bet · GC01JoU21 · 1988-12-31 00:00:00 — Närvarande:Karl (), (), (), (), (), (), (), ÅkeSelberg (s), (), (), (),(vpk), (), (), (),() och (). Vissa regionala frågor (mom. 2) KarlErik och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjar med "Utskottethänvisar" och slutar med "()" bort ha följandelydelse: Somanförs i motion Jo225 befinner sig den svenska jordbruksnäringen i en omställningsprocess som kan innebära en dramatisk omvälvning av för utsättningarna för denna näring. Det finns härvid starka skäl att hävda ett fortsatt jordbmk i skogs- och mellanbygderna i hela landet som en stomme i en fungerande landsbygd och för att bevara ett öppet landskap och en 89 I dessaområden sker produktionen i god harmoni med 1988/89: JoU21 miljön, samtidigtsom livsmedel av god kvalitet produceras. Produktionsfömtsättningarna framförallt på sydsvenska höglandet är sådana att jordbmket måste baseras på vall ochbetesdrift som gmnd för en mjölk- och nötköttsproduktion. Mycket talar för attden pågående omställningen och borttagandet av tvåprissystemet för mjölk kanpåverka framför alh mjölkproduktionens lönsamhet. Åtgärder för att balanseradenna situation är angelägna. Utskottet ansluter sig till motionärernasuppfattning att särskilda insatser måste komma till stånd som gör det möjligtatt bibehålla en mjölkproduktion och därmed en levande landsbygd och ett öppetlandskap i skogs- och mellanbygderna i . Vad utskottet anfört medanledning av motionerna Jo48 yrkande 2 och Jo22S bör som sin meningge regeringen till känna. Övriga motioner i detta avsnitt avstyrks i den mån deinte tillgodoses genom detta ställningstagande. dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande vissa regionala frågor m.m. att medanledning av motionerna 1988/89: Jo48 yrkande 2 och 1988/89: Jo225 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt lämnar utan vidareåtgärd motionerna 1988/89:JoS3, 1988/89: Jo2l7 yrkande 1, 1988/89: Jo248,1988/89: Jo249, 1988/89: Jo253, 1988/89: Jo260 yrkande 1, 1988/89:Jo26l,1988/89:Jo264, 1988/89:Jo268 yrkande 1 och 1988/89: Jo292 yrkande I, Användningen av bekämpningsmedel (mom. 3) ÅsaDomeij (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med "Mot bakgmnd"och slutar med "åtgärd." bort ha följande lydelse: Avdet anförda framgår att insatserna för att minska användningen av bekämpningsmedel är betydande. De krav som förs fram i motion Jo224 yrkande 1 överensstämmer med regeringens tidigare löfte om att minska användningen av kemiska be kämpningsmedel. För att kunna uppfylla detta löfte erfordras kraftfulla åtgärder. I likhet med motionärerna anser utskottet därför att en krisplan bör utarbetas som möjliggör en halvering av de giftmängder som sprids 1990. En sådan halvering skulle exempelvis kunna genomföras genom någon form av kvotering baserad på ett genom snitt av de inköp som har skett under odlingssäsongerna 1987 och 1988. Som målsättning bör gälla att användningen av kemiska bekämpningsme del inom jordbruket minskas fram . Utskottet utgår ifrån att minskningen av användningen av bekämpningsmedel inte uppnås genom utökat användande av s.k. lågdospreparat. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo224 yrkandena I och 3 samt Jo293 yrk ande 9 bör ges regeringen till känna. Motionerna Jo224 yrkande 2 och Jo289 avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vad utskot tet anfört. dels att utskottetshemställan under 3 bort ha följande lydelse: 1988/89: JoU21 3.beträffande användningen av bekämpningsmedel att med anledning avmotionerna 1988/89: Jo224 yrkandena 1 och 3 samt 1988/89: Jo293 yrkande 9 ochmed avslag på motionerna 1988/89: Jo224 yrkande 2 och 1988/89: Jo289 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Kvävegödsling och växtnäringsläckage (mom. 4) ÅsaDomeij (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med "Riksdagensbeslut" och slutar med "yrkande 5." bort ha följande lydelse: Riksdagensbeslut om ett samlat åtgärdsprogram för att minska jordbruketsväxtnäringsläckage innebär enligt utskottets mening inte ett avhändande avmöjligheten att skärpa målsättningarna. Användningen av konstgödselkväve börsnarast minskas och . För att åstadkommaminskningen bör ekonomiska styrmedel användas. Som målsättning bör gälla att kväveläckagetfrån jordbmksmark halveras . För att uppfylla ställda mål måstebl.a. Kapaciteten att lagra stallgödselmåste öka så att en så stor del som möjligt av gödseln kan spridas på våren.Fr. o. m. bör alla gårdar med djurhållning ha en lagringskapacitet förstallgödsel . Användningen av fosforgödsel orsakar kadmiumspridningpå åkrarna. Utskottet anser att denna kadmiumspridning måste minskas iförhållande till vad som spreds ut . Utskottet vill dessutom framhållabetydelsen av att kravet på en reducering av kväveläckaget med kraft drivsinom ramen för det nordiska samarbetet. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna Jo293 yrkandena 4, 5, 6, 7 och 10 samt Jo965 yrkande 5 bör gesregeringen till känna. Motion Jo224 yrkandena 4 och 5 avstyrks i den mån deninte kan anses tillgodosedd med vad utskottet anfört. Iavvaktan på att de mer långsiktiga åtgärderna får effekt måste en omfattandekalkning ske av försurad mark. Regeringen bör därför enligt utskottets meninginitiera en sådan kalkningsverksamhet, där de svårast försurade markernaprioriteras. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo224 yrkande 6 börges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse: 4. beträffande kvävegödsling och växtnäringsläckage attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89: Jo224 yrkande 6 och1988/89:Jo293 yrkandena 4, 5, 6, 7 och 10 samt 1988/89:Jo96S yrkande 5 och medavslag på motion 1988/89: Jo224 yrkandena 4 och 5 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, (mom. 5 a) 1988/89:JoU21 KariErik (), () och (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med "Med samma"och slutar med "yrkande 11." bort ha följande lydelse: Ettmål för de miljöförbättrande åtgärderna i jordbmket bör enligt utskottetsmening vara att öka möjligheterna till ett mer varierat jordbruk. Som framhållsi motion Jo267 yrkande 11 stärker biandjordbruken balansen mellan djurhållningoch växtodling. För att dessutom förbättra hänsynen till miljön och till dettillgängliga produktionsutrymmet bör den av motionärerna föreslagnaetableringskontrollen införas inom animalieproduktiönen. Etableringskontrollenskall gälla företag som genom nyinvesteringar uppnår 50 djurenheter. Utskottettillstyrker med det anförda motion Jo267 yrkande 11. dels att utskottets hemställan under 5 a) bort haföljande lydelse: 5 a) beträffande etableringskontroll m. m. att medanledning av motion 1988/89: Jo267 yrkande 11 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om etableringskontroll m.m., Etableringskontroll m. m. (mom. 5 b) ÅsaDomeij (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med "Vidareavstyrks" och slutar med "yrkande 8." bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med motionärerna i motion Jo293 yrkande 8 att alla gårdar medmer än 50 djurenheter i s. k. problemområden borde vara koncessionspliktiga.Härigenom möjligörs en kontroll av antalet djur i förhållande till tillgängligareal för spridning av stallgödsel, lagringskapacitet för stallgödsel, ammoniakavgångoch ensilagehantering. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo293yrkande 8 bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 5 b) bort haföljande lydelse: S b) beträffande etableringskontroll m. m. att medanledning av motion 1988/89: Jo293 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om koncessionsplikt, Anpassad djurhållning (mom. 6) SvenEric Lorentzon, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med "Som fram går" och slutar med "ytterligare åtgärd." bort ha följandelydelse: Som framhålls i motion Jo257 yrkande 11 har det alltid förekommit ett 92 visst näringsläckage frånjordbruket. Tillsammans med utsläpp från andra 1988/89: JoU21 källor har detta blivitett miljöproblem. Som ett medel att påverka den ogynsammamiljöutvecklingen på detta område vill utskottet i likhet med motionärerna föra framkravet på en anpassning av djurhållningen till den Vad utskottet anfört med anledning av motionen bör gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse: 6. beträffande anpassad djurhållning att medanledning av motion 1988/89: Jo257 yrkande 11 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Jordbruk och miljöpolitik (mom. 9) KarlErik och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med "Riksdagenhar" och slutar med "livsmedelspolitiken m. bort ha följandelydelse: Som framhålls i partimotion Jo797 om miljöpolitiken kanjordbruket i stor utsträckning hjälpa till med att lösa miljöproblem i andradelar av samhället. En ökad användning av altemativa grödor skulle kunna geråvaror som kan ersätta fossila bränslen. Produktion av energigrödor och-råvaror till massaindustrin och den kemiska industrin skulle kunna få mångapositiva effekter på miljön. Den statliga jordbrukspolitiken bör med sammamiljömål främja en minskad användning av miljöskadliga kemikalier. Den avgiftsom tas ut i samband med kemikaliehanteringen bör enligt utskottets meninganvändas till miljöförbättrande åtgärder, ny teknik, omställningsstöd för nyagrödor och stöd för avsättning av nya produkter. 