bet · GC01LU36 · 1988-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande /89 :LU36 Bidrag till en stiftelse för utvecklandet av godredovisningssed 1988/89 LU36 Iproposition 1988/89:150 bilaga 3 (s. 4) föreslår regeringen ()under punkt H 6. Bidrag till en stiftelse för utvecklandet av godredovisningssed att delsgodkänner de grunder för finansiering av en stiftelse för främjande av godredovisningssed som förordats i propositionen, delstill Bidrag till en stiftelse för utvecklandet av god redovisningssed /90 under andra huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på . Propositionenhar i denna del överlämnats från finansutskottet till lagutskottet. Enligt2 § bokföringslagen (1976:125) skall bokföringsskyldigheten fullgöras på sättsom överensstämmer med god redovisningssed. Med god redovisningssed avsesenligt lagens förarbeten en fakfiskt förekommande praxis bland ett frånkvalitativ synpunkt representativt urval av bokföringsskyldiga. Denna praxismodifieras och vidareutvecklas genom rekommendationer och uttalanden sompubliceras av. flera olika organ. I huvudsak är det tre organsom är verksamma på området. ,som inrättades , har enligt sin instruktion (1988:1118) tilluppgift att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföringoch offentliga redovisning. Enligt instruktionen skall nämnden utarbetaallmänna råd inom sitt ansvarsområde. Av förarbetena till bokföringslagen,liksom av bestämmelserna i förordningen om nämndens sammansättning, framgår attavsikten är att nämnden skall utgöra ett i högsta grad auktoritativtexpertorgan när det gäller anvisningar, råd och rekommendationer i fråga omtillämpningen av bokföringslagen. Således är det helt i linje medbokföringslagstiftningen att en näringsidkare -när han har att ta ställning tillvad som är god redovisningssed - fäster större vikt vid ett uttalande frånnämnden än vid uttalanden från andra organ. FöreningenAuktoriserade revisorer har sedan lång fid, och vid sidan avbokföringsnämnden, utfärdat rekommendationer på redovisningsområdet. Dessarekommendationer har haft stor betydelse för utvecklingen av godredovisningssed, vilket framhölls redan i förarbetena till bokföringslagen. 1 1988/89. Slutligen har också den av industriförbundadministrerade . 1988/89:LU36 Näringslivets börskommitté (NBK) varit av storbetydelse när det gäller de börsnoterade företagens externa information. NBKhar främst behandlat börsefiska frågor men har även utfärdat rekommendationerpå redovisningsområdet. I propositionen anförs att bokföringsnämnden, har träffat överenskommelse om att inrätta ett gemensamtorgan som skall ha till uppgift att utveckla de redovisningsnormer som börgälla för publika företag. Avsikten är att de tre initiativtagarna tillsammansskall bilda en stiftelse vars styrelse skall bestå av representanter för varoch en av stiftarna. Styrelsen skall i sin tur utse ledamöter i ett särskiltråd som skall utgöra ett expertorgan med huvudsaklig uppgift att utarbeta ochutfärda rekommendationer rörande god redovisningssed i publika företag. Rådetsverksamhet skall finansieras av stiftelsen. Med tillkomsten av det nya organet kommer såväl FAR somNBK att upphöra med att utfärda rekommendationer på redovisningsområdet. Däremotär avsikten inte att tillskapandet av det nya organet skall innebära attbokföringsnämndens auktoritet som normbildare på redovisningsområdet inskränks. Enligt den preliminära överenskommelsen mellan bokföringsnämnden,FAR och industriförbundet skall stiftelsekapitalet uppgå till , ochbeloppet skall betalas rried en tredjedel av vardera stiftare. I propositionenanförs att bokföringsnämndens andel av stiftelsekapitalet, , börbetalas med medel som finns anslagna för nämndens verksamhet under budgetåret1989/90. Departementschefen beräknar att stiftelsensdriftskostnader för /90 kommer att uppgå till 1,2 milj. kr. Ipropositionen föreslås att statens bidrag till stiftelsens verksamhet, vilketberäknas till . för /90, betalas från ett särskilt,nytt anslag under andra huvudtiteln. FAR och kommer underbudgetåret att vardera lämna bidrag med ett motsvarande belopp. Som anförs i propositionen har det alltmerframstått som en brist att arbetet med rekommendationer på redovisningsområdetär splittrat mellan olika organ. Framför allt gäller detta beträffande sådanaföretag som sprider information om sin ekonomiska ställning m.m. till ett stortantal intressenter. För dessa s.k. publika företag ställs särskilda krav på attårsredovisning och annan rapportering utformas på ett enhetligt sätt. Enligt utskottets mening innebär det därför stora fördelarom ett gemensamt auktoritativt organ nu tillskapas med förankring hos de intressenterpå redovisningsområdet som har särskild kompetens och särskilt intresse förredovisningen i publika företag. Vad som anförs i propositionen om finansiering avstiftelsen föranleder inte några erinringar från utskottets sida. I fråga ombokföringsnämndens andel av stiftelsekapitalet anser utskottet - i likhet meddepartementschefen - att den bör betalas med medel som finns anslagna förnämndens verksamhet under /90. När det sedan gäller stiftelsens driftskostnader /90 tillstyrker utskottet förslaget i propositionen om attstatens bidrag härtill, , betalas från ett nytt anslag under andrahuvudtiteln. Hemställan 1988/89:LU36 1. attriksdagen godkänner de grunder för finansiering av en stiftelse för främjande av god redovisningssed som förordats i proposition 1988/89:150, bilaga 3 under punkten H 6., 2. attriksdagen till Bidrag tid en stiftelse för utvecklandet av god redovbningssed för /90 under andra huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . Stockholmden På lagutskottets vägnar Närvarande:Rolf (), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), LenaBoström (s), (), (), (), Ulla-BrittÅbark (s) och . (m). ""''''''oo.,o,r.,.