bet · GC01JoU21 · 1988-12-31 00:00:00 — Sammanställningenavseende ändamål utanför fördelningsplanen för /89 skiljersig på ett antal punkter från de preliminära beräkningar som låg till gmnd förriksdagens beslut . Deinförselavgifter från regleringsåren 1987/88'och 1988/89 som enligt riksdagensbeslut står till regeringens förfogande (prop. 1987/88:165, JoU25, rskr. 385)har därvid delvis tagits i anspråk för olika ändamål sammanhängande medprisregleringen. Posten Utbyteshandel med nötkött från öststatema beräknas ökamed 40 milj. kr. Statens pris- och konkurrensverk disponerar . förutredningar rörande bl. a. livsmedelsindustrins kostnadsutveckling ochrabatter på lantbmksmaskiner. Kostnademaför sådana ändamål som får täckas av införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen beräknas för /89 till 408 milj. kr.Jordbmksministem återkommer senare till regeringen med anledning avjordbmksnämndens förslag till disposition av de införselavgiftsmedel som stårtill regeringens förfogande för /89. Fördelningsplanenför /90 skall enligt förslaget om fatta oförändrat 267,2 milj. kr. jämte inflytande fodermedelsavgifter, vil ket totalt beräknas ge 517,2 milj. kr. Dessutom tillkommer ett belopp på 60 milj. kr. från utomramsmedel från /89 i enlighet med 60 beslut våren1988 samt 82 milj. kr. kvarstående från reglerings- 1988/89: JoU21 året1988/89. Sammanlagt finns således ca 659 milj. kr. Svenskspannmålshandel föreslås liksom tillföras införselavgifter för vissutbyteshandel med brödsäd. Dessa avgifter beräknas till 25 milj. kr. Vidare börSveriges oljeväxtintressenter tillföras fettvamavgifter såväl på importerad sominhemsk olja för en kvantitet motsvarande fettinnehål-let i den inhemskafröskörden, dock högst motsvarande fettvamavgifter på den totalafettkonsumtionen inom landet. Beloppet beräknas nu uppgå till 579 milj. kr. Medhänsyn till ovissheten rörande regleringsekonomins utveckling för de olikavamområdena har nämnden inte lagt fram någon plan för fördelning av detpreliminärt beräknade beloppet för /90. Nämnden avser attåterkomma med förslag till preliminär fördelning av beloppet. Ett sådantförslag kan då avges i samband med att förslag lämnas till gränsskydd m. m. fr.o. Nämnden bör liksom tidigare få jämka delbeloppen mellande olika regleringsföreningama och besluta om fördelning av det belopp som kankomma att stå till nämndens förfogande. 1det följande anges medelsbehovet under /90 för de ändamålsom bör täckas av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Förutbyteshandel med nötkött med öststatema har beräknats 90 milj. kr. Förutbyteshandel med kött och fläsk avsätts 50 milj. kr. av införselavgiftsmedelfrån import av kött och fläsk. En fömtsättning är att motsvarande export ägtmm och att införselavgiftsmedel finns tillgängliga sedan samtliga övrigaändamål tillgodosetts inom och utom fördelningsplanen med tillägg av en skäligreserv för ofömtsedda ändamål. /90 bör pristillägget på får- och lammkött vara oförändrat5,. per kg, vilket beräknas medföra en utgift på 27 milj. kr. Av dettabelopp finansieras ca 10 milj. kr. av de utomramsmedel som jordbmket erhållersom ersättning för uteblivna prishöjningar. Svenskmatpotatiskontroll (SMAK) tilldelas högst . för den officiellakontrollen och . för ackordhästorganisationens bevarande bör utgå oförändrat med250 . Stödtill maltproduktionen för /90 bör lämnas med 1 milj. kr. Sverigesexportråd skall erhålla 4 milj. kr. av medel utanför /90, fömtsatt att jordbmket avsätter 4 milj. kr. från medelinom fördelningsplanen. 