenden och jämställdhetsfrågor. Detsammagäller regeringens utnämningspolifik. Uppmärksamhet har vidare ägnatsregeringens ansvar för den räftspsykiafriska verksamheten. En rad andra frågor har tagits upp fill granskning. Defgäller regeringens beslutsunderlag i samband med behandlingen av frågor rörandedet pågående motorvägsbygget i , regeringens befattning med frågor omdels PKbankens förvärv av , dels den japanskaexporten av personbilar till samt regeringens ansvar vad gäller Slutligen har behand- 1988/89:KU30lats fråga om rörelsehindrade elevers möjlighet till gymnasiestudier. Beträffande den fråga - regeringens befattning medutredningen av mordet på statsminister - som har tilldragit sigsärskild uppmärksamhet far utskottet först upp fill behandling vissa nya uppgifterom förhållandena under def tidigare skedet i utredningsarbetet (våren1986-sommaren 1987). Den första frågan gäller avlyssning med dold mikrofon,s.k. Det har inte framkommit något som tyder på att dåvarandejustitieministern skulle haft kännedom om någon sådan avlyssningélléi- aft han skulle ha gett sitt uttalade eller tysta medgivande därtill. Den andra frågan gäller regeringens beslut med stöd av 31§ lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (kriminalvårdslagen) om hemligtelefonavlyssning av . Utskottets majoritet finner att def intefinns anledning till någon kritik mot beslutet i fråga. I en reservafionuttalar ledamöterna från moderata samlingspartiet, folkparfiet, centerpartietoch miljöparfiet att regeringens beslut innebär en alltför extensiv tillämpningav 31 § kriminalvårdslagen. Vid granskningen av den s.k. farutskottet upp till förnyad bedömning de frågor som behandlades i det nyssnämnda utkastet till betänkande (bilaga C) samt vissa nyfillkomnafrågeställningar. Beträffande dåvarande jusfitieministern utskottet först att hon gjort på vad henne ankommit att låtakontrollera de obekräftade påståendena om tidigare avlyssning. När det gälleruppgifterna om säkerhetspolisens påstådda intresse för kabinettssekreterarenPierre finner utskottet aft det inte kan läggas henne fill last aft honinfe vidtog ytterligare åtgärder. Vad gäller hennes befattning med EbbeCarlsson i övrigt gör utskottet samma bedömning som i utkastet. När det gällerAnna-Greta kontakter med föreligger dels en gemensamreservation av moderata samlingspartiet, , ochmiljöpartiet, dels en reservation av kommunisterna. I fråga om statsminister kontakter medden s.k. har utskottet kommit fill den slutsatsen aft detgenom den nu företagna granskningen inte framkommit något som ger anledning attförändra den bedömning som gjordes i utkastet. På denna punkt finns enborgerlig reservafion. Beträffande åtgärder av förundersökningskarakfär görutskottet samma bedömning som i utkastet utom vad gäller det s.k.rekommendationsbrevet. På den punkten konstaterar ufskottet att def uppdragAnna-Greta gett saknar laglig grund. De socialdemokratiskaledamöterna har reserverat sig till förmån för den bedömning som gjordes iutkastet. När det gäller kontakter med spaningsledningen görutskottet samma bedömning som i utkastet. En reservation föreligger frånmoderata samlingspartiet, , och vänsterparfietkommunisterna. Däremot riktar utskottet allvarlig kritik mot aft hon inte vidtagit fillräckliga åtgärder för att tillse att informationom verksamhet på ett tidigare stadium redovisades för åklagarna.De socialdemokrafiska ledamöterna har reserverat sig fill förmån för denbedömning som gjordes i utkastet. I frågan om obehörigen påverkathandläggningen av 1988/89: KU30 eft eventuellt tystnadspliktsbrotf görutskottet samma bedömning som i utkastet. På denna punkt finns en borgerligreservafion. Vad slutligen gäller kontrollen av påståddamissförhållanden inom gör ufskottetbedömningen att det påpekande gjort fördåvarande rikspolischefen om vikten av atf uppgifternakontrollerades inte är atf befrakta som ett uppdrag. Något krav på atf det skulleha sin grund i ett regeringsbeslut föreligger enligt utskottet inte. I enborgerlig reservafion hävdas att ett regeringsbeslut med uppdrag att utredamissförhållandena borde ha fattats, och utskottet borde ha uttalat attstatsministern inte kan undgå krifik för att fick fortsätta somutredare av säkerhetspolisen efter det aft två partier uttalat atf man intelängre hade förtroende för honom som säpoufredare. 