bet · GC01UU19 · 1988-12-31 00:00:00 — Statsrådet sade vidare att "i den månsäkerhetskraven för konsumentprodukter fastställs på europeisk nivå, är detangeläget att deltar i arbetet. Detta gör vi både genom överläggningarmed och genom deltagande i det europeiskastandardiseringsarbetet. Till detta har vi anslagit nya resurser och vet redanatt ett sådant arbete kan medföra att svenska säkerhetssynpunkter vinnergehör. måste sägas att det inte är givet att på alla områdensom rör konsumentprodukter har de bäst genomtänkta säkerhetsnormerna. Fråganom en anpassning av svenska konsumentskyddsbestämmelser får därför prövas frånfall till fall." Ettexempel på där har varit med och drivit på utvecklingen påproduktsäkerhetsområdet har varit leksaker. Ett direktiv enligt den ovan nämndas.k. harmoniseringsmetoden antogs om säkerhetskrav för leksaker. Utskottetinstämmer i vad som ovan sagt om hur viktigt det är att engagerar sigi det västeuropeiska samarbetet på konsumentskyddsområdet. Även i övrigtansluter sig utskottet till vad som anförts av lag-och socialutskottet. Meddet ovan anförda avstyrker utskottet yrkandena I, 2 och 3 i motion U583 (mp)samt yrkandena I, 2 och 3 i motion U585 (mp). Medborgarnas Personers rörlighet, passunion Sammanfattning av motionerna Imotion U503 tar upp behovet av ett kraftigt ökat svenskt engagemangför människors fria rörlighet. Enligt (fp) gör regeringen svaga insatser iutvecklandet av medborgamas . konstaterar (fp) attåsiktsskillnader inom EFTA och bristande mandat för attförhandla för Gemenskapen gör den fria rörligheten för människor till en av desvåraste integrationsuppgifterna. Den är emellertid enligt (fp) en av de mestangelägna. Deområden där ett kraftigt ökat svenskt engagemang krävs är enligt fp rätten attbo och arbeta över gränserna, att får delta i EGs utbildnings- ochforskningssamarbete, samt att inte hamnar utanför EGs gemensamma yttregräns när de inre gränskontrollema avskaffas. Ävenmoderata samlingspartiet tar i motion U560 upp behovet av att blir en del av medborgarnas . Målsättningen från svensk sida måste enligt m vara att skall ingå i den passunion som skapas inom EG. En anslutning till EGs passunion bör ske så att hela den nordiska 36 passunionen inkluderas.Det får enligt m inte resas några passmurar mel- 1988/89: UUl9 lan denordiska länderna. Moderatasamlingspartiet anser även att måste sträva efter att svenskamedborgare som vistas inom EG omfattas av samma rättigheter och skyldighetersom EG-medborgare. Motsvarande måste enligt m givetvis gälla för EG-medborgarei . Detta bör åstadkommas genom att den nordiska arbetsmarknaden anslutstill EGs gemensamma arbetsmarknad, anser m. Miljöpartietstöder i motion U571 en ytterst generös flyktingpolitik och ökad invandring.Det utrymme som finns för ökad invandring skall dock enligt mp inte varabegränsad till EG-området, utan den nya öppenheten skall komma alla till del,oberoende av nationalitet. I motion U592 yrkar därför mp att flyktingpolitikenhelt skall undantas från EG-anpassning. anser också attmöjligheterna för människor att röra sig fritt i studie- eller turistsyfte böröka såväl inom som på annat håll. kräver mp i motion U597 attEG-anpassningen inte får leda till att tull och gränspolis avskaffas vidSveriges riksgränser. Utskottetdelar den uppfattning som framförs i motion U503 om att rätten att fritt bo ocharbeta i andra länder hör till det viktigaste för att skapa ökad förståelse,kulturellt utbyte och mänsklig gemenskap i . Det kan tilläggas attdetsamma naturligtvis gäller hela . har ocksåmöjlighetema för ökad rörlighet över gränserna ständigt förbättrats. Passfrihethar införts mellan vissa länder, t.ex. de nordiska länderna, och passkontrollenhar förenklats väsentligt. EG har som ett led i förverkligandet av den inremarknaden satt upp målet att avskaffa alla gränskontroller mellanmedlemsländema före utgången av . Arbetet på att förverkliga detta målgår mycket trögt och det beror på att flera medlemsländer inte är beredda