bet · GC01AU2 · 1988-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas nio motioner från förra riksmötetom arbetstidsfrå gor. Mofionerna gäller främst flexibilitet i fråga om arbetstider och förkortad arbetstid inom vårdsektorn. Samtliga motioner avstyrks av utskottet med hänvisning till det pågående arbetet i den parlamentariska arbetstidsutred ningen. Till betänkandet har fogats 4 reservationer. Motioner från den allmänna motionstiden 1987/88:A219 av m.fl. (fp) vari yrkas' 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad flexibilitet i fråga om arbetstider. 1987/88:A250 av () vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studier kring olika strategier för hurarbetstidsförkortningar i olika former kan genomföras. 1987/88:A265 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flexibel arbetstid. 1987/88:A731 av m.fl. (m) vari yrkas 34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i mofionen anförts angående arbetstidslagstiftningen. 1987/88;A734 av och (vpk)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av statliga medel för försöksverksamhet med sexfimmars arbetsdag i landsting. 1987/88:A735 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begär en plan för minskningav arbetsdagen , 2. att hos regeringen begär förslag tillbegränsning av flexibla och konjunkturanpassade arbetstider. 3. att hos regeringen begär förslag till begränsningav överfiden /89: AU2 till . 1987/88:A739 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om delfidsarbetande och arbetstidsförkortning. 1987/88:A743 av Margö m.fl. (vpk) vari yrkasatt begär att regeringen i samarbete med tarinitiativ till att starta försöksverksamhet med sex fimmars arbetsdag förvårdpersonalen i några landsting. Motiveringen återfinns i mofion1987/88:So476. 1987/88:A810 av m.fl. (c) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av förkortad arbetsfid för personal inom vårdsektorn. Regeringen beslutade om tillsättning av enkommitté med uppdrag att analysera konsekvenser av olika arbetstidsreformer ochförändrade arbetsfidsmönster. Kommittén skall presentera ett samlat underlagsom belyser effekterna för män, kvinnor och familjer av olika slag avarbetstidsförkortningar (dir. 1987:23). Utredningen bör enligt direktiveninkludera kortare arbetstid per dag eller vecka, längre semester, utökadföräldraförsäkring, alternativa arbetstidsförkortningar och rörligpensionsålder. För en utförlig redogörelse för direktiven hänvisas tillarbetsmarknadsutskottets betänkande 1987/88:3 om arbetsfid. I enlighet med direktiven planeras kommitténs arbete varaavslutat . I nio motioner från föregående berörs frågor somhar samband med arbetsfidslagstiftningen. I motion 1987/88: A731 av m.fl. (m) begärsen översyn av arbetstidslagstiftningen. Enligt motionen har ettnytt mönster utvecklats på arbetsmarknaden. För att kunna kombinera yrkesarbetemed t.ex. vårdansvar har många, framför allt kvinnor, valt att arbeta deltid. Iframtiden torde det finnas ett avsevärt behov av en individuell planering avarbetsfiden med hänsyn till familjeförhållanden, ideellt arbete, studier etc. Inomproduktionen kommer i ökande utsträckning att finnas önskemål om ett varieratarbetstidsuttag för att maximalt kunna utnyttja högteknologisk ochkapitalkrävande produktionsutrustning. Arbetsgivare och arbetstagare bör ges så vida ramar sommöjligt inom vilka de kan förhandla. Arbetsmarknadens parter bör vara bereddaatt medge stor flexibilitet och individuella lösningar. Motionärerna framhålleratt det fortsatta reformarbetet bör inriktas på att begränsa lagstiftningenfill vad som är absolut nödvändigt med hänsyn till hälso- och skyddsaspekter. liksom deoavvisliga rättigheter fill semester och ledighet som arbetstagarna 1988/89: AU2 bör ha. Slutligen framhålls att arbetstidskommiftén ochsemesterutredningen bör slås samman för att möjhggöra en samordnadhelhetsbedömning. anser i partimotion 1987/88: A219 att denfulla sysselsättningen inte kan eller bör skapas genom en s.k. arbetsdelning.Snarare än en generell minskning av arbetsfiden per dag framhålls betydelsen avökad valfrihet och flexibilitet. Det gäller bl.a. årsarbetstidens omfattningoch förläggning, möjligheten till längre ledighetsperioder, flexibelpensionsålder samt väsentligt längre föräldraledighet. Även i