25,8milj. anslås för finansiering av viss del av kostnadema för dju rens hälso- och sjukvård samt 34,6 milj. kr. för statistik på jordbmkets område. I posten Djurens hälso- och sjukvård ingår också ett belopp av . som bör utgöra statens andel av kostnaderna för vissa åtgärder inom distriktsveterinärorganisationen i och . Tillfinansiering av sekretariatet hos jordbmksnämndens konsumentde- 1988/89:JoU21 legation föreslås . Jordbmksnämndenhar föreslagit att 2,3 milj. kr. avsätts för att slutföra forskningsprojektetSkolmaten . Jordbruksministern biträder nämndens förslag. Idet följande föreslås att ytteriigare 45 milj. kr. ställs tilllantbmkssty-relsens förfogande för det särskilda åtgärdsprogrammet för norraSverige. De ökade kostnadema bör finansieras med införselavgifter utanförfördelningsplanen. Resterandetillgängliga införselavgiftsmedel som kan beräknas till totalt I 012 milj. kr.bör disponeras för att ersätta mittprishöjningar under /90. Medhänsyn till de oundgängliga variationerna i inflödet av införselavgifter har iårets budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 11, s. 34) föreslagits att enrörlig kredit av 60 milj. kr. även fortsättningsvis ställs tilljordbmksnämndens förfogande. Med hänsyn till osäkerheten i prognosen bör medelinte intecknas för något ändamål utöver de som nämnts. Eventuella överskottbör liksom stå till regeringens disposition och skall iförsta hand användas för att täcka kostnader för prisregleringen /90. Ifolkpartiets kommittmotion Jo2S4 (yrkande 1) redovisas några olika projekt medförsöksodling av energiskog. Det är enligt motionen angeläget att de planeradeprojekten kommer i gång. Skall energiskog kunna bli ett realistiskt altemativför energiproduktion behöver den utvecklas kommersiellt. Imotionen föreslås att det av regleringsmedel avsätts 90 milj. kr. för deaktuella projekten under budgetåren 1989/90 -1991/92. Imotion Jo46 (yrkande 10) anförs att det principiellt är förkasfligt attfinansiera statlig verksamhet med införselavgiftsmedel. Motionärema syftar bl.a. på förslagen att viss verksamhet hos , ,statens pris- och konkurrensverk och statens jordbmksnämnd skall finansieras påangivet sätt. Konstmktionen innebär bl. a. att verksamheten äventyras omavgiftsmedlen inte inflyter i den omfattning som fömtsätts. Utskottethar inte funnit anledning att frångå regeringens förslag till disposition avinförselavgiftsmedel. Motion Jo46 yrkande 10 avstyrks således. Utskottetkan i stor utsträckning ansluta sig till synpunkter rörande värdet av de i motion Jo254 angivna projekten för energiskogsod ling. Enligt vad utskottet tidigare redovisat i detta betänkande har rege ringen överfört 50 milj. kr. till Stiftelsen för försöks- och utvecklingsinsatser för alternativ användning av . Därmed ges jordbmksnäringen enligt ifrågavarande regeringsbeslut möj lighet att satsa på olika angelägna utvecklingsprojekt, som t.ex. energi- 62 Utskottetutgår från att syftet med yrkande 1 i motionen kan 1988/89: JoU21tillgodoses inom ramen för denna verksamhet eller i annat sammanhang ochföreslår att motionen i denna del lämnas utan vidare åtgärd. Jordbmksnämndenhar i sin utredning om möjlighetema till och konsekvensema av en avveckling avprisregleringen på ägg analyserat fem olika steg i en sådan avveckling. Det förstasteget innebär att storproduktionsavgiften ersätts av en generell avgift. Detandra steget innebär en inskränkning i medelstilldelningen tillregleringsföreningen ägghandel för exportfinansiering. Detta steg lederöver till steg tre som innebär att äggregleringen inte tillförs några medelför detta ändamål. Steg fyra innebär en inskränkning av gränsskyddet, medansteg fem innebär ett helt borttaget gränsskydd. Nämnden förordar steg ett ochtvå. De av jordbmksnämnden förordade stegen mot en minskad reglering anserjordbmksministem innebära sådana förenklingar och ha sådana fördelar att de nubör genomföras mot bakgmnd av livsmedelspolitiska beslut. De övrigastegen är däremot av den karaktären att de bör behandlas av den parlamentariskaarbetsgmppen och övervägas först tillsammans med gmppens övriga förslag. En avutgångspunkterna för arbetsgmppens arbete är att de interna regleringarna skallbegränsas så långt som möjligt och i vissa fall avskaffas. En annanutgångspunkt är ett sänkt gränsskydd. Äggproduktionbedrivs ofta utan areell anknytning och utan koppling till den egentligajordbmksnäringen. Dessa företag är snarare att jämföra med industriellproduktion. Endast en mindre del av äggproduktionen