attförenkla eller undanröja de inre gränskontrollerna innan länderna lyckats enasig om gemensamma regler för det yttre gränsskyddet. Terrorism, vapen- ochnarkotikasmuggling bereder här problem. Även immigration och flyktingpolitikingår bland de frågor som medlemsländerna har att ena sig om innan ettgemensamt yttre gränsskydd kan förverkligas. Utskottetfår dock konstatera att oavsett arbetstakten är målet utstakat och att detta ären fråga av stor betydelse även för och övriga länder inom dennordiska passunionen. Detär enligt utskottets uppfattning mycket viktigt att den successiva avvecklingen av EGs inre gränskontroller som kommer att ske inte leder till inskränkningar i den nordiska passfriheten. Vi har alltså ett stort in tresse av att den nordiska passkontrollöverenskommelsen samordnas med det motsvarande system som planeras inom EG. Från svensk sida lik som från andra nordiska länder har och via olika kanaler i kontakter med framhållits vikten av att en lösning nås, vilken möjliggör en samordning mellan EGs planerade gränskontrollsy- 37 stem och den nordiskapasskontrollöverenskommelsen. Inte minst har 1988/89: UU19 detta önskemålframförts från dansk sida. De nordiska länderna har ställt sig öppna för ettsamarbete för att uppnå denna samordning. Meddet ovan anförda får yrkande 7 i motion U560 anses besvarat. Samordningsarbetetinom EG med att avveckla de inre och samordna de yttre gränserna för personersröriighet som bl.a. utförs inom den s.k. Trevi-gruppen (EGs inrikes- ochjustitieministrar) och i en särskild gmpp för invandrarfrågor följs ochanalyseras både av och av gemensamt. En särskild arbetsgrupp förEG-frågor har tillsatts av den nordiska samrådsgmppen för flyktingpolitiskafrågor. Frågomarörande gränskontroll av personer m. m. har även aktualiserats i EFTA/EG-samarbetet.Det är här EFTA som är pådrivande. Ett första EFTA-expertmöte om dessa frågorhölls . Densärskilda arbetsgmpp för EG-frågor som tillsattes av den nordiskasamrådsgruppen för flyktingpolitiska frågor följer och analyserar de diskussionersom pågår inom EG vad gäller asyl-, viserings- och gränskontrollfrågor.Arbetsgruppen har också till uppgift att diskutera möjligheterna till engemensam nordisk hållning i de olika frågorna och att överväga olikaförhandlingsstrategier visavi EG/. Detintresse för samarbete som de nordiska ländema visat vad gäller en samordningmellan EGs gränskontrollsystem och den nordiska passöverenskommelseninkluderar naturligtvis också samordning och samarbete i frågor som på olikasätt berör såväl det inre som det yttre gränsskyddet. Häri ingårmigrationspolitiken visavi tredjelands medborgare, asylpolitik ochviseringspolitik m. m. kommer naturligtvis att påverkas av en eventuellharmonisering av asyl- och flyktingpolitiken inom EG. Inom regeringskanslietföljs diskussionema inom EG, och en fortlöpande analys sker av konsekvensernaför del. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla vikten av att engenerös och solidarisk svensk flyktingpolitik skall upprätthållas, både vadgäller prövning av enskilda asylsökandes ärenden och beträffande överföringtill av flyktingarna inom ramen för vår flyktingkvot. Det är enligtutskottets uppfattning viktigt att vi även på detta område skall försöka breddaoch fördjupa samarbetet så långt detta är möjligt. Som utskottet påpekade iförra årets betänkande (1987/88:24) skall inget område undantas på förhand, ochingen uppgörelse skall på förhand anses vara alltför långtgående.Flyktingpolitiken bör därför inte, som föreslår, lika litet somnågot annat område undantas på förhand. Härmedavstyrks motion U591 (mp). Vadgäller motion U597 vari tas upp frågan om avskaf fande av gränskontroller i form av tull och polis vid den svenska gränsen vid en s. k. EG-anpassning, får utskottet anföra följande. Som en följd av harmoniseringen kommer gränskontrollerna sannolikt att kunna reduce ras. Det är enligt utskottets mening en välkommen och naturlig följd. Det utesluter dock inte att det även kan