kommittémotion 1987/88:A265framhålls vikten av personliga valmöjligheter så att arbetstiderna kan anpassastill olika familjers och individers behov. Detta bör ske genom attarbetstidslagstiftningen och avtal på arbetsmarknaden anpassas till en friarearbetsfidsförläggning. Frågan om arbetstidens längd måste enligt centerparfietsuppfattning diskuteras främst som en livskvalitetsfråga och inte endast som enarbetstidsfråga. () begär i motion 1987/88: A250 attstrategier utarbetas för hur arbetsfidsförkortningar i olika former kangenomföras. I motionen pekas på att en samverkan mellan branschorgan,arbetsmarknadens parter och samhället för att finna "lokala"lösningar kan ge positiva arbetsmarknadspolitiska effekter. Frågan om flexibilitet tas även upp av vänsterpartietkommunisterna i motion 1987/88;A735. Enligt vpk genomförs nu understorfinansens ledning en rad olika arbetsfidsformer som innebär ökadflexibilitet, dvs. arbetsfiden skall anpassas till individens kortsiktigaintressen och till företagets behov av en hög produktivitet och effektivitet.Vpk anser att man bör begränsa de flexibla och konjunkturanpassadearbetsformerna och börja en snabb utveckling mot sex timmars arbetsdag. Enligt vpk bör hos regeringen begära en plan förminskning av arbetsdagen . Sex timmars arbetsdag ger föräldrarmöjlighet att umgås med sina barn både under småbarnsåren och i tonåren. Denskulle också ge kvinnorna möjligheter att delta i arbetslivet på lika villkorsom männen. Vidare skapar en arbetstidsförkortning utan tvekan fler arbetstillfällen.Med full lönekompensation till låg- och mellanlönegrupperna blirsextimmarsdagen ett viktigt fördelningspolifiskt instrument. Vidare begär vpk en begränsning av övertiden till högst 50timmar , framför allt för att skapa fler jobb men också för att begränsaflexibilitet. I motion 1987/88:A739 av och (s) begärs åtgärder för de deltidsarbetande vid en allmänarbetstidsförkortning. Enligt motionen vill de deltidsarbetande inte ha enkortare arbetstid, utan i stället en högre lön när de heltidsarbetande minskarsin arbetstid till oförändrad lön. Frågan bör uppmärksammas genomriksdagsuttalande, filläggsdirekfiv fill arbetstidskommittén eller på annatsätt. Som inledningsvis nämnts pågår ett brett upplagt arbetemed arbetstidsfrågorna i en parlamentariskt sammansatt kommitté. Kommitténskall bl.a. analysera effekterna av olika förslag som ökar individensvalmöjligheter på arbetsfidsområdet. Kommitténs huvudsakliga arbete inriktas påatt studera vilkamöjliga effekter som alternativa arbetsfidsförkortningar kan ha på den /89: AU2 ekonomiskautvecklingen i samhället m.m. Vidare studeras arbetstidens nuvarandefördelning på män och kvinnor i olika åldersgrupper, olika hushållstyperoch med olika arbetsuppgifter liksom de konsekvenser som olikaformer av arbetstidsförändringar kan få för jämställdheten mellan könen m.m.1 uppdraget ingår även att utreda fömtsättningarna för en generellarbetstidsförkortning med sikte på sex timmars arbetsdag. Med hänvisning till det omfattande arbete medarbetstidsfrågorna som sålunda pågår bör enligt utskottets uppfattning debehandlade motionsförslagen inte påkalla någon åtgärd. I tre motioner berörs frågan om förkortad arbetstid förpersonal inom värdsektorn. m.fl. (c) framhåller i motion1987/88;A810 att det är nödvändigt att samhället agerar så att både kvinnor öchmän med förtroende och förväntningar väljer vårdyrken. Det gäller bl.a. attuppmärksamma arbetsmiljöfrågorna och arbetstidens föriäggning. Motionärernapekar på behov av förkortad arbetstid för personal inom vårdsektorn. I motion 1987/88; A734 framhåller och (vpk) behovet av statliga medel för försöksverksamhet med sex timmarsarbetsdag i landsting. landsting är länets störstaarbetsgivare med cirka 8 000 anställda. För att få kvalificerad personal måstearbetsförhållandena förbättras. Motionärerna anser att landstingborde vara lämpligt för försöksverksamhet med sex timmars arbetsdag och attstatliga medel därför måste filiföras. I motion 1987/88:A743 av Margö m.fl: (vpk)begärs att regeringen i samarbete med tar initiativ tillatt starta försöksverksamhet med sex timmars arbetsdag för vårdpersonalen inågra landsting. Enligt motionen är arbetstyngden inom vårderi för stor pågrund av underbemanning m.m. Ett av förslagen för att