bet · GC01FiU22 · 1988-12-31 00:00:00 — Det finns därför inte skäl förriksdagen att vidta någon särskild åtgärd med anledning av motionen. Utskottetavstyrker därför mofion Fi425. I motion Fi406 (vpk) föreslås att en parlamentariskutredning tillsätts med uppgift att utforma ett fill det traditionellaBNP-begreppet alternativt mått på den totala produktionen i samhället. Enligtmotionärerna framstår det som alltmer nödvändigt att vi i dagens aktuellaekonomiska läge på allvar diskuterar frågor som inte koncentreras till enbarttillväxtens storlek utan som också behandlar vilken slags tillväxt som kanaccepteras och hur man kan skapa meningsfulla arbeten. Utskottet behandlade en mofion med liknandeinnebörd (FiU 1982/83:4). I betänkandet framhålls att BNP som ett mått på densamlade produktionen av varor och tjänster har en självklar, central ställningi den ekonomiska analysen. Lika klart måste def emellertid sägas att BNP inteär, och heller aldrig varit avsett som, ett mått på välfärd eller livskvaliteti vid mening. Utskottet vill återigen understryka att det inte finnsnågon allmänt accepterad eller objektiv definition på välfärd ellerlivskvalitet som skulle göra def möjligt att konstruera ett sammanfattandeBNP-mått som tar hänsyn till dessa komponenter. Traditionellt har man oftajämställt hög konsumtion och materiell standard med välfärd. Den utvidgning avvälfärdsbegreppet som skett har inneburit atf manförutom materiella resurser också velat se till utvecklingen av olika socialaindikatorer såsom hälsa, miljö, utbildning, sociala och medborgerligarättigheter m.m. hos befolkningen. genomförs och redovisas också dylikastudier löpande i SCB:s levnadsförhållandeundersökningar. Vid SCB pågårkontinuerligt ett arbete med att utveckla analysinstrumenten och presenterastatistik för olika typer av sociala indikatorer. I detta sammanhang vill utskottet erinra om att ianslutning fill har behovet av atf utvecklaett system med naturresursräkenskaper aktualiserats. I SCB:s kommandetreårsbudget kommer kostnaderna för en förbättring av miljöstatistiken attredovisas. Utöver bl.a. en utveckling av ett naturresursräkenskapssystemföreslås en utveckling av nationalräkenskaperna så att utnyttjandet av miljönkan ges en bättre belysning. Utskottet vill också framhålla alt i anslutning till1990års långtidsutredning kommer i ett särskilt avsnitt välfärds- ochmiljöproblemen att tas upp till behandling. Med detanförda avstyrks mofion Fi406. I motion Fi419 av och (båda mp) 1988/89:FiU22 , hemställs att regeringen tillsätter en nylåginkomstutredning. Som nämnts ingår def numera i SCB:s löpande produkfion attgenomföra levnadsförhållandeundersökningar. Utskottet har också från inhämtat atti långtidsutredning kommer inkomsffördelningsproblem att ingående behandlasi en särskild bilaga. Motionärernas yrkande är därmed i huvudsak tillgodosett.Utskottet avstyrker sålunda motion Fi419. Tre motioner tar upp frågan om uppgiftslämnarkrav påföretagen för statistikändamål. Gemensamt för motionerna är att motionärerna påolika sätt vill begränsa företagens arbete och kostnader för att lämnauppgifter till statliga myndigheter. I motion Fi410 (fp) yrkande 2 krävs att företagensuppgiftslämnande begränsas. I detta sammanhang uppmärksammas särskiltsmåföretagens problem. 1 fnotion Fi405 av m.fl. (fp, m, c)framhålls att den bästa möjligheten att skydda företagen mot en ökadmyndighetsiver att samla in uppgifter är att det i en lag eller i en förordningsom ger myndigheter rätt atf samla in uppgifter specificeras vilka uppgiftersom får resp. inte får hämtas in. I motion Fi412 av () krävs att åtgärdervidtas för atf begränsa de totala samhällsekonomiska kostnaderna föruppgiftslämnandet. De åtgärder som enligt motionen bör vidtas är av två slag.För det första måste uppgiftslämnandet förenklas. Def bör bl.a. undersökasnärmare hur myndigheternas befogenheter att skapa uppgiftskrav på företag ärbeskaffade. För def andra bör