sker som kompletterandeproduktion vid småjordbmken. Äggnäringentillhör inte heller de mest kapitalintensiva branscherna som kräver storainvesteringar för att driva produktion. Detta i kombination med att ägg säljstill konsumenterna i oförädlad form gör att fömtsättningama för att drivaäggproduktion småskaligt med lokal produktion måste anses goda. Dettaunderstryks av det faktum att av äggen saluförs vid sidan ompartihandeln, vilket också tyder på en viss flexibilitet och låg tröskel förmarknadsinträde. Hämtöver har äggnäringen i beredskapssammanhang en begränsadbetydelse. Produktion av ägg är också från planeringssynpunkt kortsiktig. Äggproducentersom sätter in mer än 1 000 värphöns i produktionen skall erlägga enproduktionsavgift. Syftet med produktionsavgiften är att finansiera den internaregleringen. infördes en differentieradstorproduktionsavgift som innebär att avgiftsstorleken per höna ökar ju flerhönor som sätts in i produktionen. Syftet med differentieringen är attbegränsa utbyggnaden av större företag samt att de större företagen skall ståför en större andel av exportkostnadema. är det tveksamt om syftet med differentieringen upp nåtts. Företagsstmkturen har inte ändrats i någon störte utsträckning se- 63 dan avgiften infördes.Statistik och uppgifter från branschen tyder dock på 1988/89: JoU21 enviss ökning av de allra största besättningarna. Medanledning av att avgiften synes ha ingen eller mycket begränsad effekt,som tillämpningen medför legala problem och en betydandeadministration föreslår jordbmksministem att den differentieradestorproduktionsavgiften tas bort . Finansieringen av den delav äggregleringen som sker genom den differentieradeproduktionsavgiften bör i stället ske genom en generell avgift. Överskottssituationeninom äggproduktionen är ett växande problem. Den nya djurskyddslagstiftningeninnebär att antalet hönor per bur minskas från fyra till tre. Därmed kommeräven fömtsättningama för en marknadsbalans att förbättras avsevärt. Dennaeffekt är dock endast kortsiktig. På lång sikt när lönsamheten på gmnd avproduktionsminskningen förbättras, föreligger risk för att nya permanentaöverskott uppkommer om inte någon form av åtgärder vidtas. Effektemaav den nya djurskyddslagstiftningen kommer att bli synliga först /91. Enligt Lantbmkets utredningsinstituts (LUl) senasteprognos kommer äggöverskottet under /90 att stiga något fråndagens rekordnivå på . Därefter beräknas överskottet sjunka mot enbalanssituation. Orsaken till att överskottet beräknas öka under kommanderegleringsår är att branschen redan nu börjat slakta ut hönor för att den Ioktober 1989, då de nya föreskrifterna böljar gälla, kunna ha fyra hönor perbur som är relativt nyinsatta. Producentema kan då ytterligare en period hafyra hönor per bur. Nyin-sättningar fr.o.m. den får endast skemed tre hönor per bur. Äggöverskottetär mycket stort och har varit växande . Detta visar attäggprisregleringen inte varit ett effektivt medel för att uppnå marknadsbalans.Överskotten gröper också ur lönsamheten i branschen. Enligt jordbmksnämndensutredning är en viss begränsning av Svensk ägghandels möjligheter tillöverskottsfinansiering av ägg möjlig att göia med övervägande positiva effektersom följd. Med begränsad överskottsfinansiering, men med bibehållet gränsskyddmot import, bör benägenheten att producera överskott inte vara lika stor.Risken att hamna i en permanent överskottssituation bör därmed minska. Minskadeäggöverskott sänker exportkostnaderna för äggproducenterna, som producentprisetbör stiga. Detta bör möjliggöra såväl bättre lönsamhet för producenterna somett lägre konsumentpris. Enligtjordbmksministernbörenviss begränsning av överskottsfinansieringen av ägg göras nästa regleringsår.Därefter bör överskottsfinansieringen minskas i takt med denproduktionsminskning som bedöms äga mm till följd av de nyadjurskyddsbestämmelserna. Producenterna bör redan nu få såväl kortsiktigasignaler som signaler som stävjar uppkomsten av nya överskott efter det