finnas behov av gränskon troller i någon form för att säkerställa vissa skydds- och säkerhetsintressen. Med det ovan anförda fåryrkande 2 i motion U503, yrkande 2 i motion 1988/89: UUl9 U571 och motionU597 (mp) anses besvarade. Moderatasamlingspartiet anför i motion U560 (m) att det är en klar nackdel att Sverigeinte innefattas i den gemensamma europeiska arbetsmarknaden. måsteenligt (m) sträva efter att svenska medborgare som vistas inom EG omfattas avsamma rättigheter och skyldigheter som EG-medborgare. Givetvis måstemotsvarande gälla för EG-medborgare i . Detta bör åstadkommas genom attden gemensamma nordiska arbetsmarknaden anslutes till EGs gemensammaarbetsmarknad, framförs det i motion U560 (m). Centerpartietanför i motion U561 (utan yrkande) att sysselsättningen värderas högt i Sverigeoch att vi har en avgjort lägre arbetslöshet än . Enligt c kan ettdeltagande i integrationen ge många fördelar ur sysselsättningssynpunkt. Dettafår emellertid inte innebära att behovet av en aktiv sysselsättningspolitikanses tillgodosett med ett svenskt deltagande i integrationsarbetet. Folkpartietbetonar i motion U503 rätten att bo och arbeta över gränserna. Av hänsyn såvältill den materiella som den intellektuella och andliga välfärden måstesvenskarna enligt (fp) genom att gränser rivs ges samma utvecklingsmöjlighetersom flertalet västeuropéer. Äveni motion U609 (m) anförs att bör eftersträva ett deltagande i EGs friaarbetsmarknad. Miljöpartietdäremot anser i motion U571 att inte skall ansluta sig till en ensidiggemensam arbetsmarknad med EG. På den jättelika EG-arbetsmarknaden kommerindividema enligt mp att reduceras till brickor i spel de inte kan påverka.EG-anpassningen får därtill enligt mp inte leda till någon försämringbeträffande svensk arbetsrätt och får inte, så som framförs i motion U590 mp,leda till en försvagning av löntagamas ställning och inflytande i . Motbakgmnd av de positiva erfarenheter som den fria nordiska arbetsmarknadengivit, bör enligt utskottets uppfattning en fri europeisk arbetsmarknadbetraktas som en tillgång i det europeiska samarbetet. Vi bör därför iintegrationsarbetet markera ett svenskt intresse av samarbete på detta område.Målet skall vara att svenska medborgare fritt skall kunna flytta och ta arbetei andra länder i hela och att motsvarande rättigheter naturligtvisskall gälla för andra västeuropeiska länders medborgare i . Detär dock viktigt, vilket utskottet även påpekade i förra årets betänk ande, att den fria nordiska arbetsmarknaden kan bestå vid en närmare 39 anknytning till deneuropeiska arbetsmarknaden. Som framförs av arbets- 1988/89: i dess yttrande (1988/89: AU3y) är det, oavsett formema fördet fortsatta integrationsarbetet, en fördel om man inom har en samsyninom arbetsmarknadsområdet. Arbetsmarknadsutskottetkonstaterar i sitt yttrande detsamma som , nämligen att en anslutningtill EGs nuvarande regler om arbetskraftens fria röriighet under normalaförhållanden knappast skulle innebära någon risk för arbetskraftsinflyttning isådan omfattning att svårigheter skulle uppstå på den svenska arbetsmarknaden. Dennauppfattning får stöd i en specialstudie inom ramen för långtidsutredningenLU90 vilken relateras av AU. Slutsatsema i denna studie är attarbetsmarknadsintegrationen knappast utgör ett hot mot sysselsättningen iSverige trots hög arbetslöshet i andra . I studien anförs att enintegration medför att lönema inte kommer att kunna avvika alltför mycket fråndem som gäller inom EG, dvs. att det nationella inflytandet över lönebildningenminskar. Det påpekas också att de negativa effekter av den nuvarande obalansenpå arbetsmarknaden hade kunnat undvikas om vi hade haft fri rörlighet förarbetskraften mellan och EG. Utskottetanser att det är viktigt, vilket även påpekas i UDHs redovisning avintegrationsarbetet att vissa frågor på detta området ytteriigare analyserassåväl intemt för som för som helhet. Ett omfattande analys- ochutredningsarbete pågår också för att ytterligare belysa vad en