bet · GC01BoU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Kommunerna har därför givits en storfrihet att utifrån de lokala förhållandena bestämma hur stödet skall användas.Förutom att stödet kan användas för att få fram konventionellt producerade lägenheterkan det också användas bl.a. för att stimulera självbyggeri av ungdomsbostäder. Som framgår av ovanstående redovisning har åtgärder somsyftar till att förbättra tillgången på bostäder, som åtgärder direkt inriktadepå ungdomens bostadsfråga, vidtagits. Genom dessa åtgärder har enligtbostadsutskottets mening förutsättningar skapats för att bostadssituationenför bl.a. ungdomar skall kunna förbättras. Ytterligare beslut avseendeungdomars boende bör därför nu kunna avvaktas. Utskottet avstyrker medhänvisning härtill motionerna Bo247 (c) yrkande 2 samt Bo279 (c) yrkandena 1,4och 5. Medhänvisning bl.a. till att man tidigare motsatt sig att särskilda medel 32 anvisasför verksamheten förordas i motion Bo417 (m) yrkande 5 b en 1988/89:BoU7avveckling av ungdomsbostadsdelegationen. Ungdomsbostadsdelegationen tillsattes av regeringen år1985 för att bl.a. initiera viss försöksverksamhet och för att följautvecklingen avseende ungdomens bostadssituation. Delegationen har sedermeraockså fått till uppgift att följa användningen m.m. av ungdomsbostadsstödet.Den situation som råder på bostadsmarknaden har enligt utskottets meninginte minskat behovet av en kontinuerlig uppföljning av utvecklingen på området.Delegationen bör sålunda även fortsättningsvis följa verksamheten medungdomsbostadsstödet i kommunerna och aktivt verka för att ungdomarsbostadsbehov tillgodoses. Motion Bo417 (m) yrkande 5 b avstyrks med hänvisningtill det nu anförda. Frågan om samhällets ansvar för boendeservice tas upp imotion Bo208 (vpk). Enligt motionärerna handlar mycket av det utvecklingsarbetesom bedrivs avseende boendeservice om att det offentliga i olika formerför över aktiviteter till fastighetsägare. Denna utveckling måste enligtmotionärernas mening hejdas innan det är . Med hänvisning härtillförordas att ingen form av service eller omsorg som i dagbedrivs av stat,kommun eller landsting skall få överlåtas på privata fastighetsägare ellerförvaltare, vari även inkluderas allmännyttiga bostadsföretag. Som redovisas i budgetpropositionen (bil. 13 s. 15)bedriver boendeservicedelegationen /86 ettutvecklingsarbete som avser samordnad boendeservice för äldre, handikappade ochlångvarigt sjuka. Inom ramen för detta arbete genomförs en rad projekt sominnefattar samordnade insatser bl.a. från kommunala förvaltningar,bostadsföretag, landsting, föreningsliv och intresseorganisationer. Syftet medverksamheten är att utveckla boendeservicen för såväl människor med särskildabehov som de boende i allmänhet inom ett bostadsområde eller på en mindre ort.För verksamheten har avsatts sammanlagt ca 100 milj. kr. fram till utgången /90. Delegationen skall lämna förslagom hur frågor som rör samordnad boendeservice skall handläggas efterförsöksperiodens slut. Erfarenheterna av utvecklingsarbetet skall sedanredovisas senast . Enligt utskottets mening bör erfarenheterna av det ovanredovisade utvecklingsarbetet avvaktas. Utskottet bör således inte nu taställning till i vilka former och under vilka förutsättningar olika typer avboendeservice skall organiseras. Det är enligt utskottets mening naturiigt atten försöksverksamhet ges en bredd och en utformning som möjliggör enutvärdering av så många alternativ som möjligt. Ingen av de iförsöksverksamheten deltagande parterna bör sålunda i förväg utestängas frånett fortsatt deltagande. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill förslaget imotion Bo208 (vpk). / .3.2 Bostadsbyggandets omfattning m.m. För att nå målet om en socialt fungerande bostadsmarknadbehövs enligt motion Bo232 (s) en långsiktig planering. Enligt motionärernasmening bör därför ett flerårigt program för bostadsbyggandet arbetas fram. 3 1988/89. rimligthög säkerhet i planeringen föreslås att programmet inte skall omfatta 1988/89:BoU7 än . Enligt bostadsförsörjningslagen (1947:523) skallkommunerna fortlöpande bedriva bostadsförsörjningsplanering i syfte att främjaatt alla i kommunen får en egen bostad av god kvalitet. Planeringen skallkomma till uttryck i ett program som skall antas av kommunfullmäktige. Iförordningen (1984:338) om redovisning av den kommunalabostadsförsörjningsplaneringen stadgas att det i den planering som ålagtskommunerna bl.a: skall ingå att ange omfattningen och inriktningen av deåtgärder av betydelse för bostadsförsörjningen som avses bli genomförda underde närmaste tre åren. Med stöd av förordningen kan dessutom regeringen beslutaatf kommunerna skall lämna särskilda redovisningar över bostadsförsörjningen.Beslut om sådana särskilda redovisningar har också fattats i fråga om målen förplaneringen av bostadsförbättringar m.m. (1985) och planeringen för attförbättra boendeförhållandena för gamla samt handikappade och långvarigt sjuka(1987). Som framgår av utskottets ovanstående redovisning får vadsom i motion Bo232 (s) förordats avseende en långsiktig planering och ettflerårigt program för bostadsbyggandet anses vara i allt väsentligt uppfylltredan genom de krav på bostadsförsörjningsplanering som ställs. Motionenavstyrks med hänvisning härtill. I motion Bo206 (fp) yrkande 6 förordas etttillkännagivande om bostadsbyggandets inriktning i . Förslagetingår som en del i ett åtgärdsprogram avseende utvecklingen i länet. Enligtmotivtexten -som återfinns i motion A408 - skall tillkännagivandet bl.a.innefatta uttalanden om en ökning av bostadsbyggandet i länet till 10 000lägenheter , varsam renovering och upprustning samt ett ökat byggande avsmålägenheter. Den rådande ansvarsfördelningen inom bostadspolitikeninnebär att staten svarar för de ekonomiska och andra mera övergripandeåtgärder som behövs för att garantera ett nödvändigt byggande. Kommunernasvarar sedan för det praktiska genomförandet. I första hand är det sålundakommunerna som har att svara för att bostadsbyggandet får en sådan omfattningatt bostadsbehoven i den egna kommunen kan tillgodoses. Efterfrågan på bostäder har ökat ibetydande delar av landet främst genom inflyttning och invandring. För attmotverka de regionala obalanser som denna utveckling orsakat och för attförbättra förutsättningarna för nyproduktion av bostäder i de utsattaregionerna har statsmakterna vidtagit en rad åtgärder. Det gäller bl.a.begränsningarna av annat byggande än bostadsbyggande och införandet av ramarför ombyggnadsverksamheten. Med hänvisning till det nu anförda om ansvarsfördelningenmellan stat och kommun i fråga om bostadsförsörjningen och till de åtgärder somstatsmakterna vidtagit för att kommunerna i den rådande situationen skallkunna ta det ansvar de ålagts avstyrker utskottet motion Bo206 (fp) yrkande 6. För att öka tillgången på lägenheter föreslås ivänsterpartiet kommunister nas partimotion Bo228 att stimulansbidrag skall införas dels för ombyggnad av kontor m.m. till bostäder (yrkande 2), dels för ombyggnad av enbostads- 34 hus tilltvå- eller flerbostadshus (yrkande 4). Enligt motionärerna tar det 1988/89:BoU7 alltför att bygga i kapp den rådande bostadsbristen genom nyproduktion, varför resurserna i den befintligabebyggelsen inåste tas till vara bättre. Det är naturligtvis viktigt att det befintligabostadsbeståndet tas till vara på ett så effektivt sätt som möjligt. Utskottetär dock inte berett att nu ställa sig bakom de förslag till stimulansbidrag somförs fram i kommunisternas partimotion Bo228. 1 första hand börenligt utskottets mening andra vägar prövas för att öka tillgången pålägenheter i det befintliga beståndet. Utskottet vill i detta sammanhang peka påden arbetsgrupp som tillsatts inom och som bl.a. lagt framförslag om hur s.k. övernattningslägenheter skall kunna ställas till denreguljära bostadsmarknadens förfogande. I arbetsgruppens förslag ingår ocksåatt den s.k. preskriptionstiden skall tas bort för lägenheter som i strid motgällande plan gjorts om till kontor m.m. efter 1980. Motionens yrkanden 2 och 4avstyrks sålunda. 