attdjurskyddsbestämmelserna medverkat till att nedbringa de nuvarande. Jordbmksministemavser därför föreslå regeringen att ge jordbmksnämnden i uppdrag att vidmedelstilldelningen till de olika regleringsföre- ningarna utgå från eninskränkning med av Svensk ägghandels /89: JoU21prognosticerade medel för överskottsfinansiering. Icenterpartiets kommittmotion Jo57 (yrkande 6) yrkas avslag på förslaget omavskaffande av storproduktionsavgiften. Vid nuvarande överskottssituation ärde befintliga regleringarna nödvändiga instmment för produktionsanpassning ochbör bibehållas. Utskottetansluter sig till regeringens förslag och överväganden i detta avsnitt ochavstyrker således motion JoS7 yrkande 6. Den obligatoriska kvalitetskontrollen vid export m. m. Enligtkungörelsen (1958:528) med vissa bestämmelser angående utförsel av smör, ostoch ägg är kvalitetskontroll obligatorisk vid export av dessa produkter. Ettmotsvarande kontrollkrav gäller vid export av fisk och fiskprodukter enligtkungörelsen (1950:506) med vissa bestämmelser angående utförsel av fisk,fiskrom och fiskkonserver. Denna kontroll sker utöver den offentligalivsmedelskontrollen enligt livsmedelslagen. Kvalitetskontrollen av ägg ochmejerivaror utförs av och ägg(KMÄ). Verksamheten vid KMÄ styrs genom föreskrifter som meddelas avjordbmksnämnden. KMÄutgörs av en styrelse och ett antal kommitter för olika produktslag. Styrelsenutses av jordbmksnämnden som också fastställer ett reglemente förorganisationen. Vid KMÄ finns bl. a. laboratoriepersonal och inspektörer förkontrollverksamheten. För fiskkonserver utförs den obligatoriskaexportkontrollen av Svenska konservkontrollens råd (kontrollrådet) underjordbmksnämndens överinseende. Den kontrollbyrå som hör till kontrollrådetfinns vid KMÄ:s avdelningskontor i . KMÄverkar som kontrollorgan och utför laboratorieundersökningar på en rad områden.På uppdrag av livsmedelsverket medverkar KMÄ i den offentliga kontrollen avmejerierna. KMÄ utför där den provtagning som miljö- och hälsoskyddsnämndernaannars skulle genomföra. En annan del av verksamheten är kvalitetskontrollen avmejeriprodukter och ägg. Den kontrollen innebär att kriterier fastställs för enkvalitetsgräns som markeras med mnmärket. En näringsidkare kan efter tillståndav KMÄ få märka sina varor med mnmärket, fömtsatt att varorna uppfyllerkriterierna. Dessa bestäms av KMÄ efter godkännande av jordbmksnämnden. KMÄkontrollerar att produkterna håller sin märkeskvalitet. Kontrollanstalten harockså rätt att ta ut en kontrollavgift av mnmärkesanslutna näringsidkare. Till mnmärkesanslutnaföretag lämnas ett bidrag inom ramen för jord- 65 5 1988/89. lö samt Nr 21 bmksprisregleringen.Bidraget ges per kg och kallas kvalitetstillägg för ost 1988/89: JoU21 ochsmör samt packeribidrag för ägg. Bidragen utbetalas av och Svensk ägghandel. Ru-nmärket är ettkrav för att smör, ost och ägg skall få exporteras. I övrigt är kontrollenfrivillig, men den är ett villkor för nämnda bidrag. KMÄär inte någon myndighet, men vissa av dess uppgifter kan beskrivas sommyndighetsutövning. Det gäller inte den frivilliga kvalitetskontrollen mendäremot den för export obligatoriska kvalitetskontrollen av smör, ost och ägg.Detsamma gäller den kontroll som kontrollrådet svarar för när det gällerfiskkonserver för export. Inte heller kontrollrådet är någon myndighet. Föratt organisationer av det slag som kontrollrådet och KMÄ utgör skall få ägnasig åt myndighetsutövning krävs numera enligt regeringsformen lagstöd. Enligtjordbmksministems mening finns det inte några vägande skäl som talar föratt behålla den obligatoriska kvalitetskontrollen av mejerivaror, ägg ochfiskkonserver som skall exporteras. Det kan inte anses förenligt med denoffentliga livsmedelskontrollens mål att samhället ställer kontrollkrav sominnebär en särbehandling av livsmedel avsedda för vissa marknader. Det ärsnarast en fråga för exportören att se till att importörens krav på en visskvalitet på exportvaran uppfylls. En liknande bedömning gjordes dåbestämmelsema om