1 en reservafion avvänsterpartiet kommunisterna och anförs att utskottet i etttillägg på denna punkt borde ha uttalat aft det är mycket angeläget atfkontrollen över och insynen i säkerhetsavdelningens arbete förstärks. Dennakontroll och insyn bör ske under parlamentarisk medverkan från samfligariksdagspartier. När det gäller resultatet av granskningen i övrigt skallnämnas att ett enigt utskott i likhet med vad som varit fallet vid fidigaregranskningar understrukit vikten av att lagar och förordningar utfärdas i godfid innan de träder i kraft. Beträffande avlämnandet av propositioner fillriksdagen har utskottet bl.a. uppmärksammat vissa frågor som avserbudgetproposifionen och kompletteringspropositionen. Granskningen av utlänningsärenden har föranlett engemensam reservafion av och samt en reservation avvänsterpartiet kommunisterna rörande regeringens praxis i fråga om asylsökandepalestinier, en gemensam reservafion av , ,kommunisterna och när det gäller uppföljningen avregeringsbeslut om utvisning, en gemensam reservation av vänsterpartietkommunisterna och miljöparfiet i fråga om terrorisfbesfämmelserna och engemensam reservafion av , kommunisterna ochmiljöpartiet i fråga om aft överlämna ärenden till invandrarverket. Vad beträffar jämställdhetsfrågorna konstaterar utskottetatt def finns ett handlingsprogram för jämsfälldhefsfrågor iregeringskansliet och att där uppställda målsättningar endast delvis har kunnatuppfyllas. Beträffande regeringens utnämningspolifik föreligger en reservafionfrån moderata samlingsparfiet i vilken hävdas aft utnämningen av högre statstjänstemänalltför mycket styrs av partipolitiska hänsyn. En gemensam reservation avmoderata samlingspartiet, folkparfiet, och miljöparfiet haravgetts med anledning av en fjänstefillsättningsfråga som handlagts inomutbildningsdepartementet. Ufskottet uttalar enhälligt kritik mot såväl fidigareregeringar som den nuvarande regeringen när det gäller den räftspsykiafriska verksamheten.Mot majoritetens uppfattning i fråga om motorvägsbygget i harreservationer avgeffs av såväl vänsterparfiet kommunisterna som miljöpartiet.När det gäller frågan om export och import av radioaktivt klyvbart material harcenterparfiet, kommunisterna och avgetf engemensam reservafion. De socialdemokratiska ledamöterna har reserverat i eftvisst avseende beträffande utskottets uttalanden rörande PKbankens förvärv avCarnegie . I ärendet om den japanska exporten av bilar tillSverige finns en reservation av . När def gäller de rörelsehindrade elevernas möjlighetertill gymnasiestudier har ett enigt utskott konstaterat atf de krav somriksdagen fidigare ställt i frågan inte har uppfyllts på eft tillfredsställandesätt. Särskilda yttranden har avgeffs beträffande handläggningenav viseringsfrågor (dels av moderata samlingspartiet, dels av vänsterpartietkommunisterna), motorvägsbygget i (dels av , dels avvänsterpartiet kommunisterna, dels av ) och PKbankens förvärv avCarnegie (av ). Vissa förändringar i regeringen och regeringskansHet entledigades jusfifieminisfer Anna-GretaLeijon. förordnades industriminister aft även varajusfifieminisfer. Han entledigades och valdes den 3oktober 1988 fill talman. Under fiden den 30 september-den 4 oktober1988 var statsminister också chef för justitie- och industridepartementen. entledigades bostadsminisfer HansGustafsson och civilminister . förordnades justitieminister, till bostadsminister, civilminister, till