5.1.3.3 Bostädernas fördelning på upplåtebeformer m.m. Inledningsvis behandlar utskottet i detta avsnitt fyramotionsförslag som ur olika aspekter tar upp frågan om neutralitet mellan ohkaupplåtebeformer m.m. Mot bakgrund av utvecklingen i hemställs imotion Bo278 (m) yrkande 2 om åtgärder för att åstadkomma kostnadsneutralitetmellan hyres-, bostadsrätts- och äganderättsupplåtelse av egnahem. Enligtmotionärerna byggs det fler småhus med hyres- och bostadsrätt än medäganderätt beroende på att månadskostnaden blir lägre för de förstnämndaupplåtelseformerna. Även andra regleringar och skattehöjningar medverkar enligtderas mening till att det blir allt svårare för människor att äga sitt småhus. Även i motion Bo417 (m) yrkande 4 begärs åtgärder i syfteatt underiätta för människor att skaffa eget hus. I första hand förordarmotionärerna ändringar i lånereglerna, som enligt deras mening missgynnar husmed' äganderätt. Dessutom föreslås att fastighetsskatten skall avvecklas när desamhällsekonomiska förutsättningarna föreligger. I motion Bo417 (m) anförs dessutom att olikafastighetsägare särbehandlas. Framför allt gäller detta på det ekonomiskaområdet. För att ge alla bostadsföretag möjlighet att konkurrera på likavillkor bör enligt motionsförslaget ändringar göras i beskattningen och ifinansieringsförutsättningarna. Häri inkluderas även de lokala styrmedel somförekommer bl.a. i form av att allmännyttiga bostadsföretag får förvärva marktill underpriser. I sammanhanget framhålls även den orättvisa som ligger i attde allmännyttiga bostadsföretagen i vissa fall med hjälp av borgeninte behöver dra på sig kostnader för att ta ut pantbrev. Med hänvisning tilldet anförda förordas dels att finansieringsförutsättningarna för olikafastighetsbolag skall jämställas (yrkande 9), dels att åtgärder skall vidtasför att åstadkomma kostnadsneutralitet mellan olika upplåtelseformer (yrkande10). Dagens bostadsfinansieringssystem är avsett att varaneutralt i förhållande till olika upplåtelseformer m.m. Med avseende på attsystemet fick sin huvudsakligautformning genom ett riksdagsbeslut kan det naturligt- 1988/89:BoU7 visinte uteslutas att det skett sådana förändringar att en viss obalansuppkommit. Den tillsatta utredningen avseende boendekostnaderna m.m.har också till uppgift att göra en översyn av neutraliteten mellan olikaupplåtelseformer. Föratt kunna göra en bedömning av rådande förhållanden börenligt utskottets mening resultatet av utredningens arbete avvaktas. MotionernaBo278 (m) yrkande 2 samt Bo417 (m) yrkandena 4, 9 och 10 bör sålunda inteföranleda någon åtgärd, varför de avstyrks. Avslutningsvis behandlar utskottet i detta avsnitt ettmotionsförslag om åtgärder för att motverka en utförsäljning av äldre hus ägdaav allmännyttiga bostadsföretag. Enligt kommunisternas partimotion Bo275(vpk) kan inte de allmännyttiga bo.stadsföretagens roll och uppgifter förenasmed en utförsäljning och övergång till bostadsrätt eller andra ägandeformer.Med hänvisning till att de åtgärder som vidtagits för att motverka enutförsäljning eller ombildning av allmännyttiga bostäder inte är tillräckligabegärs i motionens yrkande 4 att åtgärder skall vidtas för att även motverka enutförsäljning av äldre hus ägda av allmännyttiga bostadsföretag. Utskottet delar vad som i motionen anförts om deallmännyttiga bostadsföretagens centrala roll i den sociala bostadspolitiken.I takt med utvecklingen på bostadsmarknaden har också en rad åtgärder vidtagitsför att dessa företag även fortsättningsvis skall kunna fylla sin avseddauppgift. En av dessa åtgärder är det beslut fattade (BoU1987/88:3) om att räntebidragen skall slopas vid överlåtelse av allmännyttigabostadsföretag eller av sådana företags bostadsbestånd. Denna fråga behandlarutskottet nedan (avsnitt 5.5.7). Enligt utskottets uppfattning bör bl.a. dessa åtgärderkunna motverka en icke acceptabel utförsäljning eller ombildning av detallmännyttiga bostadsbeståndet och en härigenom försvagad ställning för deallmännyttiga bostadsföretagen. kommunisternas partimotion Bo275(vpk) yrkande 4 avstyrks med hänvisning till det nu anförda. 