bet · GC01FiU10 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89:Fi4av m.fl. (m) vari yrkas 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna att nuvarande ROT-finansieringsregler bör ersättas med en rätt för fastighetsägare att göra skattefria avsättningar till reparationsfonder. 1988/89:Fi9av m.fl. (vpk) vari yrkas 3.att som sin mening ger regeringen till känna att byte av uttjäntava-ledningar är berättigade till räntestöd, 8.att som sin mening ger regeringen till känna att en partsgemensamförbesiktning och hyresgästyttrande angående varsamheten skall vara villkor förräntestöd enligt RBF och skatteavdrag . 1988/89:Fillav m.fl. (fp) vari yrkas 7.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omavsättningar till reparationsfonder. 1988/89:Fi 12 av och (båda s) vari yrkas 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom gränsdragningen mellan ombyggnad och underhåll. 1988/89:Fi21av m.fl. (mp) vari yrkas 3.att beslutar att kravet för ROT-bidrag på ombyggnad "somnybyggt" tas bort. 1988/89:Fi24av m.fl. (m) vari yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna att nuvarande ROT-finansieringsreglerbör ersättas med en rätt för fastighetsägare att göra skattefria avsättningartill reparationsfonder. 1988/89:Fillav m.fl. (fp) vari yrkas 6.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omreavinstskatten. Räntebidragför befintliga hyres-och bostadsrättshus 1988/89:FiU10 1988/89:Fi4 av m.fl. (m) vari yrkas 5. att beslutar att räntebidrag för hus byggdaföre skall upphöra fr.o.m. . 1988/89:Fi9 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att avslår propositionens förslag vad gälleratt minska räntesubventionerna i befintliga hyres- och bostadsrättshus med 300 milj. kr. 1988/89:Fill av m.fl. (fp) vari yrkas 5. att med avslag på regeringens förslagbeträffande ombyggnadslån och räntebidrag i befintlig bebyggelse hosregeringen begär förslag om minskade bostadssubventioner i enlighet med vad somanförts i motionen, i berörd del. 1988/89:Fi21 av m.fl. (mp) vari yrkas 2. att beslutar att den garanterade låneräntanför ombyggnad höjs i ifrågavarande del, 4. att beslutar att den garanteradelåneräntan för nybyggnad och befintliga lån höjs i berörd d;l. 1988/89:Fi24 av m.fl. (m) vari yrkas 3. att beslutar att räntebidrag för hus byggdaföre skall upphöra fr.o.m. . 1988/89:Fi26 av m.fl. (c) vari yrkas 5. att med avslag på proposition 1988/89:47i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om minskade räntesubventioner i hus ombyggda . Räntebidrag för nya hyres- och bostadsrättshus 1988/89:Fi9 av m.fl. (vpk) vari yrkas 2. att avslår propositionens förslag vad gälleratt höja räntan vid nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus. 1988/89:Fi21 av m.fl. (mp) vari yrkas 4. att beslutar att den garanterade låneräntanför nybyggnad och befintliga lån höjs i berörd del. Ikraftträdande av förändringar iräntebidragsbestämmelserna 1988/89:Fi21 av m.fl. (mp) vari yrkas 6. att beslutar att dessa regler skall gällafr.o.m. 1988/89:Fi21 av m.fl. (mp) vari yrkas 5. attriksdagen beslutar att stimulansbidrag införs för ombyggnad av kontortill bostäder i storstädernas centrala delar. 1988/89:Fi26av m.fl. (c) vari yrkas 1988/89:FiU10 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen i övrigt anförs om bostadspolifikens inriktning, åtgärderför att minska obalanserna på bostadsmarknaden och stimulanser för nyproduktionav bostäder. 1988/89:Fi21 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att med avslag på proposition 1988/89:47 imotsvarande delar som sin mening till regeringen ger till känna vad som i motionen har anförts om den ekonomiska politiken, jordbrukspolitiken, arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, i berörd del. 1988/89:Fi4 av m.fl. (m) vari yrkas 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om inriktningen av reformarbetet inom jordbrukspoliti kens område. 