bet · GC01UU18 · 1988-12-31 00:00:00 — Verksamheten inom de ämnesinriktade delposterna bör enligtpropositionen omfatta insatser med anknytning till det långsiktigautvecklingssamarbetet, såväl bilateralt som multilateralt. Befolkningsfrågornas nära samband med såväl miljö somkvinnors hälsa uppmärksammas allt mera. Det finns ett stort antalorganisationer som bedriver verksamhet med relevans för detta samband.Regeringen föreslår därför attdelposterna för hälsovård, befolknings- och kvinnofrågor ges ökad ,q. Regeringen har för budgetåren 1988/89-1990/91 utfäst 60milj.kr. /89:UU18 forskning om aids och tropiska sjukdomar. Förinnevarande budgetår har 20 milj.kr. Medlen disponeras av SAREC.Forskningsprogrammet skall genomföras i internationell samverkan och målet äratt få fram läkemedel och vaccin mot aids och tropiska sjukdomar. Samarbete på kultur- och massmediaotnrådet utgör enligtpropositionen ett viktigt komplement till det mer tekniskt och ekonomisktinriktade biståndet. Kulturstödet skall bl.a. främja ett folkligt deltagande ikulturlivet medan stödet till massmedia skall ges till uppbyggandet ochutvecklandet av främst press och radio men också nyhetsbyråer i u-länder.Regeringen finner ökade satsningar på kultur- och massmediaområdet motiverade. Inför innevarande budgetår inrättades en särskild delpostför främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. Riktlinjer för verksamhetenunder delposten har utarbetats. Regeringen tillmäter främjandet av mänskligarättigheter och demokratisk utveckling fortsatt stor betydelse. Frågandiskuteras mer i detalj i propositionsavsnittet Prioriteringar i Sverigesbistånd (s.66-68). Stöd från delposten försöksverksamhet och metodutvecklingbör enligt propositionen i första hand ges för insatser i programländer.Anknytning till sektorer där SIDA har betydande aktiviteter och behov böreftersträvas. Regeringen noterar att SIDA finner att förstärkningen av densvenska resursbasen är en viktig komponent i arbetet. Från delpostenfinansieras även stöd till det internationella programmet om socialaaspekter på ekonomisk anpassning. Regeringfen beräknar medelsbehovet under Särskilda programtill 328 milj.kr. Särskilda program är som framgår avpropositionen tänkt att vara ett komplement till i första hand övrigt biståndgenom SIDA. De insatser som skall finansieras över anslaget skall göras påområden där nya angreppssätt söks eller där nya behov gör sig gällande.Regeringen föreslår ett medelsbehov uppgående till 328 milj.kr. föreslår i motion U202 att ytterligare 20milj.kr. jämfört med regeringens förslag skall anslås till posten Särskildaprogram och användas till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter.Miljöpartiet föreslår i motion U219 ett påslag på 100 milj.kr. tillanslagsposten med särskild inriktning på kvinnors situation. Utskottet får med anledning av ovanstående motioner erinraom att såväl demokrati och mänskliga rättigheter som kvinnor är högtprioriterade områden inom det svenska biståndet. Som ovan påpekats är dockanslagsposten Särskilda program tänkt som komplement till övrig verksamhet.Vad gäller kvinnoaspekter skall dessa integreras i biståndsverksamheten ochtyngdpunkten av kvinnoinsatserna ligger inom landprogrammen; 1 sinanslagsframställning /90 har SIDA beräknat delposten mänskligarättigheter och demokrati till 15 milj.kr., dvs. en ökning jämfört medinnevarande budgetår om 1,5 milj.kr. För delposten kvinnofrågor beräknas ett behovom 14 milj.kr., dvs. en ökning om 2,9 milj.kr. Som utskottet har . 1988/89:UU18 anfört tidigare är den fördelning av anslagsposten Särskilda program mellan olika ändamål som anges i SIDAs anslagsframställning inte den slutgiltiga. Möjlighet finns för omdisponeringar, t.ex att tilldela kvinnobiståndet ytterligare utrymme på bekostnad av någon annan delpost. Utskottet anser att anslagsposten fått en storlek som ärväl avpassad med hänsyn till planerade och förväntade insatser. Därmed avstyrks yrkande 43 i motion U202 och yrkande 3 imotion U219. 