5.1.3.4 Kostnadsutvecklingen i bostadsproduktionen m.m. Motionärerna i motion Bo246 (s) finner det lovvärt att ensärskild utredningsman tillsatts för att bl.a. göra en översyn av utvecklingenav boendekostnaderna. Enligt deras mening är dock utredningsuppdragetotillräckligt. Uppdraget bör därför vidgas till att också omfatta sådana kostnadersom inte är att betrakta som direkta byggkostnader. Som exempel härpå nämnsmarkpriserna, kostnaderna för kommunala anläggningar m.m., ersättningar förkonsulttjänster och för det offentligas handläggning av lån och bygglov m.m.samt kostnaderna för drift och förvaltning. Som ett led i strävandena att åstadkomma en ökadnyproduktion av bostäder i förordas i motion Bo249 (s)yrkande 2 dels en översyn av anbudsförfarande och konkurrensvillkor inombyggsektorn, dels en skärpt prisövervakning inom framför alltbyggmaterialbranschen. Som framgår av redovisningen ovan har regeringen bl.a. motbakgrund av kostnadsutvecklingen i bostadsbyggandet tillsatt en särskild utred- '" Enligt direktiven skall utredningen göra 1988/89:BoU7 enallsidig analys av de faktorer som påverkar byggkostnadsutvecklingen. Bland deförhållanden som härvid särskilt skall uppmärksammas ingår byggbranschensstruktur samt möjligheterna att öka konkurrensen och Vad som i motion Bo249 (s) förordats om en får sålunda anses i allt väsentligt tillgodosett genom den nu Ett tillkännagivande i enlighet med motionens yrkande 2skulle därmed inte fylla något reellt syfte. heller atttillräckliga skäl finns att vidga utredningsuppdraget på det sätt som föreslås imotion Bo246 (s). Den påbörjade översynen av bl.a. byggkostnader ochboendekostnader leder enligt kommunisternas partimotion Bo228förhoppningsvis till åtgärder som innebär lägre kostnader. En rimlig åtgärdnär kostnadspåverkande förändringar förbereds är enligt motionärernas meningatt frysa priserna. Med hänvisning härtill förordas i motionens yrkande 10 ettinförande av prisstopp på byggmaterial, hyror och bostadsrätter. Utskottet delar motionärernas oro för kostnadsutvecklingeninom bl.a. byggsektorn. Den av motionärerna åberopade utredningen bör enligtutskottets mening också kunna ge underlag för beslut om erforderliga åtgärder.Utskottet är emellertid inte berett ställa sig bakom de i motionen förordadeåtgärderna. I partimotion Bo261 anförs att ett flertalkommuner har tagit initiativ till byggandet av ekologiska byar m.m. i vilkaresursbevarande byggnadsteknik använts. Boendet i dessa byar syftar också tillatt så långt det går vara anpassat till det ekologiska systemet. Enligtmotionärerna är dock inte reglerna för samhällets tjänster anpassade för dessaekologiska byar. Det gäller bl.a. reglerna för anslutning till kommunalt avloppoch sophämtning m.m. Med hänvisning härtill begärs i motionens yrkande 1tillsättandet av en utredning om hur kommunerna kan utforma sina tjänster såatt ekologiskt byggande och boende gynnas. I motionens yrkande 5 begärsdessutom att ett särskilt anslag om 5 milj. kr. skall anslås för utbildning ochinformation om hur ny-, till- och ombyggnader kan ske på ett ekologisktanpassat sätt. Enligt motionens yrkande 6 skall de anslagna medlen förvaltas avboverket och utbetalas av länsbostadsnämnderna. Med anledning av vad som i den nu behandlade motionenföreslagits beträffande ekologiskt byggande vill utskottet anföra följande. Det ligger enligt bostadsutskottets mening ett stort värdei att olika typer av alternativt byggande och boende m.m. kommer till stånd ochprövas. En utveckling av boendet förutsätter naturligtvis att tillkomsten avolika alternativ och experiment stimuleras. är det viktigt atterfarenheterna tas till vara och förs vidare t.ex. genom att utvärderingargenomförs. Utskottet vill för sin del också peka på att statsmakterna i olikaformer verkar för att projekt av denna karaktär skall kunna genomföras. Detgäller