minska arbetstyngden gällersex timmars arbetsdag. Många landsting har utarbetat konkreta förslag tillförsöksverksamhet med sex timmars arbetsdag men genomförandet har stupat ibrist på pengar. Regeringen bör därför se till att skapa ekonomiska resurserför sådan försöksverksamhet. Utskottet har inhämtat att sex landsting har anmält sittintresse till bedriva försöksverksamhet medförkortad arbetstid. Förbundet har med anledning därav vänt sig till regeringenför att undersöka möjligheterna till en statlig finansiering av en sådanverksamhet. har därefter rekommenderat deberörda landstingen att inte nu påbörja en försöksverksamhet av detta slag.Förbundets inställning är att resultatet äv arbetstidskommitténs övervägandenbör avvaktas. Med hänvisning till det anförda bör de aktuellamotionsförslagen inte 1988/89:AU2 föranleda någon åtgärd. 1. beträffandeöversyn av arbetstidslagstiftningen m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88;A219 yrkande 4, 1987/ 88;A250 yrkande 7,1987/88:A265 yrkande 2, 1987/88:A731 yrkande 34, 1987/88;A735 samt1987/88:A739, 2. beträffande förkortad arbetstid för personalinom vårdsektorn att avslår motionerna 1987/88:A734, 1987/88:A743 och 1987/88:A810 yrkande 4. Närvarande: (), (), (), (m), (), (), (), (), (), Kersfi (),(vpk), (), (), EivorHusing (s), (), () och (). Översyn av arbetstidslagstiftningen m.m. (mom. 1) (), (m), (),(), (), () och MarianneAndersson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Med hänvisning" och slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motionerna A731 (m), A219(fp) och A265 (c) att det är viktigt att ta till vara arbetstagarnas ocharbetsgivarnas gemensamma intresse av flexibilitet och smidighet iarbetstidsfrågan. Det är angeläget för livskvaliteten att människorna självafår större möjligheter att påverka planeringen av sin arbetsfid med hänsyn tillfamiljeförhållanden, ideellt arbete, studier etc. Även arbetsgivarna harutifrån sina utgångspunkter ett intresse av flexibla och individuellalösningar, när det gäller arbetstidsfrågan. Här kan bl.a. nämnas bristen påarbetskraft och den ökade frånvaron. En friare arbetstidsförläggning innebärockså fördelar för konsumenterna. Jämsides med en utveckling, där arbetstiden blir föremålför lokala och individuella överväganden mellan arbetstagare och arbtsgivarebör frågor omarbetstid i vid mening - däribland en generell arbetstidsförkortning - bli1988/89: AU2 föremål för ytterligare överväganden i arbetstidskommittén. uppfattning är det beklagligt att regeringen, genom att redan habundit sig för dels en sjätte semestervecka, dels förlängd föräldraledighet,för överskådlig tid intecknat det ekonomiska utrymmet för arbetstidsförkortningar.Regeringens ställningstagande har skett utan hänsyn till den pågåendearbetstidsutredningen som enligt sina direktiv skall analysera förutsättningarnaför och konsekvenserna av olika arbetstidsförkortningar och andra förändringarav arbetstiden. Vad utskottet anfört med tillstyrkan av förslagen imotionerna A219, A265 och A731 - som bör ges regeringen till känna - får ävenanses tillgodose motion A250 i aktuell del. Övriga i sammanhanget upptagnamotioner avstyrks. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande översyn avarbetstidslagstiftningen m.m. att med bifall till motionerna 1987/88;A219yrkande 4, 1987/88: A265 yrkande 2 och 1987/88: A731 yrkande 34, med anledningav motion 1987/88;A250 yrkande 7 samt med avslag på motionerna 1987/88:A735 och1987/88;A739 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Översyn av arbetstidslagstiftningen m.m. (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Med hänvisning" och slutar med "åtgärd "bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer med förslaget i vpk:s motion A735att hos regeringen begär en plan för minskning av arbetsdagen . Uppgiften för den av regeringen tillsatta arbetstidskommittén äremellertid inte att lägga fram konkreta förslag utan att ta fram material somvisar konsekvenserna vid olika typer av arbetstidsförkortningar. Frågan om en daglig arbetstidsförkortning har debatteratsoch varit under utredning . Parallellt med dettautredningsarbete har emellertid motsatta tendenser börjat göra sig gällande. Ienlighet med genomförs en rad olika arbetstidsformer som innebärökad flexibilitet