bet · GC01FöU14 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89:FÖ435 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om de värnpliktigaskyddsassistenternas rätt att få använda sig av den s.k. stopprätten. 1988/89:FÖ436 av och (c, m) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift attundersöka möjligheterna att flytta FMV:s fartygsavdelning till . 1988/89:FÖ437 av och (båda c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att den arbetsgrupp som inom armstaben handhartrafiksäkerhetsfrågor skall beakta vad i motionen anförts om värnpliktigastrafikskador m. m. 1988/89:FÖ438 av Chariotte och (båda fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att I II bevaras. 1988/89: FÖ439 av IngvarEriksson (m) vari yrkas att som sin 1988/89: FöU 14 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om det frivilliga försvaret inomFo 14. 1988/89:FÖ440 av m. fl. (vpk) vari yrkas att beslutar avvecklaJAS-projektet. 1988/89:FÖ441 av och (båda m) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om de viktiga uppgifterna för 1 2 i och A 9 i , 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om bibehållandet av nuvarande militär- och civilområdesindelning. 1988/89:FÖ442 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att åtgärder bör vidtas som syftar till att varje somhelst samordning av pension till reservofficerare (reservpension) med ATPslopas. 1988/89:FÖ443 av () vari yrkas att beslutar att som sin meningge regeringen till känna vad som i motionen föreslås för att öka svenskaubåtars uthållighet. 1988/89:FÖ444 av m. fl. (fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försvar. 1988/89:Fö601 av och (båda m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna att all marin örlogsfartygsproduktion koncentreras till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande underhåll, översyn och moderniseringar av örlogsfartyg- 1988/89:FÖ602 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om verksamheten vidKarlskronavarvet. 1988/89:FÖ603 av Sven-OlofPetersson (c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om sammanhållande myndighet förundervattensteknologi. 1988/89:FÖ709 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om att sambandscentralen iGryt även fortsättningsvis skall vara dygnet-runt-bemannad. 1988/89:FÖ720 av och (båda fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsambandscentralen i . 1988/89:FÖ722 av och (båda fp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i j2 motionen anförts omsambandscentralen i . Avlämnademed anledning av proposition 1988/89:80 1988/89: FöU 14 1988/89:Fö4 av och (båda c) vari yrkas att riksdagenbeslutar att skall tillhöra Nedre militär- ochcivilområde i enlighet med det i motionen anförda. 1988/89:Fö5 av och (båda vpk) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om lokalisering av encivilförsvarshögskola till . 1988/89:Fö6 av m.fl. (vpk) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om sammanslagning av militärområdet. 1988/89:Fö7 av m. fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begränsad försöksverksamhet med fem månadersgrundutbildning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade resurser till repetitionsutbildningen för kommande budgetår, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omstrukturering av fredsorganisationen, 4. att för /90 anslår 100 milj. kr. till anskaffandeav ytterligare en kustkorvett samt i övrigt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om marinvarvet roll som underhållsvarv ikrigstid, 5. att begär att regeringen anvisar en särskild ram för att säkerställakompetens och minst nuvarande kapacitet vid . 