bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Men detfinns också en stor rädsla för att varje åtgärd som vidtas granskas av minstfjorton instanser och att skall sitta ikonstitutionsutskottet oeh hålla fram varje maskros. Det är dystert, och jag ärorolig för vad det kommer att leda till för landet. Om jag råkar ha och stå förden åsikten, tycker jag inte att du skaH insinuera att jag vill ta makten elleratt jag har en odemokrafisk hållning. Jag vill säga att jag är lika goddemokrat som du. BirgUFriggebo: Jag beklagar djupt att vi skall behöva sitta dag ut och dag in medsådana här frågor, men det är för att undvika att det händer igensom vi sitter här. : Jag har inte antecknat någon ytterhgare som vill ställa frågor. Vi har hållit på ganskalänge. Jag tackar er som kommit hit och särskilt för din medverkantill att ge oss ditt sakmaterial som vi behöver för -,. OffentUgutfrågning av generaldirektör angående utlänningsärenden : Jag förklarar sammanträdet öppnat. Vi har på vår dagordning - densärskilda granskningslistan - handläggning av uflänningsärenden. Under1980-talet har vi tagit upp detta ganska regelbundet. Vi har diskuteratbesvärsärenden när det gäller avvisning, utvisning och verkställighet av sådanabeslut samt tillämpningen av terroristbestämmelserna. Utskottethar uppmärksammat två beslut som fattats av JO den 30 december 1988rörande avvisning enligt utlänningslagen. Vi har fått dessa beslutför.kännedom, och där framförs ganska allvarlig kritik mot invandrarverket.För att över huvud taget få en orientering och en komplettering fill vårtskriftliga material har vi därför kallat hit generaldirektör , och hon är hjärtligt välkommen. Hon åtföljs av byråchef . Har du inledningsvis något att säga? ChristinaRogestam: Utskottet har bett mig att komma hit för att svara på frågor medanledning av jusfitieombudsman uttalanden i två ärenden angåendeawisningar enligt utlänningslagen. De beslut i resp. ärenden som JO granskat -och på vilka han grundar sina uttalanden -fattades av invandrarverket undersommaren och , dvs. innan jag tillträdde som chef. Jag väljer därföratt begränsa min inledande kommentar fill vad som har gjortsför att följa upp beslut inom verket på bl.a. detta område och för att markeravikten av att beslutet ligger inom ramen för gällande lag och den tolkning avden som regeringen genom sina beslut i enskilda ärenden har gjort. Undersommaren 1988 gjordes inom verket en genomgång av ett antal regeringsbeslut idirektavvisningsärenden. Det gällde totalt elva ärenden där regeringen fattatbeslut under tiden november 1986-februari 1988. I dessa fall hade regeringengjort en annan bedömning och ändrade invandrarverkets beslut. Ledningen förtillståndsbyrån gjorde då en genomgång med samtliga sektionschefer för attfölja upp regeringens beslut och göra behövliga justeringar i verkets praxis.Över huvud taget anbefalldes en större försiktighet vid beslut ianmälningsärenden. SedanJO:s beslut i de nu aktuella ärendena nått verket , harbyråledningen gjort en förnyad genomgång sekfion för sektion. Därutöver har jaguppdragit åt , som tillträdde som överdirektör för verket den 1mars , att särskilt bevaka utvecklingen under våren och inför övergångeni sommar till den nya utlänningslagen. Verksled- 1988/89:KU30 ningenssjälvklara utgångspunkt är denna: Lagen och den tolkning av den Bilaga B 13som regeringen genom sina beslut har gjort bestämmer utgången i de ärenden somverket har att ta ställning till. Tvåytterligare kommentarer: JO säger sig veta att polismyndigheterna har utsattsför visst tryck att direktavvisa utlänningar i så stor utsträckning sommöjligt, bl.a. för att invandrarverkets resurser inte skulle bH mer ansträngdaän de redan är. resurser är förvisso ansträngda och för små i förhållandefill de arbetsuppgifter som ligger på verket. Så långt har JO rätt.Något "tryck mot polismyndigheterna att direktavvisa i så storutsträckning som möjHgt" finns däremot inte. Fördet andra går det tyvärr inte att av verkets nuvarande