dels stödet till byggnadsforskning och experimentbyggande, delssärskilda insatser inom ramen för bostadslånesystemet. Flera projekt med deninriktning 37 motionärerna förordar har också kommit till stånd medhjälp av detta statliga stöd.Exempel på ett sådant projekt är Solbyn i i . Det1988/89:BoU7 får enligt utskottets mening förutsättas att staten och kommunernam.fl. även fortsättningsvis kommer att på ett positivt sätt bidra till attprojekt av denna typ realiseras. Det kan bl.a. visa sig lämpligt att reviderabostadsfinansieringssystemet i avsikt att underlätta ett ekologiskt byggande.Utskottet förutsätter att regeringen och noga följer utvecklingen. Utskottetär mot bakgrund härav inte nu berett förorda införandet av ytterligare åtgärderi enlighet med förslagen i partimotion Bo261. Motionens yrkanden1, 5 och 6 avstyrks. Nedan (avsnitt 5.5.3) behandlar utskottet motionen såvittavser räntebidraget vid ekologiskt byggande. 5.2 Vissa äldre låneformer m.m. för upplåningen av de medel som behövs förutbetalningen av bostadslån m.m. Över statsbudgeten utbetalas sedan dennatidpunkt därför endast lån enligt vissa äldre bestämmelser. Dessa är räntelån,hyresförlustgarantilån och återstående räntebärande förbättringslån samt vissaförvärvstillägg till bostadslån som har betalats ut före . Med hänvisning till att ett nyttbostadsfinansieringssystem bör införas där statens roll inskränks till attfastställa vissa låneregler m.m. förordas i moderata samlingspartietspartimotion Bo405 yrkande 10 en avveckling av . Det s.k. prioriteringssystemet för bostadsobligationeravskaffades . Sedan denna tidpunkt sker all upplåning förbostadsändamål till räntor som bestäms av marknaden. Även lånar sålundaupp medel till villkor som är/marknadsbestämda. Detta förhållande tillsammansmed de skäl som utgjorde motiven för tillkomst talar enligtbostadsutskottets mening för att den hittillsvarande ordningen förfinansieringen av bostadslångivningen bör bestå. Det kan också erinras om attriksdagen (BoU 1987/88:16 ) tillagt bolaget nya uppgifter sominnebär att kommer att överta förvaltningen även av de lån tillbostadsbyggandet m.m. som förvaltas av länsbostadsnämnderna. Slutligen villutskottet erinra om att så sent som (1988/89:BoUly,FiUlO) enhälligt anslagit 31,2 milj. ; medel som skall tillföras föratt delvis täcka kostnader som bolaget kommer att få när lånestocken övertasför förvaltning. Staten bör sålunda även fortsättningsvis genom ett särskiltkreditaktiebolag medverka i långivningen tili bostadsbyggandet m.m. Moderatasamlingspartiets partimotion Bo405 yrkande 10 avstyrks med hänvisning härtill.SBAB;s roll i sammanhanget har inneburit och kommer i allt högre grad attinnebära att den statliga bostadsadministrationen kommer att avlastas frågor avadministrativ natur, något som måste bedömas som positivt och som ocksåmotionärerna i skilda sammanhang förespråkar. Förvärvstillägg till bostadslån utbetalade före den 1 juli1985 lämnas i samband med överlåtelser, om den nye husägaren är berättigad tillett större bostadslån än överlåtaren. Med hänvisning till att förvärvstilläggen sannolikt främstmedverkar till att höja priserna vid de överlåtelser där de är aktuella läggs i motion Bo223 (fp) , yrkande 2fram förslag om en avveckling av förvärvstilläggen. 1988/89;BoU7 Ett accepterande av förslaget i motion Bo223 (fp) skullebl.a. innebära att omvandling från hyresrätt till bostadsrätt skulle försvåras,något som utskottet inte är berett medverka till. Motionens yrkande 2 avstyrks. utgick under vissa förutsättningarstatsbidrag till hyres- och bostadsrättshus. Till dessa hus kan också utgåstatlig hyresförlustgaranti i form av lån. Hyresförlustgarantilånen lämnas medupp till av hyresförlusterna av högst räknat fråndagen för husets färdigställande. Enligt motion Bo223 (fp) yrkande 3 bör en avveckling avhyresförlustgarantilånen komma till stånd - detta eftersom inga lån beviljatsunder senare år. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att detförhållandet att inga hyresförlustgarantilån utbetalats kan tastill intäkt för att långivningen kan avvecklas. Det är naturligtvis i och försig glädjande att läget på hyresmarknaden varit sådant att inte någrahyresförluster som berättigar till lån uppkommit. Vid införandet avhyresförlustgarantilånen ingick som en förutsättning att lånen skulle kunnautgå under en viss begränsad tidsperiod. Det framstår enligt bostadsutskottetsmening som rimligt att staten står fast vid dessa utfästelser. Utskottet kansålunda inte ställa sig bakom förslaget om en avveckling avhyresförlustgarantilånen i motion Bo223 (fp) yrkande 3. Fram till utgången av kunde särskilda lån för täckandeav hyresförluster - hyresförlustlån - utgå. Lämnade hyresförlustlån kan undervissa förutsättningar efterges, normalt högst med uppemot halva beloppet. Enförutsättning för eftergift är att återstoden av lånet löses in. I motion Bo223 (fp) yrkande 13 förordas att eftergift avhyresförlustlån fortsättningsvis inte bör beviljas. Även när det gäller eftergift avhyresförlustlån bör staten stå fast vid tidigare gjorda utfästelser. Yrkande 13i motion Bo223 (fp) avstyrks med hänvisning härtill. 5.3Förutsättningar och villkor för lån 5.3.1 Metoden för beräkning av låneunderlag Vid ny- och ombyggnad av bostadshus bestäms lån ochräntebidrag med utgångspunkt i ett låneunderlag, som i princip skall motsvarakostnaderna för att uppföra eller bygga om huset. Vid nybyggnad kan låneunderlaget beräknas på två olikasätt. Det kan beräknas med ledning av antingen ett antal på förhand bestämdakostnadsschabloner - schablonmetoden - eller de faktiska kostnaderna förprojektet - produktionskostnadsanpassad belåning. Låneunderlag för nybyggnad beräknat enligt schablonmetodenanvänds dels för att bestämma bostadslån och räntebidrag för s.k.låntagarbyggda egnahem, dels när räntebidragen för hyres- och bostadsrättshusskall begränsas enligt den s.k. räntebidragstrappan. avlämnade en arbetsgrupp inom regeringskanslietett förslag till 1988/89:BoU7 förenklade metoder att beräkna låneunderlag ochräntebidragsunderlag för bostäder. Sedan förslaget mött blandade reaktioner vidremissbehandlingen inbjöds företrädare för berörda myndigheter, byggherrar ochbyggare att följa den fortsatta behandlingen av ärendet inombostadsdepartementet. Med utgångspunkt i detta översynsarbete redovisar bostadsministerni budgetpropositionen (bil. 13 s. 26-29) sin syn på utformningen av en ny metodför beräkning av låneunderlag m.m. - en redovisning som beredstillfälle ta del av. Enligt bostadsministern finns det nu förutsättningar föratt övergå till en schablonmetod vid beräkningen av låneunderlag och pantvärdedär beräkningen görs med ledning av belopp fastställda i särskildabaskalkyler. Dessa baskalkyler skall i sin tur ha sin utgångspunkt ikostnaderna för att uppföra hus med en standard som svarar mot de grundläggandekraven i de nybyggnadsföreskrifter som utfärdas med stöd av plan- ochbygglagstiftningen. Utöver de på nybyggnadsföreskrifterna baserade beloppenskall dessutom särskilda belopp fastställas för vissa åtgärder och ändamål. Såvälbeloppen i baskalkylerna som de fasta tilläggsbeloppen skall fastställas avboverket. De fasta kostnadsschablonerna som skall fastställas förvissa åtgärder och ändamål bör enligt bostadsministern begränsas tillvissavanliga lösningar. För andra lösningar får länsbostadsnämnderna bestämmalåneunderlag efter sedvanlig kostnadsprövning. För dessa fall avser dockregeringen att fastställa vissa maximibelopp. De åtgärder och ändamål som avsesbehandlade på detta sätt är - åtgärder somger lägre energiförbrukning, - åtgärder somminskar kostnaderna för drift och underhåll, - åtgärder sommedför högre standard för lägenheter m.m., - åtgärder somunderlättar framtida ändringar av byggnader samt - särskiltkostnadskrävande utformning av hus eller yttre miljö. De nya schablonbeloppen bör enligt bostadsministern avpraktiska skäl beräknas med ledning av de faktiska kostnadsnivåer som gäller , vilket medför en generell höjning av låneunderlagsnivån.