1988/89:Fö8 av och (båda m) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om och om möjligheter till inhemsk produktion av övervattensfartyg, 2. att beslutar att ytterligare två kustkorvetter skallanskaffas, 3. att beslutar medge att kostnadsramen för beställningar avmateriel för marinförband därmed ökas med . i förhållande tillregeringens förslag, 4. att beslutar att till Marinförband: Anskaffning av materielför /90 anvisa ett med . förhöjt förslagsanslag iförhållande till regeringens förslag. 1988/89:Fö9 av Tom () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna att marinens tidigare skola i bör försäljas samt attintäkterna från försäljningen i första hand skall användas för beställning avnytt ytstridsfartyg från . 1988/89:FölO av m. fl. (c) vari yrkas 1.att avslår propositionen vad beträffar nedläggningen av Bergslagens militärområde, 13 2.att , vid händelse av beslut om förändring av antalet militär- 1988/89:FöU 14 områden, som sin mening ger regeringen till känna att frågan om den geografiskaindelningen i militärområden och lokaliseringen av milostaber bör hänskjutastill nu arbetande försvarskommitté. 1988/89:Föll av m.fl. (m) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om läns/Fo 53 tillhörighet till Nedre militär- och civilområde. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försök med förkortad grundutbildning för högst 1 000 värnpliktiga, 3. att fastställer planeringsramen, tillika utgiftsramen, fördet militära försvaret för /90 till ett i förhållande tillregeringens förslag med 495 milj. kr. förhöjt belopp eller således , 4. att fastställer planeringsramen för det militära försvaretför /91 till ett i förhållande till regeringens förslag med 500milj. förhöjt belopp eller således 28 758 500 000 milj. 5. att till Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet /90 anvisar ett förslagsanslag på 7 , 6. att dels bemyndigar regeringen att medge att beställningarav materiel m.m. och utvecklingsarbete för arméförband får läggas ut inom enkostnadsram av 3 , dels till Arméförband: Anskaffning avmateriel för /90 anvisar ett förslagsanslag på 2 559 000 000kr., 7. att till Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet /90 anvisar ett förslagsanslag på 2 , 8. att dels bemyndigar regeringen att medge att beställningarav materiel m. m. och utvecklingsarbete för marinförband får läggas ut inom enkostnadsram av 3 , dels till Marinförband: Anskaffning avmateriel för /90 anvisar ett förslagsanslag på 2 435 000 000kr., 9. att dels bemyndigar regeringen att medge att beställningarav materiel m. m. och utvecklingsarbete för flygvapenförband får läggas ut inomen kostnadsram av 13 , dels till Flygvapenförband: Anskaffningav materiel för /90 anvisar ett förslagsanslag på 5 334 000 000kr. 1988/89:Fö 12 av och (båda m) vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1988/89: 80 vad gäller förslag beträffande nymilitärområdesindelning. 1988/89:Fö13 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att innehållet försvarsbeslut måste förverkligas, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sambandet mellan den centrala militära stabsorganisationen och det uppdrag som givitsförsvarskommittén att granska den hittillsva- 1988/89: FöU 14 randeförsvarsplaneringen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av helikoptrar för sjuktransport, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av luftvärn med medellång räckvidd, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett ökat antal ubåtar, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ytterligare tunga kustrobotbatterier, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av försök med 2 1/2 månaders värnpliktsutbildning enligtöverbefälhavarens förslag, 8. att beslutar att utöver regeringens förslag i proposition1988/89:80 utöka det militära försvarets utgiftsram för /90 med400 milj. kr. och planeringsramen för /91 med 800 milj. kr. isyfte att förverkliga innehållet försvarsbeslut, särskilt vad avserhelikoptrar för sjuktransport, luftvärn med medellång räckvidd, ubåtar ochtunga kustrobotbatterier, 9. att hos regeringen begär ett samlat förslag för hela marineninför beslut om genomförandet av ett nytt marint utbildningssystem, 10. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om utgångspunkterna vid förnyade förhandlingar med indu strin om JAS 39, 11. attriksdagen beslutar att Totalförsvarets skyddsskola skall utgöra en självständig myndighet direkt under regeringen. 1988/89:Föl4 av () vari yrkas att beslutar att Kopparbergslän skall tillföras Nedre militär- och civilområde. 1988/89:Föl5 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. attriksdagen minskar anslaget under B 1. Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet, med 150 milj. 2. att minskar anslaget under B 2. Arméförband: Anskaffning avmateriel, med 175 milj. 3. att minskar anslaget under C 1. Marinförband: Ledning ochförbandsverksamhet, med 50 milj. 4. att minskar anslaget under C 2. Marinförband: Anskaffning avmateriel, med 105 milj. 5. att minskar anslaget under D 1. Flygvapenförband: Ledningoch förbandsverksamhet, rned 13,5 milj. 6. att beslutar att avveckla , 7. att minskar anslaget under D 2. Flygvapenförband: Anskaffningav materiel med 100 milj. 8. att beslutar att sammanföra och fortifikationsförvaltningentill en myndighet, 9. att beslutar att minska anslaget under F 5. Gemensam försvarsforskningmed 75 milj. kr., , g 10.att beslutaratt minska anslaget under F 6. Anskaffning av 1988/89: FöU 14 anläggningar för med 82 520 000kr. 1988/89:Fö 16 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att till Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet /90 anvisar ett förslagsanslag på 7 , 2. att dels bemyndigar regeringen att medge att beställningarav materiel m. m. och utvecklingsarbete för arméförband får läggas ut inomenkostnadsram av 2 , dels till Arméförband: Anskaffning avmateriel för /90 anvisar ett förslagsanslag på 2 234 000 000kr., 3. att till Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet /90 anvisar ett förslagsanslag på 2 , 4. att dels bemyndigar regeringen att medge beställningar avmateriel m. m. och att utvecklingsarbete för flygvapenförband får läggas utinom en kostnadsram av 9 , dels till Flygvapenförband:Anskaffning av materiel för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krigsmaktens utveckling. Idetta avsnitt behandlar utskottet de frågor rörande försvarspolitiken som tasupp dels i propositionen (s. 5 6), dels i yrkande I i envar av motionerna1988/89: FÖ403 (m), Fö415 (m) och FÖ424 (m). Försvarsministernbetonar att även måste ha ett starkt och balanserat försvarsom stöd för sin neutralitetspolitik. Sverigestotalförsvar skall i första hand vara fredsbevarande genom att ha sådan styrka,sammansättning, ledning och beredskap att en angripares förluster och andrauppoffringar i samband med ett försök att utnyttja vårt land inte ter sigrimliga i förhållande till fördelarna. Ett så utformat totalförsvar utgör ettväsentligt bidrag till lugn, stabilitet och en begränsad stormaktsnärvaro idet nordiska området. Det är därtill en förutsättning för att svenskneutralitet skall bli respekterad i händelse av krig i vårt närområde. Ettmilitärt angrepp mot skall kunna mötas varifrån det än kommer. Vårastridskrafter skall i det längsta kunna förhindra att angriparen får fast fot ivårt land. Om angriparen lyckas tränga in på vårt territorium skall etteffektivt och uthålligt motstånd kunna genomföras i organiserade former i varjedel av landet. Befolkning och egendom skall skyddas och den livsnödvändigaförsörjningen tryggas. Samhällets väsentligaste funktioner skall säkerställas. Totalförsvaretskall även inriktas på att möta konsekvenser av andra säkerhetspolitiska kriserän krig. Sådana kriser kan bli utdragna och kan kännetecknas bl.a. av ekonomiskoch handelspolitisk konfrontation. Det är väsentligt för vår säkerhetspolitiskatrovärdighet och för vårt totalför- svars styrka i krig