1988/89:Fi8 av m.fl. (vpk) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om livsmedelspolitikens framtida utveckling. 1988/89:Fill av m.fl. (fp) vari yrkas 10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om utgångspunkterna för den framtida jordbrukspolitiken. 1988/89:Fi21 av m.fl. (mp) vari yrkas I. att med avslag på proposition 1988/89:47 imotsvarande delar som sin mening till regeringen ger till känna vad som i motionen har anförts om den ekonomiska politiken, jordbrukspolitiken, arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, i berörd del. 1988/89:Fi29 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom jordbrukspolitikens framtida mål och medel. 1988/89:Fi4 av m. fl. (m) vari yrkas 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående uppsägningen av handelsbegränsningsavtalinom MFA IV, att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående subventioner fill tekobranschen. 1988/89:Fi7 av Hans Nyhage (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om tekopolitiken, 2. att beslutar att liberaliseringen avhandelspolitiken på 1988/89:FiU10 tekoområdet skall anpassas till . 1988/89:Fi8 av m.fl. (vpk) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om den framtida tekopolitiken. 1988/89:Fill av m.fl. (fp) vari yrkas 11. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om avskaffande av tekorestriktionerna. 1988/89:Fil8 av och (båda s)vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven noggrann övervakning av prisutvecklingen i branschen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven effektivare ursprungsmärkning, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt i internationella sammanhang verka för de i motionen aktualiserade frågornaom socialklausul, förbud mot barnarbete m.m., 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten avatt ett kommande branschprogram utformas så att utvecklingen främjas också imindre företag. 1988/89:Fi21 av m. fl. (mp) vari yrkas 1. att med avslag på proposition 1988/89:47 imotsvarande delar som sin mening till regeringen ger till känna vad som imotionen har anförts om den ekonomiska polifiken, jordbrukspolifiken,arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, i berörd del. 1988/89:Fi28 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om tekopolifikens inriktning. 1988/89:Fi4 av m.fl. (m) vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om inriktningen av arbetet i den aviseradeutredningen om konkurrensförhållanden i den svenska ekonomin. 1988/89:Fi8 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om utredning om konkurrensförhållanden och prisbildning. 1988/89:Fill av m.fl. (fp) vari yrkas 12. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om stimulans av enskilda alternativ till offentlig produktion av sociala tjänster. 1988/89:Fi28av m.fl. (c) vari yrkas 1988/89:FiU10 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om förutsättningarna för den aviserade utredningenom konkurrensfrågor vad avser utformningen av tekostödet. I propositionen anförs att den mest akuta uppgiften förden ekonomiska politiken är att få ned inflationen. Pris- ochlöneökningarna är högre i än i omvärlden. Om lönerna även nästa årstiger snabbt som inkomstskatten sänks kan det leda till en kraftigköpkraftsökning som försämrar den ekonomiska balansen. En åtstramning av denekonomiska politiken kan under sådana förhållanden senare bli nödvändig. För att undvika en ogynnsam utveckling finns det skälunder och med början att med utbudsinriktade ochselektiva medel söka motverka de höga pris- och kostnadsstegringarna. Vidarekrävs insatser för att höja produktivitetstillväxten i den svenska ekonomin. I propositionen riktas uppmärksamheten särskilt mot fyraområden, nämligen arbetsmarknadspolitiken, åtgärder mot överhettning påbyggnads marknaden, jordbruks- och tekopolitiken. För att förbättraeffektiviteten i den svenska