statistik utläsafördelningen av anmälda avvisningsbeslut, direktavvisningar till hemland resp.tredje land - det skulle vara bra om det gick att göra, men det gör det inte. Antaletanmälda avvisningsbeslut har varit relativt i förhållande tillantalet asylsökande, nämligen , och därav har invandrarverket tagit överungefär . Också denna siffra har varit relativt . : Då övergår vi till att ställa frågor. : Jag börjar med att ställa några frågor om handläggningstiderna,som ju utskottet har intresserat sig för. Tror du att de nyaorganisatoriska förändringarna plus den nya lagen - som jag utgår ifrån att dukänner till i form av den lagrådsremiss som finns - kommer att bidra fill kommer till rätta med handläggningsfiderna? ChristinaRogestam: Ja, jag är övertygad om att detta kommer att ge oss helt andramöjligheter att komma fill rätta med handläggningsfiderna. Den storaflaskhalsen i det nuvarande systemet har faktiskt inte varit invandrarverket,utan den har varit att det har tagit så lång fid hos polisen. Iåtskilliga ärenden har det varit så, att personerna i fråga har befunnit sig ilandet deras ärende har inkommit till invandrarverket.Då är det inte så konsfigt om handläggningstiderna tillsammans när det gällerförsta beslut blir långa. Vadvi vinner genom den nya organisationen med de fyra utredningsslussarna, ochmed tillräckliga polisresurser för att klara poHsutredningen , äratt hela denna väntetid faller bort. Genom utlokalisering från invandrarverketav delar av tillståndsenheten till utredningsslussarna skall det också blimöjligt att ta ställning direkt i klara ärenden . Vi bedömerockså att vid ett gött samarbete mellan invandrarverket, berörda jurister ochutlandsmyndigheterna - när vi behöver få fram information därifrån - skall detockså bli möjligt att leva upp till målsättningen i övriga ärenden. : Detta principförslag till omorganisation av invandrarverketframställdes av dig . Hur tycker du att ditt förslag har behandlatsdärefter av regeringen? Blev det som du tänkte? ChristinaRogestam: Organisatoriskt följer ministern helt och hållet mitt 1988/89:KU30 förslag. Däremot har jag inte rikfigt fått de resurser sominvandrarverkets Bilaga B 13 styrelse enhälligt begärde i sinanslagsframställning, vilken har behandlats i den proposition som ligger påriksdagens bord. : Det handlar alltså om pengar? : Pengar och personal. UUa : Vad har egentligen detta tillfälligabeslut att alla som kom före skulle få stanna betytt förhandläggningen? Ärendena skall ju ändå prövas, eller hur? : Det berörde ungefär 3 000 ärenden somlåg på invandrarverket, antingen genom att vi fortfarande höll på med prövningi grundärendet eller att vi hade fattat ett beslut i grundärendet som sedanhade överklagats. Vår målsättning var att klara av dessa ärenden under januarioch februari, och det har vi i princip gjort. Genom det förenklade förfarande som beslutet innebar hardet alltså varit möjUgt att klara denna genomgång betydligt snabbare än vad detannars skulle ha varit möjligt. Vi slipper framför allt att få tillbaka ettantal ärenden i överklagandeskedet och i verkställighetsskedet. : Kan du säga hur många av dessa ärendensom inte är avgjorda? : Storleksordningen är ett tiotal. Detrör sig då om ärenden som handlar om misstänkt kriminalitet eller liknande, därvi alltså väntar på inlagor från polismyndigheten och den typen avpolisutredningar. Övriga ärenden är avgjorda, och de har berört 4 500 personersom har fått fillstånd att stanna i . UUa : Gör invandrarverket någon form avuppföljning av de människor som man ut- eller avvisar? : Den enda gång vi har gjort det är ianslutning till den lista från riksdagsledamoten som lämnades in förnågot år sedan, och där vi då blev ombedda att följa upp. i///a PeWe«5o/i; Ja, detta var aktuellt till förra åretsgranskning, Jag skall inte gå in på några enskilda fall här, men bland deärenden som har anmälts till oss tar man upp en speciell grupp, nämligenpalesfinierna, där man har ifrågasatt särbehandling. Hur ser organisationen ut på invandrarverket? Har manvissa specialister på länder och områden, eller sköter alla handläggare allasorters ärenden? : har vi en organisationmed nio sektio ner, vilka är länderindelade. , , m.fl. länder ligger i sektion nr 9, där vi har specialister på dessa områden. De gör utredningar och bearbetningar, och de har de informationer som vi har från 318 UNHCR,ambassader och all annan tillgänglig informafion från området. 