vissa kvalitetskrav vid export av matpotatis upphävdes. Beträffandemnmärkningen kan en frivillig sådan märkning för export tjäna samma syften somen obligatorisk. KMÄ kan även fortsättningsvis förfoga över det vammärke sommnmärket utgör. Ställningstagandetinnebär att kungörelsen (1958:528) med vissa bestämmelser angående utförselavv smör, ost och ägg samt kungörelsen (1950:506) med vissa bestämmelserangående utförsel av fisk, fiskrom och fiskkonserver bör upphävas. Detkvalitetsarbete som utförs utöver de krav som ställs med stöd avlivsmedelslagen bör huvudsakligen vara en branschfråga. Det är eftersträvansvärtatt detta arbete styrs främst genom konsumentefterfrågan. Jordbmksministemanser därför att den statliga regleringen av KMÄ:s och kontrollrådetsverksamhet skall upphöra. Organisationema bör fortsättningsvis kunna verka somfristående branschorgan. Det är givetvis väsentligt att företagen bibehålleroch vidareutvecklar sitt kvalitetsarbete. Det är vidare viktigt att denkompetens som finns i organisationerna om kvalitetsfrågor för de aktuellaprodukterna tillvaratas. Jordbmksministem avser därför att ta initiativ tillöverläggningar mellan berörda intressenter i syfte att lösa frågan om denframtida organisationen av KMÄ och kontrollrådet. anlitas KMÄ iviss utsträckning i den offentliga livsmedelskontrollen som godkäntlaboratorium. Det är naturligt att organisationen kan fungera som sådant ävenframgent. Ettökat inslag av kvalitetsbetalning till lantbmkama för att styra produktionenmot högre kvalitet har varit en strävan inom jordbmksprisregleringen. Denkvalitetsbetalning som tillämpas inom ägg- och mejeriregleringen riktarsig dock inte i första hand till lantbmkaren. för mnmärkesnivån är tillövervägande delen sådana som lantbmkaren 1988/89: JoU21 inte kan påverka. Attta bort kvalitetstillägget för ost och smör borde inte medföra några negativakonsekvenser för konsumenten. Man måste utgå ifrån att mejerierna harkompetens och intresse av samt känner ett ansvar för att kontrollera attprodukterna har en god kvalitet. Detta är en typ av kvalitetskontroll som böringå i branschens egenkontroll. är kunskapen om mnmärkets innebörd mycket dålig hos konsumenten. Man kanfråga sig om kvalitetskontrollen verkligen är konsument-anpassad. Detsistnämnda gäller i ännu högre grad för mnmärkta ägg. Det har visat sig attkonsumentema ibland hellre köper omärkta, och därmed okontrollerade,"lantägg" än kontrollerade, mnmärkta ägg. öm mnmärket ifortsättningen blir en kvalitetsgaranti från branschen bör det också ligga ibranschens intresse att anpassa kvalitetsnormema på ett sådant sätt att demnmärkta produktema motsvarar konsumentemas krav. Därmed borde de även kunnamotivera ett högre pris varför man kan ifrågasätta om särskilda bidrag börlämnas. Jordbmksministem är emellertid inte nu beredd att föreslå att bidragentas bort. föreslår i sin utredning att packeribidraget höjs.Mot bakgmnd av vad som anförts är jordbmksministem inte beredd atttillstyrka nämndens förslag utan anser att bidraget bör behållas på enoförändrad nivå. Kvalitetskontrollenför de aktuella produktema är ingen hygienkontroll utan får ses som enkontroll som kan ha en ekonomisk betydelse för konsumenten. Eftersom exempelvismnmärkesanslutna packerier genomlyser och sorterar äggen behöver konsumenten,i mindre utsträckning än vad som kan vara fallet med okontrollerade ägg,riskera att själv behöva sortera bort ägg efter inköpet. Det kan t. ex. rörasig om ägg med dåliga skal eller innehållande blod, men som inte innebär någonhälsorisk. Ettpar remissinstanser har uttryckt farhågor för en framtida hygienisk försämringav äggen som en effekt av att burhönssystemet skall avvecklas, till följd avden nya djurskyddslagen. Det kan i detta sammanhang påpekas attuppskattningsvis av de ägg som säljs till konsument inte harpasserat något mnmärkespackeri. Dessa torde i större utsträckning än övrigaägg vara producerade i golvhönsbesättningar. Djurskyddslagen innebär såledesinte att helt nya produktionsförhållanden