integritefsproblemen uppmärksammas. En särskildföretagsdatalag bör stiftas. Utskottet behandlade motioner med likartatinnehåll (FiU 1987/88:13, rskr. Utskottet konstaterade då att det måstevara en självklar utgångspunkt för myndigheternas uppgiftsinhämfning attundvika att onödiga uppgifter samlas in. Vidare erinrades om att regeringen harutfärdat en förordning om statliga myndigheters inhämtande av uppgifter frånnäringsidkare och kommuner (SFS 1982:688). Enligt denna skall de uppgifter somskall lämnas vara utvalda och definierade, så att uppgiftslämnandet begränsastill den information som behövs med hänsyn till ändamålet, ochuppgiftslämnandet underlättas så långt möjligt. Myndigheten har ocksåskyldighet att samråda med organisation eller annan, som kan anses företrädauppgiftslämnarna. Utskottet vill här göra def tillägget attuppgiftslämnarnas ställning förstärktes ytterligare genom ett införandeav den s.k. begränsningsförordningen (1987:1347). I detta sammanhang kan ocksånämnas att det i SCB:s delprogram ingår atf kontinuerligt seöver företagens uppgiftslämnande. Utskottet har också noterat att civilministern i februari1988 tillkallat en särskild utredare med uppgift att från formella utgångspunkter se över jj föreskrifternapå det statliga statistikområdet och utarbeta förslag till ett 1988/89:FiU22 förenklat regelsystem för produktionen av statistik. Härvidkommer också uppgiffslämnarfrågorna atf ingående behandlas. Utredningen kommeratt presentera sina förslag . Utskottet anser, i likhet med den bedömning som gjordesvåren 1988, atf det inte finns anledning att vidta några särskilda åtgärderfill följd av det som anförs i mofionerna Fi405, Fi410 och Fi412. l motion F/iÖS av m.fl. (m) föreslåsaftSCB:s partisympatiundersökningar läggs ner. Därigenom kan SCB:s anslag minskasmed 2,5 milj. kr. Utskottet har , och våren 1988behandlat motioner med samma innehåll. Utskottet framhöll därvid följande.Parfisympatiun-dersökningarna återupptogs av SCB på initiafiv avutskottet (FiU 1983/84:35). Utskottet ansåg att det med hänsyn till mångfaldenär värdefullt atf dessa undersökningar genomförs. Undersökningarna är av högkvalitet vetenskapligt sett. Def relativt sett stora urvalet gör det möjligtatt med vissa begränsningar ange väljarsympafier även på regional nivå. Dessaundersökningar görs, till skillnad från andra opinionsundersökningar, med fullinsyn i materialet. Undersökningarna bör enligt utskottets mening genomförasenligt planerna. avslog på utskottets förslag motionerna. Utskottet ser ingen anledning atf ändra sina fidigareställningstaganden och avstyrker därför mofionen. Utskottet har inget att erinra mot de tillägg tillstatistikprogrammen som föreslås i propositionen och tillstyrker därför debegärda medlen till SCB:s anslag rörande statistik, register och prognoser. I propositionen föreslås att anslaget föruppdragsverksamheten förs upp i statsbudgeten med ett formellt belopp av 1 000kr. Vidare föreslås atf SCB:s rörliga kredit fas upp till oförändrat belopp om15 milj. kr. Utskottet har inget att erinra mot dessa förslag. 1. beträffandeden offentliga lönestatistiken a) att riksdagenavslår motion 1988/89:Fi420,' b) att riksdagenlägger till handlingarna vad som anförs i proposition 1988/89:100 bilaga 2punkt 11, 2. beträffandeindivid- eller hushåltsstatistik att avslår motion 1988/89:Fi422, 3. beträffandestatistiken över mervärdeskatten atf avslår motion 1988/89 :Fi707, 4. beträffande statistik över omfattningen och.utvecklingen av 1988/89:FiU22 detårsarbete atfriksdagen avslår motion 1988/89:Fi417, attriksdagen avslår mofionerna 1988/89:Fi413.och 1988/89:Fi414, 6. beträffandesärskild fastighetskostnadsindex . attriksdagen avslår motion 1988/89:Fi403 yrkande 3, . 