ekonomin bör konkurrensen förstärkas genom bl.a.avreglering av vissa sektorer av ekonomin, borttagande av handelshindersamtidigt som möjligheter skapas för att allmänt motverka inhemskakonkurrensbegrän-sande åtgärder. En utredning om konkurrensförhållandena i densvenska ekonomin aviseras. Inom skatteområdet föreslås att marginalskattensänks för i första hand de heltidsarbetande somde statliga räntesubventionerna minskas. Därutöver föreslås åtgärder för attminska marginaleffekterna för arbetsinkomster för en stor grupp pensionärer.En viss förstärkning av statsbudgeten bör ske genom att en avgift påfyllnadsinbetalningar införs för att uppnå en tidigareläggning av inbetalningav skatt. De i propositionen föreslagna åtgärderna inom de härnämnda fyra områdena kan sammanfattas på följande sätt. - Trots i mångafall mycket goda yrkeskunskaper har flyktingar och andra invandrare svårigheteratt få fotfäste på den svenska arbetsmarknaden. En rad åtgärder, bl.a. inomramen för platsförmedlingen, föreslås i syfte att på olika sätt underlätta förinvandrare att hitta passande arbeten. - Ett ekonomisktstöd till arbetslösa som flyttar och tar arbete på annan ort än hemorten, dockej i storstäderna, bör införas. De bidrag till sökanderesor som gällerför arbetssökande från bör vidgas till att avse även arbetssökande frånDanmark. - Bristen påarbetskraft avser ofta särskilt yrkeskunnig arbetskraft. För att underlätta förredan sysselsatta att vidareutbildas förordas att den s.k. flaskhalsutbildningenfår en större omfattning än . - Här föreslagnaåtgärder bör senare följas upp med ytterligare insatser för att ökaarbetskraftsutbudet. I detta syfte bör arbetsmarknadens parter inbjudas tillöverläggningar. 2 1988/89.5 saml. Byggverksamhetenbör begränsas ytterligare genom att byggregleringen i 1988/89:FiU10 Stockholms-och Göteborgsområdena .förlängs till 1990, genom att vissa restriktioner införspå byggandet i resten av landet och genom att snäva ramar för ombyggnad avbostäder sätts över hela landet som subventionsgraden minskas.Investeringsfonderna skall endast få utnyttjas för miljöinvesteringar och förinvesteringar i stödområdet. Den låga måluppfyllelsen kräver en reformering ajordbrukspolitiken så att den bättre uppnår målen och därigenom dämparinflationen och förstärker den ekonomiska tillväxten. Tillkallandetav en parlamentarisk arbetsgrupp som skall fungera söm en livsmedelspolitiskberedning aviseras. Dess uppgift skall vara att dels utvärdera beslut,dels utforma förslag till en ny livsmedelspolitik i ljusetbl.a! av GATT-förhandlingarnas resultat. Arbetsgruppen skall även behandla eneventuell provisorisk lösning för i den mån en dylik blir nödvändig medhänsyn till . Inom ramen för tekopolitiken föreslås en fullständigavreglering av ' tekorestriktionerna. De importhinder som finns bör avvecklas.De s.k. multifiberavtal som är i kraft sägs upp till den 31 juli1991, då MFA IVlöper ut. börsåledes inte för egen del tillämpa ett eventuellt nytt internationelltregleringsavtal. I den pågående GATT-rundan skall verka för atttekohandeln återgår fill normala GATT-regler. I syfteatt öka förmågan hos de svenska tekoföretagen att 1991 kunna möta den ökadekonkurrens, som ett frisläppande av importen från de s.k. lågprisländernakommer att medföra, avser regeringen att budgetproposition läggafram förslag om åtgärder till förmån för branschen. I motion Fi4 (m) anförs att regeringen räknar med attprisstegringen - även efter det att de åtgärder som föreslås har beaktats -skall ligga kvar vid både . Detta visar, menarmotionärerna, att man kapitulerat för inflationen och att den s.k. tredjevägens politik inte fungerat. Det hårda skattetrycket och andra hinder påekonomins utbudssida medför också att tillväxten i år 1989 och 1990bara väntas bli ca hälften så hög som genomsnittet för samfidigtsom underskottet i bytesbalansen växer. På det verbala planet uppvisar den analys och strategi somkommer till uttryck i propositionen vissa likheter med det ekonomisk-politiskaprogram som moderata samlingspartiet länge förespråkat. Motionärerna ställersig emellerfid tvivlande till att regeringen verkligen har ki-aft att lägga omkursen så mycket som krävs. För det första är de åtgärder som förordas i propositioneninte tillräckligt långtgående. I vissa fall går de t.o.m. i fel riktning. För att uppnå en rejäl 18 utbudsstimulerandeeffekt krävs långtgående marginalskattesänkningar. 