införs. Sådana produktionsförhållandenär vanliga även . Några problem till följd av detta har inte påtalats frånkontrollmyndighetema. Det påpekas också att mnmärkeskontrollen inte innehållernågon hygienisk kontroll som innebär att äggen är bakteriologisktkontrollerade. Det ligger inom ramen för den allmänna livsmedelskontrollen somlivsmedelsverket bedriver att vidta åtgärder så att en negativ utveckling av kvalitetenförhindras. Enligtkommittémotionen Jo46 (m) åtgår av kostnaderna i äggregleringen till att subventionera de äggpackerier som tillämpar det kontrollförfarande som regeringen inte längre anser nödvändigt. mildra de ekonomiskapåfrestningarna för äggproducenterna bör det s. k. 1988/89: JoU21packeribidraget tas bort från äggregleringen (yrkande 11). Kostnadema bör istället bäras av de konsumenter som efterfrågar kontrollen. Övrigamotioner under detta avsnitt går i huvudsak ut på att den obligatoriskakvalitetskontrollen på detta område tills vidare bör bibehållas och att ingaändringar bör göras av KMÄ:s status förrän vissa ytterligare utredningar ochöverläggningar genomförts. Dessa motioner är Jo47 (c), Jo57 (c) yrkande 7, Jo62(mp) yrkande 7 och Jo67 (vpk) yrkande 20. 1samband med en uppvaktning inför utskottet har representanter för KMÄinformerat om sin verksamhet och lämnat synpunkter på propositionens förslag. mening bör de definitiva ställningstagandena i denna fråga anståtills regeringen genomfört de i propositionen aviserade över-läggningama mellanberörda intressenter i syfte att lösa frågan om den framtida organisationen avKMÄ och kontrollrådet. Utskottet är heller inte berett att i detta sammanhangtillstyrka förslaget om upphävande av den obligatoriska kvalitetskontrollen videxport av mejeriprodukter, ägg och fiskkonserver. Detta innebär att utskottet tillstyrkermotionerna Jo47, JoS7 yrkande 7, Jo62 yrkande 7 och Jo67 yrkande 20. Utskottethar inte funnit anledning att föreslå ändrad finansiering av packeribidragenoch avstyrker därför motion Jo46 yrkande 11. 1detta avsnitt föreslås att ansvaret för att meddela föreskrifter om kvalitetskravoch märkning flyttas från lantbmksstyrelsen till statens livsmedelsverkfr.o.m. Samtidigtupphävs marknadsskyddet för viss matpotatis genom att kungörelsen (1959: 187)angående kvalitetsbenämning på matpotatis upphävs. Skälenför dessa förslag redovisas närmare på sidorna 33 36 i propositionen. Imotion Jo215 (s) understryks behovet av nya och miljövänligare sorter i svenskpotatisodling, dvs. sorter som kräver mindre bekämpningsmedel m.m. En sådaninriktning av produktionen skulle enligt motionärerna gagna både hälsointressenoch miljövårdsintressen. Utskottethar i det föregående avstyrkt regeringens förslag om vissa änd ringar i KMÄ:s status och i fråga om den obligatoriska exportkontrollen av 68 I likhetmed vad som anförts beträffande KMÄ avser jord- 1988/89: JoU21 bmksministematt ta initiativ till överläggningar mellan berörda intressenter inom det nuaktuella området. Utskottet anser att det slutliga ställningstagandet böranstå även i vad avser ändringar av matpotatiskontrol-len. Detanförda innebär att regeringens hemställan under avsnitten 2.5.2 och 2.5.3 samtlagförslagen under 2 och 3 (s. 4-5) bör avslås av . Närdet gäller prioriteringen av miljövänligare sorter i potatisodlingen villutskottet framhålla att motionärerna i motion Jo215 fäster uppmärksamheten påen viktig fråga. Enligt vad utskottet erfarit beaktas sortvalet i odlingensärskilt av kemikalieinspektionen m. fl. myndigheter i det arbete som pågår föratt minska användningen av bekämpningsmedel i jordbmket och trädgårdsnäringen.Enligt utskottets mening är det både från producent-, konsument- ochmiljöskyddssynpunkt angeläget att utveckla den svenska potatisproduktionen motett lägre behov av insatsmedel. Önskemålenom miljövänligare potatissorter bör beaktas i samband med angivnasträvanden och i växtförädlingsverksamheten. Utöverdet anförda är utskottet dock inte berett att föreslå någotsärskilt initiativ från sida i frågan.