svenskanslutning till en fri västeuropeisk arbetsmarknad skulle betyda för in- ochutvandring av arbetskraft och vilka eventuella konsekvenser en anslutningskulle få för den svenska arbetsmarknadspolitiken. Häriingår naturligtvis arbetsrättsliga frågor. Det framfördes i proposition1987/88; 66 och i AUs yttrande till utskottet att ett närmare samarbete med EGinte skulle få leda till att arbetstagamas möjligheter att påverkaarbetsvillkoren minskar. De arbetsrättsliga frågoma måste enligt AU ägnas storuppmärksamhet i samband med dels den ökande integrationen på den europeiskaarbetsmarknaden, dels intemationaliseringen av de större företagen. Utskottetansluter sig till denna uppfattning. Meddet ovan anförda får återstående del av yrkande 2 i U503, yrkande 8 i motionU560 (m), yrkande 3 i motion U571 (mp), motion U590 (mp) samt motion U609 (m) ivad avser arbetsmarknadsfrågor, anses besvarade. Yrkande I i motion U571 (mp)avstyrks däremot. 1motion U592 (mp) anförs att jämställdhetsarbetet skall undantas frånEG-anpassningen eftersom jämställdhetsläget är högst olika i olika delar avEuropa. Utskottetfår konstatera att målsättningama med den svenska politiken förjämställdhetsarbetet liknar EGs målsättningar i dessa frågor. har docki flera avseenden kommit avsevärt längre än de flesta . () har i sitt yttrande till utskottet givit ex empel på ett område där den svenska jämställdhetslagen går längre än EG. 40 Det gäller kravet på attarbetsgivare skall vidta aktiva jämställdhetsåtgär- 1988/89: UU 19 der.Samtidigt ger AU exempel på ett område där EG kommit längre än ; EGslikalönsdirektiv går längre än den svenska jämställdhetslagens förbud motlönediskriminering. konstaterar att EG-aspekten kommeratt beaktas vid den pågående utvärderingen av jämställdhetslagen (dir.1988:33). AU konstaterar vidare att kvinnornas inträde på arbetsmarknadenunder den senaste tioårsperioden är ett genomgående drag i , även omSverige har den högsta kvinnliga förvärvsfrekvensen. Frågor av betydelse förjämställdheten, t. ex. särbe-skattning, föräldraförsäkring och villkor fördeltidsarbetande, har tagits upp inom EG. Medhänsyn till att jämställdhetsfrågorna sannolikt tillmäts större betydelse iSverige än i många andra länder anser arbetsmarknadsutskottet att pådetta området borde kunna fungera som pådrivare och inspirationskälla. Utskottetansluter sig till vad arbetsmarknadsutskottet framfört i sitt yttrande. En avde arbetsgmpper som inrättas inom för beredning av deeuropeiska integrationsfrågorna följer EGs arbete på jämställdhetsområdet. Meddet ovan anförda avstyrks motion U592 (mp). Imotion U560 anför moderata samlingspartiet att det är angeläget att få tillstånd ett ökat utbyte av studenter och forskare inom . Uppläggningen avden högre utbildningen bör gmndas på ett intemationellt synsätt anser m, vilketbör involvera i arbetet med att fastställa gemensamma examenskriterierför vissa utbildningar och att ge ömsesidigt erkännande åt olika akademiskaexamina. Det är också viktigt att svenska studenter får tillträde till EGsprogram för studentutbyte () och YES-programmet för ungdomsutbyte mellanEG-ländema. Ävenmotionema U609 (m) och Ub806 (m) tar upp betydelsen av att får delta iEGs utbildningsprogram. Motion Ub806 (m) om utbildningspolitiken betonar attdet är absolut nödvändigt att kraftfulla ansträngningar görs för att få medSverige i EGs samarbetsprogram inom den högre utbildningen och forskningen bl.a. och . Regeringen bör enligt (m) utarbeta en strategi ochverka för ett fullvärdigt svenskt deltagande på dessa områden. Imotion U567 (c) framförs behovet av att medel ställs till förfogande i budgetenför att förbereda en svensk anslutning till COMETT, exempelvis för att geuniversitetslärare möjligheter till studiebesök i berörda länder. Miljöpartietnämner i motion U571 generellt behovet av att möjlighetema för människor attröra sig fritt i bl. a. studiesyfte ökar såväl inom som på annat håll. Även tar imotion U503 upp behovet av att får delta i och