1988/89:KU30 Det är meningen att de skall vara väl inlästa. : Om man nu har speciella grupper somhandlägger ärenden som rör personer från särskilda länder, hur undviker man attdet utvecklas oHka praxis inom de oHka enheterna? : Genom att vi har ett system sominnebär att när ett beslut av invandrarverket överklagas föredras det allfidför högre chefer. På det sättet har byråledningen ett ansvar för att se tillatt den praxis som fillämpas inom varje sektion är i enlighet med den praxissom är fastlagd av regeringen. : Det systemet fungerar bra, tycker du? : Vad som varit vårt problem är att detblivit mycket hård belastning på byråledningen. Detta är ett av de problem somvi nu försöker komma till rätta med i den nya organisafionen genom att allmänthöja kompetensen hos våra medarbetare och att ha fler personer som harmöjlighet att fatta den här typen av beslut. : Jag avser då att gå in på ärendena som JOhar granskat. Dessa avgjordes före din tid inom verket, men JO gör ju ganskaallmänna uttalanden där han kritiserar bl.a. den praxis som han säger är"betingad av olika praktiska förhållanden". Har du någon uppfattningom vilka de prakfiska förhållandena skulle vara? : Man kan tänka sig att det handlar omresursbrist eller liknande. Du har ingen annan förklaring? : Jag vet faktiskt inte vad JO syftarpå. : Kan man säga att du som generaldirektörhar bra grepp om den praxis som tillämpas inom invandrarverket? : Jag har under det här året försökt attskapa mig en bild av hur praxis tillämpas på olika områden. Jag har även haftdiskussioner med byråledningen om olika speciella områden, där det har funnitsanledning att gå in och titta och diskutera mot bakgrund av att vi har ettstort antal ärenden eller att det hänt någonting speciellt. Men jag måsteerkänna att jag under det här första året satt som högsta prioritet attgenomföra omorganisationen. Jag har lagt ned mycket stor del av min arbetsfidpå organisationen, på att få ordning på statistik och förbättra det praktiskaflykfingmottagandet. : Har du någonsin diskuterat praxisfrågormed invandrarministern? : Har ni då någon form av överläggningar omvilken praxis som skall fillämpas? ChristinaRogestam: Jag har ordentligt diskuterat /89:KU30praxisfrågor med honom , och det har då handlat om BilagaB 13 . I första omgången tog verket upp denna fråga för attresonera orh en möjlig justering av praxis. var efter ettstyrelsebeslut , där verket föreslog att man skulle justera praxis avhumanitära skäl när det gällde barnfamiljer. Senaste gången var i anslutningfill regeringens beslut om fillämpningen av den tillfälligaändringen av asylpraxis för dem som ansökt om asyl före . : Tycker du att du får gehör för dinasynpunkter från regeringshåll? : Regeringen antog slutgilfigt en annanmodell än den som verket hade förespråkat. : Inte den som du tyckte var bäst? : Har du somgeneraldirektör på något sätt känt dig påverkad av regeringen? Tycker du attden försöker styra ditt handlande? : Nej, jag är nog inte så lättstyrd. : Skall jag tolka det som att den harförsökt? : Nja, vi har mest fört diskusssionerdär det har gällt pengar för att hantera verksamheten nu inför ochinför omorganisationen. Då är det som bekant inte allfid så lätt att få gehörför sina åsikter. : Har du tyckt att. regeringenutövat någon otillbörlig påtryckning på dig som generaldirektör? : Svaret är nej. : Jag återgår till de ärenden som granskatsav JO. Polisen och invandrarverket skall ju göra samma bedömning vidöverlämnande av ärenden. Jag syftar då på innebörden av begreppen"uppenbart orikfig" i 33 § utlänningslagen