1988/89'FiUlO Utökningen avregleringarna inom byggsektorn och övriga förändringar inom detta område kommeratt driva upp byggkostnaderna och kan vara början till en ny rivningsvåg överlandet. Den aviserade konkurrensutredningen måste också inriktas på åtgärderför att bryta upp de offentliga monopolen. För det andra har de delar av det socialdemokratiskapartiet som företräder ett realistiskt ekonomiskt synsätt tidigare misslyckatsmed sina intentioner. Det senaste försöket gjordes i den revideradefinansplanen 1986. Det program som då framfördes skulle dämpa inflationen samtleda till lägre löneökningar och ökat hushållssparande. Resultatet blev högrepris- och kostnadsökningar samt ett hushållssparande som 1988 når sin lägstanivå i modern tid. Inte heller lyckades man med den utgiftsram för löneökningarsom aviserades 1987 och infördes . I motionen framhålls att bakom dagens överhettningsproblemligger inte främst en för stor konsumtionsökning utan en för litenproduktionstillväxt. En åtstramning genom skattehöjningar skulle minskakapacitetsutnyttjandet och driva upp arbetslösheten. Efter hand ger dettavisserligen återverkningar i form av lägre pris- och löneökningar. Men ifrånvaro av åtgärder som angriper de grundläggande problemen i ekonomin skulledärefter ett ökat kapacitetsutnyttjande stöta på samma utbudshinder, vilketvarit det vanliga mönstret vid konjunkturtopparna . Deaktuella kraven på snabbt insatta åtstramningsåtgärder är ett uttryck för denförlegade uppfattningen att staten skall ägna sig åt att finstyra den totalaefterfrågan i ekonomin. Moderata samlingspartiet avvisar sålunda en åtstramninggenom skattehöjningar. I stället är det angeläget att ge den ekonomiskapolitiken en mer långsiktig inriktning. Det gäller såvälstabiliseringspolitiken som strukturpolitiken, dvs. sättet att angripa degrundläggande problem som finns, i ekonomin, Vidare förespråkas en anknytningav kronan till det europeiska monetära samarbetet (EMS), fullständigt slopandeav valutaregleringen, en ram för de offentliga utgifternas ökningstakt,sänkning av skattetrycket genom en långtgående marginalskattereform,avreglering av både den offentliga sektorn och det privata näringslivet,utförsäljning av statliga företag och åtgärder som leder till ett ökathushållssparande. Inom följande områden tar moderata samlingspartiet uppolika frågor i kommittémotioner som sammanfattas i till betänkandet fogadeyttranden. - Arbetsmarknadsfrågori motion Fi6 (rn). Se bilaga 4. - Bygg-och bostadspolitiska frågor i motion Fi24 (ni). Se bilaga 5. I motion Fill (fp) framhålls att på kort sikt kännetecknasdet ekonomiska läget i av överhettning, snabba prisökningar ochsparandebrist. I ett längre perspektiv är den låga produktivitetsökningen ettallvarligt problem. Regeringens förslag om s.k. utbudsstimulanser torde hamycket små effekter på kort sikt. har under en följd av år betonatbetydelsen av en rejäl skattereform, stabila förutsättningar förlöneförhandlingarna, en stram finanspolitik genom utgiftsbegränsningar ochstimulanser av det privata sparandet, avregleringar och åtgärder för att ökakonkurrensen, särskilt inom densociala tjänsteproduktionen, samt införande av miljöavgifter. Om 1988/89'FiUlO dessa riktlinjer hade fillåfits styra den ekonomiska politikensuppläggning skulle många av dagens problem vara betydligt mindre. På grund av åldersstrukturen i den svenska befolkningenkommer