industriminister samt ochMargot till statsråd, med uppgift aft föredra vissaärenden som hör till och med uppgift atfföredra vissa ärenden som främst hör till . Samtidigtförordnades att i justitieministerns ställe föredraförvaltningsärenden som gäller polisväsendet. beslutades med verkan från den 30januari 1989 en ny ombildning av regeringen. Socialminister utbildningsminister entledigades. fill kommunikationsminister, till socialministeroch till utbildningsminister. och till statsråd, med uppgift att föredra vissa ärendensom hör fill och med uppgift aftföredra vissa ärenden som hör fill . genomfördes flera ändringar beträffandedepartementens ansvar för olika ärenden - bl.a. fördes ärenden som gällerpolisväsendet över från fill . Enredogörelse för ändringarna och vissa statsråds uppgifter samt några frågor omregeringskansliefs organisafion lämnas i bilaga A 1 A. Beträffande personalsituationen i (exkl.utrikesdepartementet) har vissa uppgifter inhämtatssom redovisas i en bilaga fill betänkandet (se bilaga A 1 B). Antalet anställda i har för sjätte åreti följd minskat. Vid 1988/89:KU30 det senaste årsskiftet tjänstgjorde 1 740personer i de olika departementen (utom UD). Motsvarande siffra för närmastföregående årsskifte var 1 782. har antaletanställda minskat med 282 personer. Antalet anställda som omfattades av dets.k. politikeravtalef, dvs. informationssekreterare och polifiskt sakkunniga,uppgick fill 76, dvs. samma antal som . Beträffandestatssekreterarna, som inte Omfattas av politikeravtalef, finns en särskildöverenskommelse om förmåner i samband med regeringsskiften m.m. (regeringensskrivelse /86:177, AU 1986/87:9). skedde inom kommittéväsendet en minskning avantalet anställda från 224 till 207 personer. Detta innebär aft antalet kommittéanställda minskat med 287 personer. Under1988 tillsattes 75 kommittéer medan arbetet avslutades i 97. Antalet kommittéermed anställd personal uppgick till 106. De nu lämnadeuppgifterna avser kommittéer tillsatta efter beslut av regeringen. I sammanhangetbör vidare erinras om de olika departementala arbetsgrupper och övriga organsom betalas via departementens anslag fill utredningar m.m. Kommittéberätfelseninnehåller års berättelse en förteckning över dessa organ. Densenaste kommittéberätfelsen (Skr. 1988/89:103 Underbilaga 4) redovisarsammanlagt 101 arbetsgrupper och övriga organ (motsvarande siffra i 1987 och1988 års berättelser var 116 resp. 102) fördelade enligt det följande:statsrådsberedningen - 3, justifiedeparfemen-tef - 6, - 2,försvarsdepartementet - 10, socialdepartementet- 11,kommunikationsdepartementet- 10, finansdepartementet- 1,- 11, - 5, ,bostadsdepartementet- 1, industridepartementet-13, - 9 samtmiljö- och - 5. En speciell fråga om principerna för fillfälliganställning av polifiskt sakkunnig har tagits upp inom utskottet. Det gällde enperson som tillfälligt under valrörelsen på s.k. uppdragsbasis anlitades sompolitiskt sakkunnig i . En redogörelse härför lämnas i enav statsrådsberedningen upprättad promemoria som bifogas betänkandet (sebilaga A 1 C). Enligt promemorian hade arrangemanget sin grund i detförhållandet aft en av de sakkunniga av personliga skäl intevar i stånd aft fullgöra sina arbetsuppgifter av politisk natur. Utskottet har ingen anmärkning mot åtgärden i fråga. Iövrigt har utskottet inte funnit anledning till några uttalanden i de frågorsom redovisats i förevarande avsnitt. Utvecklingen av antalet regeringsärenden m.m. I bilagorna A 2 A och A 2 B till åretsgranskningsbetänkande lämnas en redovisning i tabellform av antalet avgjordaregeringsärenden . Av fabellen framgår att antalet regeringsärenden under år1988 minskade med knappt 400 i förhållande fill . Antaletärenden , 20 279, är därmed det lägsta som noterats sedan utskottet år1967 började redovisa antalet regeringsärenden. delegeringav beslutanderätten i förvaltningsärenden och vissa