och på "lämnas utanavseende" i 34 §. Är det ofta kontroverser mellan polisen ochinvandrarverket när det gäller dessa frågor? Brukar man komma till ohkauppfattningar? : Det kan jag inte svara på, eftersomjag inte deltar i den typen av diskussioner. : Det är klart att vi ibland har olikauppfattningar på det sättet att invandrarverket ändrar polismyndighetensbeslut, dvs. om polisen har anmält ett avvisningsbeslut kan invandrarverketsbeslut bli att ta över ärendet, därför att vi inte har delat polismyndighetensuppfattning. : Förekommer det någonsin att man mellaninvandrarverket och polisen resonerar om dessa frågor, att man har något slagsgemensamma seminarier? BengtRanland: brukar vi i samråd med rikspolissty- 1988/89:KU30 relsen ha seminarier för vidareutbildning av poliser som sysslar med Bilaga B 13 utlänningsärenden. Det är klart att i dessa sammanhang tar vi från invandrarverkets sida upp den här typen av frågor. : Inledningsvis sade du, , att detinte finns något sådant tryck som JO uppfattat skulle finnas på polisen attinte överlämna ärenden till invandrarverket. Varifrån kan JO ha fått denuppfattningen? : Det vet jag inte. : Du har ingen uppfattning om vad somskulle kunna ligga bakom ett sådant ändå ganska starkt uttalande frånjustifieombudsmannen? : Nej, under det år jag kan överblicka iverket har det inte förelegat något sådant tryck. : Vi har ju tidigare haft statistikfrågornauppe - också du nämnde dem. Kan man numera lita på invandrarverkets statistik? : Jag önskar att jag kunde svara ettobetingat ja på den frågan, men jag vågar inte riktigt. Vi har vidtagit ettantal åtgärder för att rätta fill de fel som förra vårenfanns i statistikprogrammet och för att få ett så gott grepp som möjligt om denstatistik vi har. : När tror du att man kan svara ja på denfrågan? : Jag hoppas att det blir snart. Hans Nyhage: Inledningsvis nämnde du att det kan dröja upptill ett ärende överlämnas till invandrarverket. Vilkaförklaringar har du till detta dröjsmål? : Jag sade att det kunde dröja, men detgör det inte längre, eftersom polisen fick extra resurserför att städa av sina balanser. Polisen har gjort ett jättefint arbete underdet gångna halvåret, och är i princip en månad den längsta tiden hos polismyndigheteninnan vi får ärendet. berodde dröjsmålet bl.a, på att det intefanns tillräckligt med polisresurser för att klara dessa utredningar. Vi hadeockså - och har - ett antal s.k. slussförläggningar-fillfälligaförläggningar-belägna i polisdistrikt där det redan från början stod klart attpolisen inte hade någon möjlighet att avdela resurser för utredningar. Där sattalltså asylsökande och väntade utan att någonting händetills de kunde flyttas över till en förläggning belägen i ett polisdistrikt,där det fanns resurser för att göra utredningar. Men det är detta som vi kommeratt kunna komma till rätta med genom den nya organisationen. Hans Nyhage: Det var helt på polissidan som dröjsmåletberodde? : Nej inte helt, men den bidrog. Det varden sammanlagda tiden i väntan på polisutredningarna och handläggningstiden påinvandrarverket som har gett dessa mycket långa handläggningstider. 21 1988/89. Nr 30 Bilagedel B HansNyhage: Vad har man nu just för handläggningstider /89:KU30 på invandrarverket? : Vi är klara med alla ärenden därinresa har skett före . Vi håller nu på för fullt med dem somkom . Vi brukar ligga på ungefär . Det är också densenaste siffran som vi har. Hans Nyhage: Såvitt jag förstår är målsättningen tvåmånader. : Ja, den är t.o.m. att vi skall kunnaklara , nämligen de som är klara fall. För ögonblickethar vi en försöksverksamhet på för att lära oss införomorganisationen . Det visar sig att med det samspel mellan polisenoch den personal från tillståndsbyrån som finns på håller den nyamodellen. Det går att få ned tiderna på det här sättet. Hans Nyhage: Kan du möjligen se något samband mellan enkort handläggningstid och rättssäkerheten? : Jag tror att rättssäkerheten blirstörre med en kortare handläggningstid, dels för att då