ochframhåller att vi i väntan på att få delta 1988/89: UU 19 bör vidtaåtgärder för att intemationalisera vår utbildning. Centerpartietframhåller likaså i motion U561 betydelsen av att kan finna former föratt delta i programmet för studentutbyte, , liksom i dettekniskt-naturvetenskapligt inriktade COMETT. (UbU) understryker i sitt yttrande vikten av att får möjlighet att såsnart som möjligt delta i EGs utbytesprogram och . Det är enligtUbU angeläget att de svenska högskoloma deltar i ett intemationellt utbyte ochatt utvecklingen av den högre utbildningen i påverkar planeringen inom densvenska högskolan. Det är enligt UbU särkilt viktigt att och övrigaEFTA-länder kan nå en överenskommelse med EG beträffande erkännande av examinaoch utbildningsbevis då detta synes vara en viktig fömtsättning för enintensifiering och utveckling av och . Utskottetansluter sig till denna uppfattning och kan konstatera att tillsammansmed övriga EFTA-länder har fortlöpande kontakter med när detgäller utbildningssamarbetet. Diskussionema har huvudsakligen gälltEFTA-ländernas deltagande i och . har beslutatatt EFTA-ländema skall få delta i COMETT II. Enutvärdering av pågår inom EG och ett förslag om programmets framtidautveckling förväntas bli framlagt av kommissionen under senare delen av 1989.Först därefter är det möjligt att avgöra om EFTA kan komma med i ERASMUS.EFTA-länderna har även i sin expertgmpp för utbildningsfrågor enats om attbegära diskussioner med om erkännande av högskoleexamina. AvUDHs redovisning av integrationsarbetet framgår att de svenskaungdomsorganisationemas samarbetsorganisation, LSU, i en uppvaktning tillregeringen framfört att de anser det angeläget att inte hamnar utanförde nya ungdomsutbytesprogram som växer fram inom EG och övriga . LSUönskar att skall delta i Youth for Europé-programmet (tidigare kallatYES). prioriterar LSU ungdomsarbetet i ram eftersom detomfattar en vidare länderkrets och därför att samarbetet där ger ungdomarnasjälva möjligheter att påverka arbetets inriktning. Enligt vad utskottet erfarkommer den utredning om ungdomars villkor som skall inledas hösten1989 att bl.a. undersöka vägar för en svensk anslutning till Youth for Europé.EFTA och EG har även enats om att vid lämpligt tillfälle undersöka möjlighetemaför EFTA-ländemas deltagande i programmet. Försärskilda medel till utlandsstipendier för exempelvis skolelever och högskolestuderande och inom den tekniska utbildningen, vilket tas upp i motion U560 (m) och motion U567 (c), har regeringen föreslagit 5 milj. kr. för för ett svenskt deltagande i COMETT. Pro grammet ger bl. a. stöd till utbytesarrangemang avseende studerande, lär are och anställda. Projekt i programmet kan innehålla praktik-perioder i 42 företag, gemensamt ordnadekurser och utbildningar samt gemensam pro- 1988/89: UU 19 duktion avläromedel. Utskottetutgår från att tillräckliga medel skall ställas till förfogande för ett aktivtdeltagande i såväl COMETT som , mot bakgmnd av det breda intresse somfinns från svensk sida. Utskottet får vidare konstatera att studier utomlandsnu underlättas av att studenter kan utnyttja studiemedel utanför . Meddet anförda får yrkande 17 i motion U560 (m), åtel-stående del av motion U609(m), yrkande 31 i motion Ub806 (m), motion U567 (c), återstående delar avyrkandena 2 i motion U503 (fp) och ifrågavarande del av yrkande 9 i motion U561(c) anses besvarade. Ekonomisk politik, kapitalrörelser, skatter Tilldetta avsnitt har utskottet hänfört yrkande 13 i motion U560 (m) och motionU598 (mp). Imotion U560 (m) anförs på denna punkt att den nya svenska lagstiftning som ärunder utarbetande på försäkringsområdet bör beakta utvecklingen inom EG.Syftet torde vara att etablering av försäkringsbolag och handel medförsäkringstjänster skall underlättas på ömsesidig gmnd. Imotion U598 (mp) anförs att EG-anpassningen inte får leda till en försvagningav svenska folkets urgamla rätt att sig beskatta. förstnämnda av dessa båda frågor föreligger yttrande från