genom konjunkturanpassad arbetstid och övertid. De svenskaarbetsgivarna är därmed på väg att konjunkturanpassa arbetslivet och samhällsrytmenefter företagens behov och kapitalets vinstintresse. Enligt utskottets uppfattning måste denna utvecklingbrytas och åtgärder för en generell arbetstidsförkortningpåbörjas. bör därför av regeringen begära en plan för minskning avarbetsdagen . I samband därmed anser utskottet att de flexiblaoch konjunkturanpassade arbetstiderna samt övertidsarbetet bör begränsas. Skälen för detta ställningstagande är flera. Som framhållsi vpk-motion A735 innebär en kortare arbetsdag att båda föräldrarna får ökademöjligheter att umgås med sina barn samt att jämställdheten i arbetslivetfrämjas. Eftersom en förkortning av arbetsdagen förutsätts ske med fulllönekom- pensationtill låg- och mellanlönegrupper innebär reformen också ett steg 1988/89:AU2mot rättvis fördelning av landets produktionsresultat. I den dynamiska processsom följer av en arbetstidsförkortning ingår också utrymme och möjligheter förpersonlig utveckling och en meningsfull fritid och därmed en högrelivskvalitet. Utskottet tillstyrker därmed förslagen i motion A735.Övriga i sammanhanget upptagna motioner avstyrks med hänvisning tillutskottets ovan gjorda ställningstaganden. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffandeöversyn av arbetstids lagstiftningen m.m. attriksdagen med bifall till mofion 1987/88:A735 samt med avslag på motionerna1987/88: A219 yrkande 4, 1987/88: A250 yrkande 7, 1987/ 88: A265 yrkande 2,1987/88;A731 yrkande 34 samt 1987/88: A739 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Förkortad arbetstid för personal inom vårdsektorn(mom. 2) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet har" och på s. 5 slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i centerpartietskommittémotion A810 att såväl arbetstidsfrågor som arbetsmiljöfrågor böruppmärksammas ytterligare inom vårdyrkena. En generell utgångspunkt är att demänniskovårdande yrkena, som i stor utsträckning sysselsätter kvinnor,genomgående är lågt värderade. För att kunna rekrytera både kvinnor och mäntill vårdyrken är det nödvändigt att se över personalens situation och få fillstånd sådana förändringar att en uppvärdering kommer till stånd. Som ett steg idenna riktning bör arbetstiden för personal inom vårdsektorn förkortas. Vad utskottet anfört med tillstyrkan av motion A810 iaktuell del bör ges regeringen till känna. Utskottets ställningstagande fåranses fillgodose även motionerna A734 och A743 med deras i sak likartade syfte. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse; 2. beträffande/örfcortad arbetstid för personalinom vårdsektorn att med bifall till motion 1987/88: A810 yrkande 4 samt med anledning av motionerna 1987/88;A734 och 1987/88:A743 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Förkortad arbetstid för personal inom vårdsektorn(mom. 2) (vpk)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet har" och på s. 5 slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse; Som framhålls i motion A743 (vpk) har vård ochomsorgsarbete stor betydelse för kvinnors möjligheter att försörja sig genomlönearbete. Den offentliga omsorgens utbyggnad och kvinnors yrkesarbete harföljts åt. Vårdarbetet är emellertid både lågavlönat och tungt. Föratt få en god 1988/89:AU2 offentlig vård och service är det nödvändigt attvärna om personalen genom att minska arbetstyngden både genom en ökadpersonaltäthet och genom en kortare arbetsdag. Mot denna bakgrund anser utskottet att förslaget imotionerna A734 (vpk) och A743 (vpk) angående försöksverksamhet med sex timmarsarbetsdag för vårdpersonalen i några landsting, bl.a. landsting,bör prövas. Regeringen bör därför inleda ett samarbete med Landstingsförbundeti denna fråga samt anslå statliga medel för sådan försöksverksamhet. Med hänvisning till det anförda fillstyrker utskottetmotionerna A734 och A743, vilket bör ges regeringen till känna. Detta innebärsamtidigt att mofion A810 delvis tillgodoses. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande förkortad arbetstid för personal inomvårdsektorn att med bifall till motionerna 1987/88:A734 och 1987/88:A743 samt med anledning av motion 1987/88:A810 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.