1 motion U218 accepterar moderata samlingspartietregeringens förslag till anslag men finner det oacceptabelt att fördelningen avmedlen inom anslaget beslutas senare av regeringen utan något reellt inflytandefrån . inflytande över biståndsmedlens inriktning fårenligt (m) inte gå förlorad. Särskilda program är enligt utskottetsuppfattning tänkt att kunna användas inom områden där nya angreppssätt sökseller där nya behov gör sig gällande. Detta framgår av de olika områden somingår som delposter, t.ex. aids-bekämpning, demokratisk utveckling ochmänskliga rättigheter samt kvinnofrågor, för att bara nämna några avdelposterna. Försöksverksamhet och metodutveckling är ytterligare ett områdeinom anslagsposten som visar på dess karaktär. skall finansieranytänkande, nya angreppssätt, tvärsektoriella insatser m.m. Ett exempel som gesi propositionen är sambandet mellan befolkningsfrågor, miljö och kvinnorshälsa. framgår det klart av propositionen attverksamheten inom de ämnesinriktade delposterna skall omfatta insatser medanknytning till det långsiktiga utvecklingssamarbetet, såväl det bilaterala somdet multilaterala. Det framförs vidare att stödet till metodutveckling ochförsöksverksamhet i första hand bör ges för insatser i programländer. Samtligadessa insatser görs pä biståndsområden vars innehåll och utveckling riksdagenhar inflytande över. Utskottet ser ett värde i att de medel som disponerasunder anslagsposten kan användas flexibelt. Denna flexibilitet gör att det intealltid i förväg går att exakt bestämma medelsfördelningen inom anslaget. Genomatt parlamentariker är representerade i anser dock utskottetatt politiskt inflytande över medlens användning är tillfredställandetillgodosett. Med det ovan anförda avstyrks yrkande 25 i motion U218(m). I motion U229 (vpk) föreslås att anslår 20milj.kr. till UNESCOs arbete för de mänskliga rättigheterna. UNESCOs program för fred, internationell förståelse,mänskliga rättighe ter och folkens rättigheter har i organisationens budget 1988/89 tilldelats ca 35 milj.kr. Vid höstens styrelsemöte skall målen för UNESCOs 106 budget ochprogramprioriteringen inför fastslås. 1988/89:UU18 Under generalkonferensen som därpå följer antas organisationens budget för1990-1991. Enligt vad utskottet erfar har UNESCOs generalsekreterare uttalatsitt stöd för ökade satsningar på området mänskliga rättigheter. Utskottet välkomnar den ökade roll som försvaret av demänskliga rättigheterna kan komma att spela även i UNESCOs verksamhet. Det äremellertid nu enligt utskottets uppfattning för tidigt att anslå medel tillförslag som ännu inte antagits av UNESCOs generalkonferens. Därmed avstyrks yrkande 43 i motion U229 (vpk). 4.8 Rekrytering och Utbildning avfältpersonal Propositionen(s. 114) Enligt propositionen skall anslagsposten användas förrekrytering av biträdande experter, volontärer och Junior ProfessionalOfficers inom FN-systemet, för rekrytering av biträdande experter inom debilaterala programmen, för aktivering av den svenska resursbasen, för s.k.mindre fältstudier samt för rekrytering och utbildning av fältpersonal. Regeringen förordar att 81 milj.kr. kommunisternamotsätter sig i motion U229 att SIDAs resursbas minskas och ersätts medpersonal som är anställd vid konsultföretag och som kontrakteras av SIDA. 1stället hävdar (vpk) att det är viktigt att den svenska resursbasen stärks.Anslaget för rekrytering och utbildning av fältpersonal bör därför enligt (vpk)inte höjas som föreslås i budgetpropositionen utan kvarstå på innevarande årsnivå, dvs. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion U229att SIDAs resursbas inte skall minska i tider av ökade anslag och uppgifter.Utskottet anser också att SIDA för uppgifter av myndighetskaraktär inte skallbehöva anlita konsulter. Detta framfördes i förra åi-ets betänkande (UU1987/88:20). under C 2. Rekrytering och utbildning av fältpersonalgäller dock inte SIDAs egen personal utan experter, volontärer etc. inomFN-systemet, biträdande experter inom de bilaterala programmen m.m. I den måndessa personer rekryteras från t.ex. konsultföretag stärks enligt utskottetsuppfattning också den svenska resursbasen. Det viktiga är enligt utskottet att lämpliga personerrekryteras oavsett varifrån dessa kommer. Det styrande är alltid u-ländernasbehov. Härmed avstyrks yrkande 32 i motion U229 (vpk). I motion U218 (m) föreslås att 5 880 milj.kr. För samma anslag yrkar (vpk) i motion q-, U229 påatt 6 151 milj. kr. skall ställas till förfogande. Utskottet har i det föregåendeföreslagit att anslagsposten Särskilda miljöinsatser skall höjas 1988/89:UU18 med 100 milj.kr. utöver regeringens förslag. Därmed bör anslagetför utvecklingssamarbete genom SIDA för /90 uppgå till 6 190milj.kr. Utskottet avstyrker därmed de liigre totalbelopp förutvecklingssamarbete genom SIDA som föreslås i yrkande 30 i mofion U218 (m) ochi yrkande 39 i motion U229 (vpk). Andra biståndsprogram (C 3) Propositionen (s. 114-132) Under anslaget anvisas medel för u-landsforskning genomstyrelsen för u-landsforskning (SAREC), tekniskt samarbete och u-krediter genomBeredningen för internafionellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS),gäststipendieprogram genom , främjande av exportgenom Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD), industriellt samarbete genomFonden för industriellt samarbete med (), projektbistånd tillvissa samt medel för särskilda insatser i skuldtyngda . Andra biståndsprogram budgetåren 1988/89-1989/90(milj. ändring 1989/90 -1-35,0 BITS verksamhet, därav -(- 70,0 (170,01 (210,0) (-(-40,01 (370,0) (400,0) (-1- 30,0) -(-0,8 (72,0) (25,0) Utredningar m. m. -(- 283,1 (1) Finansiering med reservationsmedel under u-krediter Teknisktsamarbete och u-krediter 1988/89:UU18 Det tekniska samarbetet genom BITS är enligt propositionenett flexibelt instrument som möjliggör insatser i olika former som kan anpassastill mottagarländernas behov och utvecklingsnivå. I kretsen av ett 20-talsamarbetsländer ingår främst länder med vilka ingått samarbetsavtal,men också några tidigare programländer för SIDA och länder som av statsmakternabedömts som lämpliga för samarbete genom BITS. Regeringen anser att det är motiverat att öka stödet tilldet tekniska samarbetet. Insatserna inom det tekniska samarbetet har utvecklats iriktning mot lite större och mer komplexa projekt, som kräver längreplanerings- och genoniförandetid. I enlighet med bemyndigande fårBITS utfästa två gånger anslaget under ett budgetår för tekniskt samarbete(prop. 1987/88:100, bil. 5, UU 20, rskr. Regeringen förordar en medelsramför tekniskt samarbete om 210 milj.kr. för /90 vilket innebär enökning med 40 milj.kr. BITS bör enligt propositionen få ta i anspråkerforderliga medel för konsulter, bl.a. för granskning av projektförslag,utvärderingar och till utveckling av administrativa system. För att ökaallmänhetens kännedom om BITS verksamhet bör medel under det tekniskasamarbetet också tas i anspråk för information. BITS bör även få bemyndigandeatt under /90 utnyttja 20 milj.kr. av reservationen föru-krediter för utbildnings- och företagsledningsinsatser inom SWEDFUNDsverksamhet. Genom u-krediter överförs, enligt propositionen,finansiella resurser på förmånliga villkor för att finansiera svenska varor ochtjänster i projekt som prioriteras av låntagarlandet och som BITS bedömer fåbetydande utvecklingsfrämjande effekter för landet. Utfästelse om u-kreditgörs som regel i samband med att ett svenskt företag lämnar anbud på ettprojekt. Krediten kan utnyttjas först när ett kontrakt har vunnits iinternationell konkurrens. De höjningar av den s.k. förmånlighetsgraden iu-krediterna som genomförts i enlighet med överenskommelser mellan flertalet syftar till att understryka krediternas karaktär av biståndspolitiskt instru ment och motverka en osund exportkonkurrens med användande av bistån(lsmedel. Den stora ointecknade reservationen under anslagspostenför Urkrediter ger enligt propositionen utrymme för ökade åtaganden