näringsutskottet. Vadbeträffar motionsförslaget om försäkringsbolag konstaterar näringsutskottetatt regeringen bereder försäkringsverksamhets-kommitténsbetänkande och att bör avvakta den proposition från regeringen somberäknas föreligga . ansluter sig tillnäringsutskottets förslag och vill därtill endast tillfoga att det haranledning anta att regeringen på detta område liksom på andra är inställd påatt underlätta ett samarbete med EG. Yrkande13 i motion U560 (m) får därmed anses besvarat. Utskottetfår konstatera att inte har enats om någon gemensamskattepolitik. Det föreligger dock ett antal direktivförslag bl. a. på områdetför företagsbeskattning. Kommissionen har vidare framlagt förslag omharmonisering av den indirekta beskattningen som ett led i genomförandet avden inre marknaden. 1 detta sammanhang diskuteras också möjligheten att införavissa intervall för tillåtna mervärdeskattesatser. Det torde emellertid talång tid innan någon fullständig harmonisering av skattesystemen mellan EGsmedlemsländer har genomförts. Utskottet vill betona attSverige på enskilda punkter kan ha intresse av 43 en samordning med EG ävenpå skatteområdet. I olika sammanhang över- 1988/89: UU 19 vägs därför en sådansamordning. Kommittn för utredning av den indirekta beskattningens omfattningoch utformning (dir. 1987:30) skall särskilt beakta de mervärdeskatter somtillämpas av och bedöma i vad mån den svenska mervärdeskattentekniskt kan anpassas till vad som gäller i andra länder, särskilt EG-området. Dettainnebär emellertid på intet sätt att "svenska folkets urgamla rätt att sigbeskatta" skulle hamna i fara. Beslut om skatter i kommer ävenframgent att fattas av riksdag. MotionU598 (mp) torde inte behöva föranleda något riksdagsuttalande och får därmedanses besvarad. 1motion U560 (m) anförs att mer aktivt bör medverka i det europeiskarymdsamarbetet i (). För att detta skall bli möjligtmåste den svenska bidragsandelen till successivt öka. ligger desvenska anslagen till under de bidrag som bör lämna med hänsyn tillvårt lands andel av ESA-ländernas samlade BNP, anför (m). Detta medför bl.a.,sägs det i motionen, att inte deltar i utvecklingen av en europeiskdel av . Det är likaså viktigt enligt (m) att svenskaföretag som medverkar i EGs olika forsknings- och utvecklingsprojekt erhålleren med EG-företagen likartad finansiering. Det finns en risk enligt (m)att svenska företag betraktas som "fripassagerare" genom att låtasina dotterbolag inom EG utnyttja EG-finansiering för medverkan i olika projekt.Ett svenskt stöd bör därför utformas som motsvarar det 50-procentiga gåvostödsom EG ger deltagare i europeiska samarbetsprojekt av detta slag, anser (m). Centerpartietframhåller också det angelägna i att kan delta i de FoU-program sometableras i , inom och utom EG. Forsknings- och utvecklingsinsatserfår dock enligt (c) inte avgränsas till storföretagen utan i ännu högre gradinriktas på de små och medelstora företagen. Villkoren för de mindre företagensforskningssamarbete med måste därför prioriteras, vilket enligt (c)innebär att staten måste bidra med ekonomiska resurser i långt störreutsträckning än vad som gäller. Finansieringen av de mindre företagensmedverkan i olika forskningsprojekt måste uppgå till en jämförbar nivå med vadsom satsas inom , anser (c). Sedanår 1986 har ett avtal med EG om FoU-samarbete. Efter beslut i har större delen av EGs ramprogram för FoU (för perioden 19871991) öppnats för företag och institutioner från EFTA- länder som har ramavtal med EG. 44 Näringsutskottetkonstaterar i sitt yttrande att deltagande i internatio- 1988/89:UUl9 nellaforskningsprojekt är av stor betydelse för ett litet land som . Den tekniskaomdaning som pågår internationellt kommer att få genomgripande konsekvenserför det svenska samhället. Den svenska industrin är i allt större utsträckningberoende av kunskap och teknik för sin förnyelse och konkurrensförmåga.Samtidigt blir det nödvändiga forsknings-och utvecklingsarbetet allt dyrare ochmer systeminriktat .