att vidå kan möta handelsrestriktioner och försök till 1988/89: FöU 14påtryckningar. Totalförsvaretskall vara så uppbyggt och organiserat att det är hela folkets angelägenhet.Det är av största betydelse att varje medborgare allt efter sin förmåga beredstillfälle att bidra till landets försvar. Detta tillgodoses bäst genom attvårt totalförsvar även i fortsättningen bygger på den allmänna värnplikten,civilförsvarsplikten och andra former av tjänstgöringsskyldighet. Denfrivilliga försvarsverksamheten tillför totalförsvarets militära och civiladelar viktig kapacitet och är ett uttryck för det svenska folketsförsvarsvilja. Den ger möjligheter för stora grupper att frivilligt anslutasig till och utbilda sig för totalförsvaret. Totalförsvarets organisation ochverksamhet i fred skall bereda landets medborgare möjlighet att på etteffektivt sätt förbereda sig för att medverka i landets försvar. Totalförsvaretskall utformas och personalen utbildas även med utgångspunkt i vårsamhällsutveckling och i våra egna försvarsbetingelser i övrigt. Av särskildbetydelse är därvid vår defensiva inriktning, vår geografi, vårt klimat ochvårt system med plikttjänstgöring. Egen forskning och försvarsindustri ger ossmöjlighet att förse försvaret med utrustning som är anpassad till dessabetingelser. Därigenom kän vi också minska verkan mot oss av de vapen ochmotmedel som stormakterna utvecklar för att använda mot varandra. Det är avdessa skäl ändamålsenligt att ge totalförsvaret en svensk profil. Beträffandebeskrivningen av totalförsvarets mål, de operativa grunderna för totalförsvaretoch enhetliga antaganden om krisers och krigs karaktär hänvisarförsvarsministern till ställningstaganden . Några ändringarförordas inte. 1 betänkande1988/89: FöU 12 har utskottet med anledning av bud getpropositionen behandlat säkerhetspolitiken och den fortsatta utveck lingen av totalförsvarets civila del. Härvid underströk utskottet (s. 14) vär det av den breda enighet som finns i vårt land om de grundläggande rikt linjerna för säkerhetspolitik, däribland om betydelsen av ett välbalanserat och starkt totalförsvar som stöd för neutralitetspolitiken. Vi dare behandlades försvarspolitiska frågor och de uppgifter på detta om råde som - inför ett nytt försvarsbeslut - har lagts försvarskommitté (dir. 1988:67). Blandde motionsyrkanden som behandlas i betänkandet är det tre som tas upp i dettasammanhang. 1 motiveringarna till andra motionsyrkanden, som utskottet tar uppsenare i betänkandet, finns uttalanden som rör försvarspolitiken. a. kommittémotion FÖ204 (m), partimotion Föl I (m) och motion Föl6 (mp). Enligtmotionerna Fö403, yrkande 1 (m), och FÖ415, yrkande 1 (m). bör besluta att det svenska försvaret skall ha en sådan omfattning "att uttalade försvarspolitiska mål uppfylls och attneutralitets politiken ges ett reellt innehåll". Motionärerna anser att 1987 årsförsvars beslut leder till allvarliga konsekvenser för främst armén. "Inriktningenav det svenska försvaret måste vara, att hela landet skall försvaras och att 17 2 Riksdagen1988/89. försvarsstyrkan är så storatt en presumtiv angripare avstår från angrepp." 1988/89: FÖU 14 Deberör föreslagna ändringar inom arméns grundorganisation och krigsorganisation.I FÖ403 anges sex motiv för ett starkt svenskt försvar. Imotion FÖ424, yrkande 1 (m), vänder sig motionärerna mot att man i 1987 årsförsvarsbeslut både slog fast att hela skall försvaras och pekadesärskilt på några delar av landet. De anser formuleringen vara oklok. "Denger rimligen en signal till vår omvärld att vissa delar av landet har en lägreförsvarsprioritering än andra. Om vi av ekonomiska eller försvarsstrategiskaskäl likväl skulle ha en sådan prioritering, skulle den enligt vårt förmenandeinte ha redovisats öppet. Då denna formulering i det senaste försvarsbeslutetär ett faktum, är det en fördelaktig markering gentemot omvärlden att