organisatoris- 1988/89:KU30 ka förändringar. Totala antalet avgjorda ärenden i de olika ärendegruppernahar infe undergått några mera markanta förändringar i förhållande till år 1987.Liksom fidigare år var dispens- och övriga partsärenden samt överklagandeärenden(i tidigare års stafistik benämnda besvärsärenden) totalt sett de störstaärendegrupperna. av det totala antalet ärenden hänförde sig tilldessa båda grupper. Flest antal avgjorda ärenden behandlades, liksom underåren 1985-1987, inom (3 694 ärenden). De närmastdärefter största departementen när det gäller antalet avgjorda ärenden ärliksom föregående är justitie- och finansdepartementen (2 929 ärenden resp. 2575 ärenden). Beträffande det totala antalet ärenden söm varjedepartement avgjort föreligger i förhällande fill föregående årinte några större skillnader. Störst förändring uppvisar ,vars ärenden nedgått med 299. Inte heller uppvisar ärendegrupperna hos de olikadepartementen några mera anmärkningsvärda förändringar i förhållande fillföregående år. Några av förändringarna bör dock kommenteras. Minskningen avsocialdepartementets ärenden sammanhänger bl.a. med atf vissa avdepartementefs anslags- och bidragsärenden kopplade fill allmänna arvsfondenfrån inte längre handhas av regeringen. Detta har bidragit tillatt ärendena i ärendegrupp 5 (Regleringsbrev samt anslags- och bidragsärenden)minskat (- 179 ärenden). En annan ärendegrupp inom som .uppvisar en minskning jämfört med är grupp 8 (Dispens- och övrigapartsärenden). Nedgången av dessa ärenden (- 135) beror bl.a. på atf man inomdepartementet övergått till att avgöra vissa skrivelser rörande bl.a. klagomålöver felbehandling och liknande genom departementsbesluf i stället för genomregeringsbeslut. Beträffande försvarsdepartementets ärenden kan noteras attärendena i grupp 7 (Överklaganden) nedgått från 457 till 307. Nedgången beror iallt väsentligt på aft antalet överklaganden över beslut av vapenfrinämnden iärenden om vapenfri tjänst nedgått. När det gäller utbildningsdepartementetsärenden kan anmärkas aft ärendegrupp 8 (Dispens- och övriga parfsären-den)minskat med 322 ärenden i förhållande fill föregående år. Minskningen förklarasdelvis med aft ansökningar om befrielse från återbetalning av studiemedel m.m.,vilka fidigare år hänförts till denna ärendegrupp, i den aktuella statistikenpåförts ärendegrupp 5 (Regleringsbrev samt anslags- och bidragsärenden), somökat med 108 ärenden. Vid genomgång av departementens underprotokoll A och B haruppmärksammats att vissa departement inte konsekvent för protokollen inummerordning. Detta förhållande är mindre tillfredsställande. bör protokollen numreras med siffror i löpnummerordning (jfrstatsrådsberedningens handbok och expeditioner i -Gula boken formulären 4 b och 4 c). Beteckningar av typ "3 a" och"3 b" bör undvikas. Avkonseljprotokollen rör framgår atf det hållits tre konseljer under konungens ordförandeskap. Den 8 januariredovisade 1988/89:KU30 regeringen förslaget fill budgetproposition ochfinansplan. redogjorde statsministern för sin resa i i syfteaft diskutera EG-frågor m.m. Vidare lämnade regeringen en sammanfattanderedogörelse för de vikfigare beslut som fattat under riksmötet1987/88. Slutligen lämnades vid en konselj en redogörelse för denregeringsdeklaration som skulle avges vid öppnande samtför viktigare propositioner som upptagits i den förteckning som samfidigtskulle överlämnas till . Granskningenföranleder i övrigt inget uttalande från utskottets sida. Utskottet har på sedvanligt sätt granskat regeringensremittering av lagförslag till lagrådet. (Beträffande gällande regler förlagrådsgranskning m.m. hänvisas fill 1986/granskningsbetänkande. BilagaB 3, s. 464 f., som innehåller en utförlig redovisning i saken.) Det totala antalet lagpropositioner uppgicktill 122. Motsvarande antal var 127, 152, 138, 117 resp.117. Antalet propositioner som innehåller lagförslag vilka enligt 8 kap. 18 §regeringsformen hör till lagrådets granskningsområde ökade från 103 under år1987 fill 110. Av dessa remitterades 60 till lagrådet. I bilaga A 3 A angesdessa propositioner. Som jämförelse kan nämnas atf motsvarande antallagrådsremisser var 44, 57, 53, 43 och 63. 