ochutbetalningar, också med hänsyn tagen till att höjningen av lägstagåvoelementet ökar biståndskostnaden för krediterna. Mot denna bakgrundföreslår regeringen att 400 milj.kr. anvisas för gåvoelement i u-krediter /90. Det innebär en ökning med 30 milj.kr. jämfört medföregående år. IMPOD 1988/89:UU18 Regeringen föreslår att . ställs till förfogandeför IMPODs verksamhet. Importkontorets verksamhet finansieras huvudsakligenöver anslaget E 6. Även från anslaget C 2 har särskilda medel tilldelats IMPODför satsningar i södra . beslutade (prop. 1987/88, bil. 5, UU20, rskr. 226) om inrättande av anslagsposten Projektbistånd till vissau-länder. anvisades för verksamheten under /89.Riksdagen konstaterade att det kan finnas behov av att från.svensk sida gå inmed särskilda insatser i vissa för att markera vårt stöd till ett landi ett kritiskt skede där utgången kan bli avgörande för framtidautvecklingsmöjligheter. Svenska insatser kan t.ex. verksamt bidra till attfrämja en utveckling i demokratisk riktning. Stödet bör vara projektorienterat och avse väj definieradeinsatser som skall genomföras av biståndsmyndigheterna eller andra svenskaeller internationella biståndsorgan. har regeringen beslutat om stöd till ,och . För rehabilitering av industri har 10 milj.kr.anvisats från denna anslagspost till Östafrikanska . Regeringen finner att de anvisade medlen under anslagetutgör ett värdefullt komplement till annat bistånd. Genom snabba beslut harangelägna önskemål om insatser i länder utanför programlandskretsen kunnattillgodoses. Möjligheten till sammanhållna stödinsatser är värdefull. Regeringenförutser att finansiering över anslagsposten blir aktuell för fortsattainsatser i , och . Nya initiativ kan blimotiverade även i andra länder och regioner. föreslås förProjektbiständ till vissa under /90 enligt deriktlinjer som antog , Särskilda insatser i skuldtyngda länder Växande skuldbördor har undergrävtutvecklingen i många . Skuldkrisen utgör ett allvarligt hinder förländernas möjligheter att mobilisera de resurser som behövs för att genomföranödvändiga strukturreformer och lägga grunden för långsiktig ekonomisk ochsocial utveckling. Särskilt utsatta är de fattigaste, skuldtyngda länderna iAfrika, men också för många medelinkomstländer, främst i , utgörskuldkrisen ett allvarligt utvecklingshinder. Skuldkrisen kommer enligtpropositionen länge än att vara ett centralt problem för utvecklingen. Bred samstämmighet råder bland i-länder att åtgärder krävsför skuldlätt nad och stöd för ekonomisk anpassning i de fattigaste och mest skuldtyngda . 1 arbetet med att driva dessa frågor har spelat en aktiv roll. Genom att medel avsatts i biståndsbudgeten för dessa ändamål har haft en beredskap att bidra till att samordnade aktioner kommit till 110 Förde fattigaste länderna har vissa framsteg gjorts, men ytterligare 1988/89:UU18 åtgärder kommer att bli nödvändiga . och , som ifrågorom skuldkrisen och ekonomiska strukturanpassningsprogram spelar mycketviktiga roller, tog flera initiativ för de fattigasteländerna. Valutafonden inrättade den särskilda s.k. utvidgade fonden förstrukturanpassning (ESAF), som används för att med lån på mjuka villkor stödjaanpassningsprogram i fattiga . Till denna har godkänt enutfästelse på 150 milj.kr. under fyra budgetår /91 attanvändas för räntesubventioner. En första utbetalning gjordes under budgetåret1987/88. har ökat sina insatser, särskilt för defattiga och skuldtyngda länderna i . hölls ett förstamöte tillsammans med givarländer för att mobilisera ett ökat biståndsflöde tillstöd för strukturanpassning i dessa länder. Det resulterade i det tidigareomnämnda särskilda programmet för (SPA). Under /88beslutade regeringen om ett bidrag till SPA på totalt 150 milj.kr. försainfinansiering med i fem länder: (48 milj.kr. ),Mogambique (42 milj.kr. ), (20 milj.kr. ), (20 milj.kr.). ochUganda (20 milj.kr.). För /89 har regeringen beslutat om ettbidrag för samfinansiering om sammanlagt 120 milj.kr., fördelat på (60 milj.kr. ), (30 milj.kr. ), (20 milj.kr.) samt Sao Toméoch Principe (10 milj.kr. Som ytterligare bidrag till SPA.har /89utfäst ett bidrag om 105 milj.kr. för att underlätta betalning av vissaVärldsbanksskulder. Det är en följd av att och de övriga nordiskaländerna i fått gehör för ett särskilt förslag till skuldlättnadför de fattigaste länderna. Bidraget är fördelat på (60 milj.kr. ),, och Östafrikanska gemenskapen (10 milj.kr. vardera), samt utanförAfrika , och Sri Länka (5 milj.kr. 1 den s.k. omförhandlas de u-landsskulder somär offentligt garanterade i långivarländerna. I innebär dettafordringar som garanterats av exportkreditnämnden (EKN). har tidigare genomsärskilda insatser med biståndsmedel lyft av sådana fordringar på några av defattigaste och mest skuldtyngda länderna i , däribland Tanzania.Mozambique och . Enligt propositionen har drivitskuldlättnadsfrågor också när det gäller u-landsskuld som inte är garanterad ilångivarlandet. Sådan privat skuld säljs mellan fordringsägare tillpriser betydligt under skuldsedlarnas nominella värden. Olika metoder prövasnu för att hjälpa att tillgodogöra sig marknadens diskontering avskuldernas värde. Det handlar om återköp och byten av fordringar ("debtbuy backs" och "debt swaps"). har främjat sådanmarknadsbaserad skuldlättnad, bl.a. genom att under innevarande budgetår bidramed 10 milj.kr. till en fond för återköp av skulder till privatalångivare. Fonden, som sköttes av Valutafonden, var ett första försök att i ettmultilateralt samarbete genomföra skuldåterköp. Det ledde till att hälften avBolivias skulder till privata kreditorer kunde återköpasoch annulleras till en kostnad motsvarande av skuldernas '' har i olika internationella sammanhangunderstrukit skuldkrisens /89;UU18 allvar och sökt främja internationelltsamordnade aktioner för särskilt de fattigaste länderna, enligt vad som framgårav propositionen. möjligheter att självt utfästa bidrag har varitviktiga för att få sådana aktioner till stånd. har settett genombrott för flera skuldlätt-nadsinitiativ. Från initiativ tillöverenskommelse och utbetalning krävs emellertid , vilket lett tillrelativt stora reservationer under de båda budgetåren 1986/87och 1987/88. /89 har anslagit 470 milj.kr. Sammantaget innebärredan gjorda bidrag och utfästelser att merparten av de medel regeringendisponerar för särskilda insatser i skuldtyngda förbrukas. För /90 har redan godkänt (prop.1987/88:100, bil. 5, UU 20, rskr. 226) ett bidrag till Valutafondens utvidgadestrukturanpassningsfond (ESAF) på 150 milj.kr. Regeringen förutser fortsatt behov av särskilda bidragtill skuldtyngda länder som genomför ekonomiska återhämtningsprogram. Bidragkommer att ges främst inom ramen för med andra givare samordnade insatser. Iförsta hand förutses fortsatta bidrag i anslutning till särskildaprogram för (SPA). Generellt betalningsbalansstöd - liksom varubiståndet -bör enligt propositionen kunna utnyttjas flexibelt för angelägen import,förutsatt att mottagarlandet för en sådan ekonomisk politik att ettreformprogram kan genomföras. En möjlighet är också att användabetalningsbalansstödet till insatser inom sociala sektorer, där utökadeinsatser ofta behövs för att mildra effekterna av den ekonomiska krisen ochanpassningsprogrammen. Regeringen finner det angeläget att kan fortsättaatt bidra till särskilda insatser i skuldtyngda länder. Eftersom större delenav stödet lämnas inom ramen för insatser samordnade med andra givare äremellertid de exakta användningsområdena svåra att förutse. Även särskildabilaterala insatser i programländer eller andra länder bör kunna övervägas,t.ex. för att ta initiativ till insatser som kan utgöra betydelsefullakomplement till gemensamma aktioner. har viktiga genombrottskett i hanteringen av de fattiga ländernas skuldproblem. Enligt propositionenbör fortsätta att här spela en pådrivande roll. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att 640 milj.kr. anvisasför /90 för särskilda insatser i skuldtyngda . Tekniskt samarbete och u-krediter Uppgiften för BITS (Beredningen för internafionellttekniskt-ekonomiskt samarbete) är dels att administrera det tekniska ochekonomiska samarbete har med ett antal , dels att stå föru-kreditgivningen. Regeringen föreslår att BITS tilldelas 210 milj.kr. nästabudgetår för det tekniska samarbetet, vilket är en höjning med hela 40 milj.kr.i förhållande till innevarande år. r motionU218 (m) föreslås att 40 milj.kr. från anslagsposten Projektbi- 112 stånd tillvissa överförs till BITS, som skulle använda dessa medel 1988/89:UU18 bl.a. för projektbistånd i medelinkomstländer. Motionärerna anföri sammanhanget att BITS har lägre administrationskostnader än SIDA. I motion U202 (fp) föreslås att nästa budgetårs medel förtekniskt samarbete höjs med 20 milj.kr. till 230 milj.kr. 1 motionensmotivering hänvisas till BITS centrala uppgifter när det gäller att främjau-ländernas utveckling. Utskottet anser att det tekniska samarbetet redan genomregeringens förslag kommer att få en mycket kraftig höjning av sinmedelstilldelning jämfört med andra biståndsformer och avstyrker därför yrkande44 i motion U202 (fp) och yrkande 29 i motion U218 (m). I motion U230 (c) föreslås att 50 milj.kr. tas uranslagsposten för tekniskt samarbete och används för utveckling avu-landsanpassad teknik. Utskottet anser ändamålet med förslaget viktigt. Inombiståndsverksamheten har både givare och mottagare ofta begått misstaget attanvända en teknik som inte varit anpassad efter lokala förhållanden eller som ilängden visat sig förorsaka fler problem än den löser. Utskottet vill docköverlämna till regeringen att avgöra huruvida rätta sättet att främjautveckling av u-landsanpassad teknik är att tillföra BITS ett belopp av dennastorlek. (Ytterligare yrkanden om stöd för u-landsanpassad teknik behandlas påannan plats i detta betänkande.) Yrkande 10 i motion U230 (c) avstyrks därför. En framgångsrik del av BITS verksamhet är de mångakortfidskurserna i för vidareutbildning av specialister av olika slagfrån . Utskottet välkomnar BITS strävan att utvidga dessa kurser tillnya områden. Styrande för en sådan expansion av kursverksamheten måsteemellertid vara behov och BITS egna bedömningar. Utskottet villdärför inte ta ställning till huruvida just de i motion U235 nämndautbildningsmöjligheterna i är lämpliga i detta sammanhang. MotionU235 avstyrks med hänvisning härtill Regeringenföreslår att anslagsposten för u-krediter fylls på med 400 milj.kr. Denhittills outnyttjade delen av innevarande och tidigare års anslag uppgår för närvarandetill mindre än . Därav kommer uppskattningsvis hälften attbestå av gjorda utfästelser vid utgången av innevarande budgetår. riktar i motion U202 invändningar motu-kreditsystemet som sådant. Motionärerna anser att u-krediterna huvudsakligenär en exportsubvention vars gåvoelement i praktiken ofta tillfallerexportören. Det är dessutom en form av bundet bistånd. Motionens slutsats ärdärför att systemet gradvis bör avvecklas till förmån för ökat obundetgåvobistånd. En sänkning av anslagsförslaget med 100 milj .kr. föreslås ikonsekvens härmed. 8 1988/89. Även kommunisterna motsätter sigu-kreditsystemet och 1988/89:UU18 yrkar avslag på hela det föreslagnaanslagsbeloppet. noterar i motion U230 att en ökning avu-krediternas andel av det totala biståndet innebär att vi i allt mindre gradbistår de fattigaste länderna. Motionärerna anser vidare alt BITS bör ha enparlamentariskt sammansatt styelse och att BITS får samma beslutsramar för sinverksamhet som SIDA (vilket innebär att beslut som gäller belopp över 5milj.kr. skall fattas av regeringen). Regeringen har gjort bedömningen att det trots den storareservationen under anslagsposten för u-krediter behövs en påfyllnad med 400milj.kr. I propositionen hänvisas till att det finns tecken som tyder på attinvesteringsbenägenheten åter ökar i u-ländena. Därtill kommer de kreditbehovsom i kan komma att medföra liksom ett ökat samarbete medVärldsbanken och regionala banker.