bristen på arbetskraft att vara ett framträdande drag i den ekonomiskautvecklingen framöver. Detta ar ett av flera viktiga skäl till varför en rejälskattereform krävs, som medför att det lönar sig att arbeta. Som ett förstasteg i en sådan reform anser att marginalskatten skall sänkas med 4procentenheter för alla inkomster . som det automatiskainflationsskyddet bör återinföras. Pensionärer bör få ett bättre utbyte avfortsatt förvärvsarbete genom att ett förvärvsavdrag på . införs.Regeringen bör även få i uppdrag att återkomma till med förslag tillhur fler människor med handikapp skall kunna få arbete. I mofionen biträdsförslaget att stimulera den geografiska rörligheten genom ett s.k.merkostnadsbidrag. Regelsystemet bör dock omarbetas. Vidare bör asylsökande gesmöjlighet till beredskapsarbete. I motionen föreslås att det skall vara möjligt att vägaarbetsmarknadspoli-fiska insatser mot de resurser som satsas påförtidspensioner. Administrativa problem skall inte få hindra handikappademänniskor att få arbete. Medel bör föras över från socialförsäkringssektorn. Enligt motionärernas uppfattning är det inte lämpligt attutvidga regleringen på byggarbetsmarknaden, vare sig tidsmässigt ellergeografiskt. I motionen framhålls att den nödvändiga minskningen avräntebidragen vid ombyggnader måste ske på ett mer varsamt sätt än vad somföreslås i motionen. har också tidigare presenterat ett förslagtill minskade bostadssubventioner, som enligt mofionärerna bör genomförasoch som beräknades ge ca en miljard i besparing på helår. ladesförslag fram om bl.a. höjda barnbidrag och flerbarnstillägg. Genom attbesparingen slagits ut på flera sektorer behöver inte effekterna bli sådrasfiska. Förslaget har dessutom den fördelen att det ger en snabbarebesparingseffekt. Motionärerna accepterar förslaget om höjd nybyggnadsränta. Iövrigt bör regeringens förslag i denna del avslås. bör i ställetbegära ett nytt förslag av regeringen i linje med vad förordade ijanuari. I motionen ges även förslag till hur den tilltagande bostadsbristenskall kunna motverkas. Vidare avslås förslaget om ändrade villkor förräntebidrag för ombyggnader. Sker inte detta måste förslaget omarbetas så attretroaktiva effekter undviks och att ombyggnad av ålderdomshem, gruppbostäderför åldersdementa och övergångsbostäder för flyktingar undantas. Vad gäller den aviserade utredningen om jordbrukspolitikenframhålls att i allt väsentligt instämmer i den beskrivning avsvenskt jordbruk som görs i propositionen. är, sägs det i motionen,trots en snäv tidsram berett att med en posifiv inställning delta i denföreslagna kommitténs arbete. Arbetet bör koncentrera sig på en avveckling avprisregleringslagen, så att prisbildningen släpps fri inom landet förhuvuddelen av produktionen. I motionen stöds förslaget att tekorestriktionerna skallavvecklas. Avtalet (MFA IV) löper ut , men ingentinghindrar att häver gränshindren tidigare. Motionärerna anser att så bör ske . Den aviserade utredningen om konkurrensförhållanden måstefå i uppdrag 1988/89:FiU10 att gå igenom vilka förändringar i skatter ochandra regler som krävs för att skapa konkurrens även i de verksamheter som drivs i fakfiska offentliga monopol eller monopolliknande former. Ett uttryck för bristen på sparande är att nu gårmot ett växande underskott i bytesbalansen. En vikfig orsak till detta är detdåliga hushållssparandet. I motionen ges förslag till sparsfimulerandeåtgärder. Sammanfattningsvis framhålls i mofionen att de totalaeffekterna på den samhällsekonomiska balansen av förslagen i motion Fill (fp)innebär en avsevärd förbättring i förhållande fill regeringens förslag. Centerparfiet anför i motion Fi5 (c) att den tredje vägensekonomiska politik alltmer visar att den inte förmår komma till rätta med degrundläggande problemen i svensk ekonomi. Åtgärderna mot en alltför snabbutveckling av löner, kostnader, priser och ett nu växande