1 detta sammanhang förtjänarväxtföljdens betydelse för ett minskat växtnäringsläckage att särskilt betonasoch utskottet anser att en förutsättning för minskad kväveanvändning är ettbibehållet samband mellan djurhållning och växtodling. Vad utskottet anfört medanledning av motion Jo797 yrkande 31 bör som sin mening ge regeringentill känna. dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse: 9. beträffande jordbruk och miljöpolitik att medanledning av motion 1988/89: Jo797 yrkande 31 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, De statliga bidragen till de areella näringarna(mom. 11) AnnikaÅhnberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med "Utveck lingen under" och slutar med "sida." bort ha följandelydelse: Inom jord- och skogsbruk utgår en rad statliga bidrag med syfte att öka avkastningen inom näringarna. 1 många situationer kan därav föranledda åtgärder leda till negativa konsekvenser för miljön, vilket innebär att sta- 93 ten med sitt bidragssystemökar naturförstörelsen. Utskottet anser därför i 1988/89: JoU21 likhet medmotionärerna i motion Jo963 yrkande 3 att en större andel av de statligabidragen till de areella näringarna borde utgå för åtgärder som skyddar,bevarar och förbättrar miljön. Framför allt bör inga bidrag inom jord- ochskogsbruk utgå om åtgärderna strider mot en långsiktig god hushållning mednaturresurserna. Berörd kommun och länsstyrelse bör få vetorätt i sådanafrågor. Vad utskottet anfört med anledning av motionen bör ges regeringen tillkänna. delsatt utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffandede statliga bidragen till de areella näringarna att medanledning av motion 1988/89: Jo963 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Rötslamhantering (mom. 12) AnnikaÅhnberg (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med "Med hänsyn"och slutar med "och Jo276." bort ha följande lydelse: Spridningav rötslam från reningsverk är ett sätt att åstadkomma en recirkulation så atttill jorden återförs vad som tagits därifrån med de färdiga produkterna. Dettaär i princip både bra och eftersträvansvärt. Problemet är att i reningsverkensamlas avfall som innehåller skadliga tungmetaller, lösningsmedel och andragifter. Som framhålls i motion Jo267 yrkande 10 måste därför gränsvärdenfastställas, som är så låga att åkermarkens produktionsförmåga ochnäringsbalans inte förstörs. Produkternas kvalitet får inte heller påverkas. 1avvaktan på att sådana gränsvärden fastställs bör inte spridning av slam pååkermark tillåtas. Vad utskottet anfört med anledning av motionen bör gesregeringen till känna. Motion Jo276 avstyrks i den mån den inte kan ansestillgodosedd med vad utskottet anfört. delsatt utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse: att medanledning av motion 1988/89: Jo267 yrkande 10 och med avslag på motion 1988/89:Jo276 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Förbud mot spridning av rötslam (mom. 13) ÅsaDomeij (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med "Med samma"och slutar med "och 12." bort ha följande lydelse: Rötslaminnehåller ofta alldeles för stora mängder tungmetaller och gif tiga organiska ämnen för att få spridas på åkrarna. Som framhålls i motion Jo293 är detta ett stort problem både därför att slammet är ett avfallsprob lem om det inte kan spridas och därför att växtnäringen borde återföras till jordbruket av resurshushållningsskäl. Utskottet anser därför att vidare 94 spridning av rötslam börvara förbjuden om kadmiumhalten inte är lägre 1988/89: JoU21 än I mg/kg ts(torrsubstans) och i övrigt innehåller mycket låga halter av andra tungmetalleroch giftiga organiska ämnen. I samband med ett sådant förbud anser utskottetvidare att odlingsjord som innehåller /kg ts inte bör få användastill livsmedelsproduktion. Med det anförda har utskottet anslutit sig till de kravsom förs fram i motion Jo293 yrkandena 11 och 12. dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse: 13. beträffande/oriMt/ mot spridning av rötslam att riksdagenmed anledning av motion 1988/89: Jo293 yrkandena 11 och 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Stöd till altemativ odling m.m. (mom. 17 a) AnnikaÅhnberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjar med "Den alternativa"och på s. 39 slutar med "ytterligare åtgärd." bort ha följande lydelse: Den altemativa----- (=utskottet)--- föralternativodling. kan i viss mån ansestillgodose de krav som förs fram i motion Jo267 yrkande 5. Utskottet anserdock i likhet med motionärerna att tillfälliga lösningar inte är tillräckligaför att ta till vara den alternativa odlingens intressen. Vad som behövs ärett kontinuerligt stöd som bör omfatta arealer med prisreglerade grödor, vall,grön foderväxter och gröngödslingsgrödor. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med ett förslag till permanent stöd för omläggning till alternativodling. Vad utskottet anfört med anledning av motionen bör ges regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 17 a) bort haföljande lydelse: 17 a) beträffande stöd till alternativ odling m.m attriksdagen med anledning av motion 1988/89: Jo267 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om permanent omläggningsstöd, Stöd till alternativ odling m. m.(mom. AnnikaÅhnberg (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjar med "Med det"och slutar med "yrkande 2." bort ha följande lydelse: Rådgivninghar en nyckelfunktion i utvecklingen av den ekologiska od lingen och kommer att bli ännu viktigare med hänsyn till det omläggnings stöd som kommer att lämnas till odlare som övergår till ekologisk odling. Antalet rådgivare i altemativ odling måste enligt utskottets mening utökas och bli tillgängliga på varje lantbmksnämnd. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo267 yrkande 9 och Jo271 yrkande 2 bör ges regeringen till känna. dels att utskottetshemställan under 17 b) bort ha följande lydelse: 1988/89: JoU21 17b) beträffande stöd till alternativ odling m. m. att med anledning avmotionerna 1988/89: Jo267 yrkande 9 och 1988/89: Jo271 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om rådgivning, Stöd till alternativ odling m. m. (mom. 17 c) KarlErik (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjar med "Vidareavstyrks" och slutar med "och 2." bort ha följande lydelse: Detfinns ett växande intresse hos såväl konsumenter som producenter för denahernativa odlingen. är det uppenbart att behovet är stort vad gällersåväl forskning som rådgivning och ekonomiskt stöd till en omläggning hos enskildajordbmksföretag. Samhällets stöd för att på alla nivåer stötta den alternativaodlingen får inte vara kortsiktigt. En långsiktig forskning ochkunskapsuppbyggnad måste garanteras. En särskild plan för det fortsatta stödettill den alternativa odlingen bör därför enligt utskottets mening utarbetas.Samtidigt måste de enskilda jordbruksföretagen få ett sådant stöd att de kankomma över de initialsvårigheter som en omläggning till altemativ odlingmedför. I detta sammanhang förtjänar att framhållas att den altemativa odlingenpå olika sätt kan bidra till att lösa flera viktiga frågor inom jordbmket. Denkan bidra till att upprätthålla folkhälsomålet, förbättra hushållningen mednaturresurserna och minska den skadliga miljöpåverkan från jordbmket. Samhälletsstöd till den alternativa odlingen måste således vara kraftfullt, långsiktigtoch välorganiserat. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo272 bör gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 17 c) bort haföljande lydelse: 17 c) beträffande stöd till alternativ odling m. m. attriksdagen med anledning av motion 1988/89: Jo272 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om en plan för det fortsatta stödet m. m.. för överskottsarealen(mom. 21) , , , , , , och (alla s) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjar med "Jordbruksnäringenbefinner" och på s. 47 slutar med "av " bort haföljande lydelse: Utskottethar gjort uttalanden om fördelningen av an svaret mellan staten och näringen för överskottsarealens kostnader, vilka uttalanden godkänts av . Senast under /88 anslöt 96 sig utskottet tillregeringens förslag och överväganden i detta ämne, vilket 1988/89: JoU21 bl.a.innebar en bekräftelse på att statens delansvar skulle successivt av-trappasunder femårsperioden. Denna avtrappningsmodell redovisas ut-föriigt iutskottets betänkande 1987/88:25 (s. 31 - 33). Kostnaden för det statligadelansvaret beräknades i detta sammanhang till 250 milj. kr. Med hänsyn bl. a.till utvecklingen av världsmarknadspriserna har regeringen i januari 1989slutligt fastställt beloppet till 225 milj. kr skörd. Som framgårav redovisningen i bilaga 1 till propositionen har deltagarländerna iGATT-avtalet bl. a. åtagit sig att inte överskrida för avtaletgällande nivåer för inhemskt stöd, exportstöd och gränsskydd. Varje beslut sominnebär en beloppsmässig ökning av det statliga delansvaret föröverskottsarealen strider därför enligt utskottets mening klart mot åtagandeni . Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena om enökning av det statliga delansvaret spannmålsskörd. delsatt utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse: 21.beträffande statens ekonomiska delansvar för överskottsarealen att avslår motionerna 1988/89: Jo46 yrkande 6, 1988/89:Jo49 yrkande 4, 1988/89: JoSS yrkande 1 och 1988/89: JoS7 yrkande 1, Kompensation efter genomsnittsavkastning m. m. (mom. 26) SvenEric Lorentzon, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 52 som börjar med "Utskottetkonstaterar" och slutar med "vidare åtgärd" bort ha följandelydelse: Utskottetinstämmer delvis i den kritik som framförs i motion Jo45 mot det ipropositionen föreslagna kompensationssättet. Ett stöd per djur kommer attprioritera dem som genom låg produktion och ineffektivitet utnyttjar sinaresurser illa. En bättre metod från olika synpunkter skulle vara att relaterastödet till befintlig produktionsstatistik med ett fast krontal per djur eftergenomsnittsavkastning. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under mom. 26 bortha följande lydelse: 26. beträffande kompensation efter genomsnittsavkastningatt med anledning av motion 1988/89: Jo45 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Stöd till fårskötseln (mom. 28) KarlErik (), () och (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med "Med sam ma" och slutar med "till fårskötseln" bort ha följande lydelse: 97 7 1988/89. lö samt Nr 21 Utskottetdelar motionärernas åsikt att fårskötseln har stor betydelse /89: JoU21bl.a. sysselsättningen i glesbygden och för naturvården. Den form avköttproduktion som fårskötseln representerar är från djurskyddssynpunkt ochetisk synpunkt helt godtagbar. Lamm- och fårkött är ett bra livsmedel frånfolkhälsosynpunkt. En ökning av den tämligen låga konsumtionen framstårsom angelägen. Till skillnad från det importerade köttet är detsvenskproducerade helt fritt från antibiotika. Fårskötseln förser oss medvärdefulla biprodukter i form av päls och ull. Det finns således flera starkaskäl som talar för att fårnäringen ges större plats i den regionalaplaneringen. Detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 28 bort haföljande lydelse: 28. beträffande stöd till fårskötseln att med anledning av motionerna 1988/89: JoS 1, 1988/89: Jo59 yrkande 1och 1988/89: Jo61 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Kompensation i enlighet med jordbruksnämndensförslag (mom. 30) AnnikaÅhnberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med "Det ovan"och slutar med "till propositionen)" bort ha följande lydelse: a. i vpk:s partimotion Jo267 behövs en radikal omläggning avjordbmkspolitiken. En absolut fömtsättning för reformarbetet är att jordbmkettill sin karaktär är långsiktigt och att också jordbmkspolitiken ärlångsiktig. Det är förödande för näringen att kastas mellan olika kortsiktigasamhällsåtgärder. I enlighet härmed avvisar utskottet det provisoriska förslagsom regeringen framlägger och förordar för sin del att beslutar ienlighet med jordbmksnämndens urspmngliga förslag. Detta redovisas i bilaga 2till propositionen. delsatt utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse: 30.beträffande kompensation i enlighet tned jordbruksnämndens förslag att medanledning av motion 1988/89: Jo67 yrkandena 1 och 2 godkänner vad utskottetanfört om kompensation till lantbmket för /90, Sänkning av interna avgifter m. m. (mom. 31 och 32) SvenEric Lorentzon, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 53 börjar med "Utskottetavstyrker" och slutar med "yrkande 8" bort ha följande lydelse: Detförslag till kompensationssystem som redovisas i motion Jo46 (yrk ande 3) har enligt utskottets mening flera fördelar. Genom en sänkning av de intema avgiftema i enlighet med motionen ges marknaden ett större 98 utrymme än vad som ärfallet med regeringens förslag. Eftersom priserna 1988/89: JoU21 tilljordbruket inte ökar och gränsskyddet kan hållas oförändrat blir systemetförenligt med GATT-överenskommelsen genom att stödet till jordbruket inteökar. Vidare motsätter sig utskottet, med instämmande i motionens yrkande 8,att regeringen erhåller bemyndigande att besluta om de pris- ochavgiftsförändringar som kan bli aktuella med anledning av de i propositionenframlagda förslagen. Enligt utskottets mening bör regeringen vid varjetillfälle då en prisändring eller avgiftsändring aktualiseras framlägga enproposition för . Under tid då ej pågår bör sådana ändringarkunna anstå i avbidan på beslut. delsatt utskottets hemställan under 31 och 32 bort ha följande lydelse: 31. beträffandesänkning av interna avgifter att medanledning av motion 1988/89: Jo46 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 32. beträffandebemyndigande för regeringen att medanledning av motion 1988/89: Jo46 yrkande 8 avslår regeringens förslag i dendel som avser bemyndigande att besluta om pris- och avgiftsändringar. Inflationsuppräkning av kompensationen m. m. (mom. 34och 35) SvenEric Lorentzon, och (alla m) anser