1 bilaga A3 B redovisas vidare de propositioner i vilkaingår lagförslag som inte har remitterats till lagrådet och i vilka angivitsmotivering enligt 8 kap. 18 § regeringsformen varför lagrådefs yttrande infeinhämtats. I flertalet fall har regeringen som skäl för aft avstå frånlagrådsremiss åberopat undantagsbestämmelsen i nämnda lagrum att lagrådefshörande skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet. Den andraundantagsbestämmelsen i lagrummet - aft lagrådets hörande skulle fördröjalagstiftningsfrågans behandling så atf avsevärt men skulle uppkomma - har inteuttryckligen åberopats i något fall. I tre av propositionerna (prop.1987/88:128 om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, m.m.; prop. 1987/88:150Bilaga 3 /kompletferingsprop./; prop. 1987/88:164 om vissa frågor inför allmänfastighetstaxering ), avgivna till , har somskäl för att inte höra lagrådet bl.a. angivits aft ärendena var brådskande ochaft det var angeläget att de föreslagna lagarna hann bli behandlade under1987/. Med anledning härav vill utskottet erinra om att endastde skäl som föreskrivs i någon av nyssnämnda båda undantagsbestämmelser kanåberopas fill stöd för att avstå från lagrådsgranskning. Vid granskningen har inte påträffats några lagförslaghörande fill lagrådets granskningsområde som inte har remitterats till lagrådetoch där mofivering härför inte har lämnats. S.k. underhandsföredragningar, dvs.föredragning inför lagrådet innan lagrådsremissen offentliggjorts genom att denexpedierats fill lagrådet, har infe förekommit. nämnda förhållanden ärenligt utskottet tillfredsställande. Utskottet har utöver det anförda inte funnit anledningfill något uttalande. 4.Utgivningen av 1988/89:KU30 Utskottet har på sedvanligt sätt granskat utgivningen avSvensk författningssamling (SFS). Granskningen har avsett 1988 och har ihuvudsak tagit sikte på förhållandet mellan författningarnas ikraftträdande ochtidpunkten då de kom ut av trycket. Gällande regler, m.m. Bestämmelser om kungörande av vissa lagar och vissa andraförfattningar finns bl.a. i 8 kap. 19 § regeringsformen (RF), i lagen(1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar och iförfattningsförordningen. En' närmare redogörelse för dessa bestämmelser ges i KU:sbetänkande 1986/87:33, bilaga B 4. Enligt 8 kap. 19 § RF skall beslutad lag utfärdas avregeringen utan dröjsmål och kungöras så snart det kan ske. Även förordningarskall kungöras så snart det kan ske, om inte annat föreskrivs i lag. Statsrådsberedningen har i en den 6 december 1976dagtecknad promemoria om rutinerna vid handläggningen av regeringsärendenam.m. beträffande ikraftträdandetiden förklarat sig förorda att den då gällandeallmänna minimitiden av mellan kungörandet (dvs. utkomstdagen fråntrycket) och ikraftträdandet förlängs med och understrukitatf denna "tvåveckorsfrist" skall anses som en minimitid. Om möjligtborde tiden vara längre och - liksom - ikraftträdandet sättas till enbestämd dag. I den senaste upplagan av den av statsrådsberedningen utgivna s.k.Gröna boken, som innehåller riktlinjer för förfaftningsskrivning, har uttalatsatf tiden mellan det atf en författning utkommer från trycket ochförfattningens ikraftträdande bör vara minst . Det sägs vidare atfendast i speciella undantagsfall bör tiden sättas kortare än tvä veckor. I 1986/granskningsbetänkande (KU 1986/87:33)konstaterade utskottet atf det skett en försämring i förhållande fill 1985 närdef gäller antalet författningar som utkommit senare än föreikraftträdandet. Av de 1 429 författningar som publicerades i SFS under 1986gällde det för 550.