den inteåterfinns i nästa försvarsbeslut." Motionärerna anser att formuleringenhar gett anledning till oro i delar av landet, bl. a. i västra , och attden bör utmönstras av försvarskommitté redan i dess förstabetänkande. Denformulering som kritiseras i motion FÖ424 ingår i ett stycke med följandelydelse (prop. 1986/87:95 s. 33): Utgåendefrån målet att varje del av landet skall försvaras och att militära angreppskall kunna mötas varifrån de än kommer skall särskild uppmärksamhet ägnasförmågan att möta operationer riktade mot svenskt territorium i norraNorrland, östra inkl. och de södra delarna av Sverige.Även hotet mot vårt luftrum i dess helhet skall särskilt uppmärksammas. Sådanaförberedelser skall vara vidtagna att försvaret inom rimlig tid kan möta hotsom växer upp mot andra delar av landet. Försvarspolitikensnuvarande inriktning är fastlagd genom försvarsbeslut. Liksomförsvarsministern vill utskottet slå fast att ett militärt angrepp mot Sverigeskall kunna mötas varifrån det än kommer. Om detta råder politisk enighet. Utskottethar inte något att invända mot vad försvarsministern anfört omförsvarspolitikens inriktning. Den fortsatta inriktningen liksom bl.a. detmilitära försvarets uppgifter, närmare utformning och resursbehov utreds av denparlamentariskt sammansatta försvarskommittén. Självfallet måste kommitténäven i fråga om arméförbanden grunda sina överväganden på en försvarspolitiskbedömning som utgår från säkerhetspolitikens krav. bör inte nu görauttalanden av det slag som föreslås i nämnda tre motionsyrkanden. Dessa börenligt utskottets mening avslås. Vissa för totalförsvaret gemensamma frågor Underdenna rubrik behandlar utskottet rollfördelningen mellanstatsmakterna och myndigheterna i styrningen av verksamheten (prop. s. 7 8). - totalförsvaretsgeografiska indelning på högre regional nivå (prop. s. 8-10) jämte motionerna 1988/89:FÖ44I, yrkande 2 (m), Fö4 (c), Fö6 (vpk), FölO, yrkandena I och 2 (c). Föl I, yrkande I (m), FÖ12 (m) och Fö 14 (fp). totalförsvarets skyddsskolas organisatoriska ställning (prop. s. 1011) 1988/89: FÖU14 jämtemotion 1988/89:Föl3, yrkande 11 (fp), transporter av sjuka och skadade med helikoptermotionerna 1988/89: FÖ303 (fp), Fö304 (s) och Fö 13, yrkande 3 (fp). Rollfördelningen mellan statsmakterna och myndigheterna istyrningen av verksamheten redovisar ett förslag till modell för uppföljning och kontroll avverksamheten inom försvarsdepartementets verksamhetsområde (Ds 1988: 76).Enligt förslaget riktas regeringens uppmärksamhet väsentligen mot två områden tillståndet i försvarsmakten samt utvecklingen av produktivitet och ekonomi.Försvarsministern anser att modellen ansluter väl till den rollfördelningmellan statsmakterna och myndigheterna som är en huvudlinje i förnyelsen avden offentliga verksamheten. Ett fortsatt utvecklingsarbete krävs enligt hansmening även vad beträffar den civila delen av totalförsvaret. Utskottethar inte något att invända mot vad försvarsministern har anfört i denna del.För vidkommande medför en tillämpning av modellen självfallet ingabegränsningar. Totalförsvarets geografiska indelning på högre regionalnivå Föredragande statsrådet Eftergenomförda utredningar konstaterar försvarsministern att utvecklingen går motett ökat beroende mellan det militära försvaret och den civila delen avtotalförsvaret samt att kravet på samordning och samverkan är stort ochökande. Detta kräver bl.a. att militärområdena sammanfaller med civilområdena. Försvarsministernanser att den framtida territoriella indelningen i militär- och civilområdenbör grundas på ett redovisat (Ds Fö 1988:65) utredningsalternativ 5 (R). Dettainnebär en sammanslagning av Östra militärområdet med Bergslagensmilitärområde till ett område benämnt Mellersta militärområdet och ensammanslagning av motsvarande civilområden. Militärbefälhavaren i Västramilitärområdet ges härvid i uppgift