underskott ibytesbalansen har inte varit tillräckligt kraftfulla. I mofionen kritiserasregeringens polifik på följande punkter: - Överhettningeni koncentrationsorterna: Tillräckliga åtgärder vidtas inte. - Skatterna(enligt proposition 1988/89:46): Genom en fördelningspolitiskt olycklig profilriskerar skattepolitiken att medverka till samhällsekonomiskt oacceptablanominella löneökningar. - Finanspolifiken:Regeringen väntar med att strama åt efterfrågan fill 1989/statsbudget. - Penningpolitiken:Regeringen berör knappast problemet med det höga ränteläget. - Produktiviteten:Regeringen tycks inte inse problemets vidd eftersom åtgärderna är otillräckligaoch industristrukturen inte berörs. - Rörligheten: Deav regeringen föreslagna medlen kan öka vissa koncentrationsorters redanöverhettade situation; regeringen tycks bortse från de regionala skillnadernavad gäller sysselsättningsläget. - Bostadspolitiken:De av regeringen anvisade medlen är på flera områden alltför schablonmässigtfillyxade, inte heller här inses de regionala skillnaderna. - Konkurrensförhållandena:Alltför förenklad argumentation, regeringen ser inte de positiva möjligheternaför jordbruk och tekoindustri i . - Sparandet: Ingasparstimulanser för hushållen föreslås. ekonomiska politik på kort sikt sammanfattas imotionen på följande sätt. - Främjaresurshushållning och miljöförbättrande åtgärder. Miljöhänsyn måste byggas in idet ekonomiska systemet. Ekonomin måste ges en större långsiktighet genom attmiljökostnaderna förs in i företagen som miljöavgifter. För att få ned löne- och kostnadsökningstakten måste incitamentför låga löneökningar skapas. Hög kostnadsutveckling får inte pareras genomdevalveringar. Inkomstskatterna bör sänkas för samfliga skattebetalare. Sänkttotalt skattetryck kombineras med samhällsekonomiskt acceptabla löneavtal.Avtalsperioderna bör samordnas. Denoffentliga konsumtionen bör hållas tillbaka. En differentierad moms1988/89:FiU10 med sänkt skatt på maten bör införas. Genom en särskild högreskatteklass för sälianköpsvaror kan mervärdeskatten bli ett verksamtstabiliseringspolitiskt instrument. De inflationsdrivande koncentrations-,områdena och överhettade sektorerna, såsom t.ex. byggverksamheten inomstorstadsområdena, måste svalkas av. - En restriktivfinanspolitik/stimulera sparandet. För att begränsa den alltför höga inhemskaefterfrågan bör kraftigt ökade sparstimulanser införas för hushållen. Centernsförslag om personliga investeringskonton för att stimulera bostads- ochutbildningssparande samt investeringar i eget företag bör därför införas. I stället för det föreslagna merkostnadsbidragetförordas i motionen ett inflyttningsbidrag för personer som flyttar till hårtdrabbade regioner. förordar också en kraftig satsning på utbildning föratt öka utbudet av kvalificerad arbetskraft. De kvarvarande delarna avvalutaregleringen bör avvecklas efter hand för att ' . åstadkomma en lägre ränta ochdärmed stimulera investeringarna. - Sänkta skatterför alla. Skattepolitiken måste innebära att alla samhällsgruppergörs delaktiga. Endast då kan vi få avtalsuppgörelser på en samhällsekonomisktsett rimlig nivå och i förlängningen få till stånd en lugnarekostnadsutveckling. Marginalskattesänkningar vid beskattningsbar inkomst över70 . och en skattereduktion på . per person vid taxeringbör införas. Inom bygg-, bostads-, teko- och jordbruksområdena avgercenterpartiet separata kommittémotioner. Motionerna sammanfattas i tillutskottet avgivna yttranden. - Jordbrukspolitikeni motion Fi29 (c). Se bilaga 2. - Tekopolitiken imotion Fi28 (c). Se bilaga 3. - Bygg- ochbostadspolitiken i motion Fi26 (c). Se bilaga 5. Enligt motion Fi8 (vpk) är de tre viktigaste huvudområdenaför den ekonomiska politiken följande. - En socialtillväxt för rättvisa, jämlikhet och trygghet. - Samladeåtgärder mot den ekologiska krisen. - Utvidgaddemokrati och försvar för den nationella suveräniteten.