grundar sig bedömningenav ärendena på de skäl som den sökande har när han kommer till landet, delsdärför att det då rör sig om färska uppgifter. Självfallet får det inte gå förfort. I de ärenden där det behövs en utredning, biträde av ett juridiskt ombudeller där vi behöver skaffa information från UNHCR eller från en ambassad måstedet naturligtvis få ta . Hans Nyhage: Såvitt jag förståravvisar du helt att polismyndigheten skulle . vara utsatt för någon sortspåtryckning. Jag antar att det var rätt uppfattat? Hans Nyhage: JO har ju också framfört en annan kritik. "Att som polismyndigheten i och statens invandrarverk har gjortmot bakgrund av gällande lag och uttalanden i förarbeten hävdat att de skäl somåberopas av en person som kommer från en av världens politisktmest instabila och av krigshandlingar drabbade regioner, och som visat att hantidigare deltagit i strid där kan lämnas utan avseende, skulle det enligt minmening närmast betraktas som lagtrots." Så säge till detta? : Jag har noterat denna mycket starkaskrivning från JO, och det är ett skäl till att vi gör en förnyad genomgångsektion för sektion av praxis vid direktavvisningar. Men även när det gällerdirektavvisning förhåller det sig så att ärendena prövas individuellt. Det ärdet som mina medarbetare har försökt att göra. Hans Nyhage: Men den reaktion som man på invandrarverkethar med anledning av detta vittnar kanske ändå om att det finns skäl för JO:skritik? : Det är ju alltid lättare att görabedömningar i efterhand, när man har mera på bordet, än vad det är just när manbefinner sig i en situation där man måste avgöra vad som är rätt eller mindrerätt. Men jag vill hävda med bestämdhet att det hänt mycket på invandrarverketmellan hösten 1987 ochslutet av , då vi fick del av JO:s krifik. Som jag 1988/89:KU30inledningsvis sade har vi på eget initiativ-vilket är självklart, eftersom detär Bilaga B 13 vår skyldighet - samlat ihop ett antal av regeringens besluti den här typen av ärenden och dragit konsekvenserna av dem. Detta gjorde vialltså . Hans Nyhage: Jag noterar att detta hände före din tid,vilket du också inledningsvis nämnde. Har du någon uppfattning om i vilkenomfattning som personer kommer hit utan pass och som har anknytning till enterroristorganisation? Hans Nyhage: Ingen uppfattning alls? Är det inte ganskaallvarligt att man inte har någon uppfattning om en så allvarlig sak? : Vad vi vet är ju antalet som kommerutan handlingar, framför allt till . De utgör av dem som kommer.Men jag har ingen uppfattning om hur många av dem som kommer utan handlingarsom skulle ha någon sådan anknytning. Hans Nyhage: Kan du säga att det görs någonting för attförsöka få klarhet, och i så fall vad? : Polisen utreder ju och försöker klaraut detta. Frågan om att ge bättre möjligheter till,polisen att göra sitt jobbkommer upp i det nya förslaget till lag. För vår del gör vi egentligen inte så mycket förrän någraår senare, när dessa personer dyker upp såsom sökande till svensktmedborgarskap: Då lägger vi ett mycket starkt tryck på att försöka få framhandlingar som visar vilka personer de är. Hans Nyhage: Vi har i pressen kunnat se att det finnssignaler om att det finns terroristorganisationer i . Har du någonuppfattning om och kommentar till detta? : Nej, jag har också läst tidningarna. Hans Nyhage: Du har ingen synpunkt på vad som görs, som duhär kan delge oss? vi arbetar inte särskilt mycketmed terroristfrågor på invandrarverket. Jag har uppfattat att det faller underpolisens ansvarsområde att utreda och följa upp dessa frågor. Vi granskarenskilda ärenden, och i den mån det kommer fram någonting som skulle kunna tydapå något sådant utgår jag ifrån att vi tar kontakt medpolismyndigheten. Hans Nyhage: Har det i någon mån kommit fram någonting? : Jag kan inte svara. Betigt Ranland: Vi har haft mycket fåärenden enligt terroristlagen. Men det har ju förekommit några fall. Hans Nyhage: Jag avslutar med följande fråga: Görs detnågonting för att öka organisationers och enskildas möjligheter