att organisera en operativt röriigledningsresurs (R). Enligtförsvarsministern torde den föreslagna indelningen i civil- och militärområden överslagsmässigt leda till en besparing på ca 20 milj. kr. jämfört med kostnaderna för nuvarande organisation. Den perso nella reduceringen har beräknats till ca . Uppnådda bespar ingar bör, anser försvarsministern, utnyttjas för tekniska och personella satsningar i det militära ledningssystemet. Han räknar med att den nya indelningen genomförs . Utskottet 1988/89: FÖU 14 Deriktlinjer för ny indelning i civil- och militärområden som föreslåsgodkänna utsätts för kritik i flera motioner. attförändringar och besparingar beträffande ledningsorganisationen bör ske medbibehållande av nuvarande indelning i civil- och militärområden motionFÖ441, yrkande 2 (m), attnuvarande indelning bör behållas i avvaktan på resultat eller prövning avförsvarskommittén motionerna Fö6 (vpk), FölO, yrkandena 1 och 2 (c), och Fö12 (m) samt attKopparbergs län/försvarsområde (Fo 53) bör tillhöra Nedre Norrlandscivil- och militärområde och inte som propositionsförslaget innebär detnya Mellersta civil- och militärområdet motionerna FÖ4 (c). Föl 1, yrkande I(m), och Fö 14 (fp). Utskottethar i denna fråga hört generaldirektören , som på regeringensuppdrag utrett och lämnat förslag om totalförsvarets geografiska indelning påhögre regional nivå. De riktlinjer för indelningen som föreslåsgodkänna bygger på hans förslag. Vidare har utskottet hört företrädare föröverbefälhavaren och för civilbefälhavaren i Nedre civilområde samtlandshövdingen i . Utskottettar till en början ställning för att nu beslutar om en ändradindelning av landet i civil- och militärområden. Därmed anser utskottet attriksdagen bör avslå dels motion FÖ441, yrkande 2, dels motionerna Fö6, FölO,yrkandena 1 och 2, samt Fö 12. mening bör civil- och militärområden genomgående ha sammanfallandegränser. Vidare bör ett län/försvarsområde inte delas mellan tvåcivilområden/militärområden. Meddessa utgångspunkter är utskottet också berett att tillstyrka regeringensförslag att landet skall få en ny indelning i fem civilområden/ militärområden.De besparingar i den militära organisationen som uppnås genomorganisationsförändringen bör användas för satsningar i det militäraledningssystemet. Medel som frigörs inom civilbefälhavarorganisationen bör fåutnyttjas inom funktionen Civil ledning och samordning. Regeringens förslaginnebär att Bergslagens civilområde/militärområde bestående av ,och i sin helhet förs samman med det nuvarande Östra civil- och militärområdet till ett nytt område, Mellersta civilområdet/militärområdet, omfattande nio län. I flera motioner förordas att /försvarsområde i stället skall ingå i Nedre civil- och militärområde. Detta omfattar i dagslä get tre län, däribland . Inhämtadeuppgifter och synpunkter visar att det beträffande finns skälbåde för inordning i Mellersta området och för inordning i Nedre Norrlandsområde. Utskottet eftersträvar att bedöma frågan med en helhetssyn på vad somkan vara bäst för totalförsvaret. Detär ostridigt att och i flera avseenden, bl.a.näringsgeografiskt och kulturellt, har en nära knytning till varandra. Frånmilitära utgångspunkter finns fördelar med att de södra de- lama av hörsamman med . Tillsammans 1988/89: FöU 14 med delar avUppsala län och kan de beröras av militära operationer norr omStockholmsområdet. Attföra både och till det nya Mellersta områdetskulle innebära att detta kom att omfatta tio län/försvarsområden. Dettabedömer utskottet vara olämpligt från ledningssynpunkt, beträffande bådemilitära och civila förhållanden. Avåterstående möjligheter talar civila synpunkter främst för att båda länen förstill Nedre område medan det finns militära skäl för att behållaGävleborgs län i detta område men inordna i Mellersta området.Det är mellan dessa båda alternativ ett val måste träffas.