att ansvara förflyktingmottag- 323 ChristinaRogestam: Vi försöker på olika sätt att hitta bra former /89:KU30 samverkanmed frivilligorganisationer, kyrkor och samfund. Vi försöker Bilaga B 13 framförallt att stödja alla aktiviteter där det handlar om att delta i det Det är ju ändå på det området som det storaarbetet skall göras när det gäller integreringen i det svenska samhället. Det ärviktigt att flykfingarna får hjälp och stöd så att de kan komma in samhället,få vänner, komma i gång med arbete och studier, m.m. På förläggningarna är det t.ex. fullt möjligt förfrivilligorganisationerna att komma in, ordna program och ha direkt kontakt medde asylsökande. Vi för också en diskussion med frivilligorganisationer som harintresse av att nu komma in på de fyra utredningsslussarna. Jag tror att viskall kunna hitta bra former för den samverkan. driver Röda korset förläggningar. De har fyrastycken förläggningar. Förläggningar skall vi ju egentligen inte ha. Dethandlar i stället om att så snabbt som möjligt klara ut frågan om enasylsökande skall ha rätt att stanna i eller inte. Sedan skallvederbörande få en plats i en kommun och komma i gång i det svenska samhället.Just nu har vi alldeles för många förläggningar. Vi har 60 stycken medtillsammans ungefär 15 000 platser. är således störstahotellkedja. I den framtida organisationen har vi räknat med att ha 18 fastaförläggningar. Vi räknar med att invandrarverket självt skall driva dem. : Jag skulle vilja ta upp några frågorsom vi har haft uppe tidigare i . Först vill jag ta uppfrågan om barn i förvar. Hur många barn togs i förvar ? : Det kan jag inte svara på. : har uttalat att man särskiltskall följa upp dessa beslut om förvarstaganden, eftersom sådanaförvarstaganden endast skall göras när det föreligger särskilda skäl. Har maningen uppfattning om hur många barn som togs i förvar 1988? : Jag har i varje fall inte den siffranaktuell, nej. : Finns det inte heller någon som tänkerutarbeta statistik på detta område? : Jag får samråda med RPS undereftermiddagen. : beslutade likaså att manskulle ta fram en praxissamling när det gäller asylsökningsärenden. Att detinte finns en sådan har vi också klagat på ifrån konstitufionsutskottet.Arbetar invandrarverket med att ta fram en sådan praxissamling? : Vi förbereder oss för att göra detfr.o.m. den 1 juH. : Arbetet skall alltså påbörjas den 1juli? : Vi byter lag . Det är dåangeläget att arbetet anknyter till den nya lagen. : Får vi en sådan praxissamling då? ChristinaRogestam: Vi har i anslagsframställningen begärt resurser för att 1988/89:KU30 kunna redovisa gällande praxis på ett bättre sätt än . : Har regeringen gett verket någotuppdrag att ta fram en praxissamling? : har vi inte fått någotuppdrag. Det här fanns berört i propositionen 1983/84. : har uttalat sig för att detskulle tas fram en sådan praxissamling. Ni har således inte fått något sådantuppdrag? : har vi intefått något sådant uppdrag. : Jag skulle sedan vilja ta upp deensamma barnen. Jag har själv följt barn i , som finns i ett kollektiv.Det gäller iranska barn. Från början var det 18 barn. De flesta är pojkar. De kommer helt ensamma till och söker asylhär. Vissa av barnen har varit här . Det tog mycket lång tidinnan de över huvud taget fick sina ärenden hanterade av polisen. Det dröjdeupp innan vissa av dem kom till första utredning. Detta tyckerjag personligen är en oanständigt lång väntetid för ensamma barn som befinnersig i en mycket svår situation. Till saken hör att det här kollektivet i ligger iett prostitutionskvarter, med pojkprostitution, knarkförsäljning och annatprecis runt hörnet. Det är en direkt olämplig miljö för dessa barn att vistasi. De har suttit och väntat så som påatt få sina beslut i vissa fall. Andra har kommit något . I två fall har invandrarverket meddelat beslut omutvisning, trots att barnen kom före . De borde hainbegripits i det beslut ifrån regeringens sida som innebär att de skulle fårätt att stanna i om inte särskilda förhållanden föreligger.