7. beträffandestatistik över kooperativ verksamhet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Fi40l och 1988/89:Fi424, 8. beträffandesärredovisning i statistiken av flyktingar attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Fi41ö och 1988/89:Fi418, attriksdagen avslår motion 1988/89:Fi425, 10. beträffande alternativt mått på dentotala produktionen att avslår mofion 1988/89:Fi40ö, 11. beträffande en ny låginkomstutredningatt avslår motion 1988/89:Fi419, 12. beträffande företagensuppgiftslämnande attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Fi405,1988/89:Fi410 yrkande 2 och1988/89:Fi412, 13. beträffandestatistiska centralbyråns förvaltningsanslag attriksdagen med bifall till proposition 1988/89:100 bilaga 15 punkt B 6 samtmed avslag på mofion 1988/89:Fi408 fill Statistiska centratby- ' rån:Statistik, register och prognoser för /90 anvisar ett 14. beträffande statistiska centralbyrånsuppdragsverksamhet ' att med bifall till proposition 1988/89:100 bilaga 15 punkt B 7 tillStatistiska centralbyrån: Uppdragsverksamhet för /90 anvisar ettförslagsanslag på . Närvarande: (), (), LarsTobisson (m), i (s), Per (), (), (), (), (), FilipFridolfsson (m), (), (), (vpk),(), (), () och (). Reservationer ... i988/89:FiU22 Den offentliga lönestatistiken (mom. 1) (), (), (), FilipFridolfsson (m) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet anser" och på s. 5 slutar med "mofion Fi420"bort ha följande lydelse: Utskottet anser, i likhet med vad motionärerna och fleratunga remissinstanser anfört med anledning av utredningsförslaget, att denföreslagna statistiken infe har förutsättningar att uppfylla rimligaprecisionskrav. En kortperiodisk rapportering skulle påtagligt störas av t.ex.semesterlöner, retroaktiva löneutbetalningar, s.k. långa ackord.ochresultatlöner baserade på långa mätperioder. Det förefaller mot denna bakgrundinte försvarligt att lägga ned de kostnader som den föreslagna statistikenskulle medföra för staten och för uppgiftslämnarna. Det ter sig därför rimligt som föreslås i, motion Fi420(m) att i stället utveckla den befintliga stafisfiken. Genom att t.ex. utnyttjade månadsvisa uppbördsdeklarationerna över lönesummor, arbetsgivaravgifter ochpreliminär A-skatt torde den korfperiodiska stafisfiken kunna förbättras.Dessutom finns de nuvarande undersökningarna av industriarbetarlönerna. På årsbasis finns ett mycket tillförlitligt material atftillgå från arbetsmarknadsparterna. Utskottet avstyrker med def anförda propositionens förslagoch tillstyrker förslaget i mofion Fi420 att ochkonjunkturinstitutet i stället bör få i uppdrag atf utveckla en metod för framtagandeav lönestatistik som enbart bygger på befintligt statistiskt material. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande den offentliga lönestatistikenatt med bifall till motion 1988/89:Fi420 och med anledning av vad somanförs i proposition 1988/89:100 bilaga 2 punkt 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Konsumentprisindex (mom. 5) (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Finansutskot tet har" och på s. 8 slutar med "och Fi414" bort ha följandelydelse: Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande: Ett effektivt sätt att sänka alkoholkonsumtionen har visat sig vara att bedriva en skaftepolitik som medför att priset på alkohol följer kostnadsut vecklingen. Den metod som används, atf skattehöjningen aviseras långt i förväg, har medfört att människor frestas att hamstra och def leder ofelbart fill en ökad konsumtion. Del visar den senaste skattehöjningen klart exempel på. Det finns starka skäl, exempelvis vid justering av basbeloppsanknutna förmåner, för att använda ett särskilt konsumentprisindex som är rensat från J4 alkoholpriser.Det finns redan en beredskap för denna åtgärd. Utskottet 1988/89:FiU22anser därför att ett sådant beslut bör fattas och tillstyrker därförmotion Fi413 (c). Den här förordade konsumentprisindexen skall publicerasjämsides med den traditionella konsumentprisindexen (KPI). Utskottet villunderstryka att KPI är ett nödvändigt och viktigt mått i den ekonomiskaanalysen. Att ta bort vissa varor ur underlaget för KPI, exempelvis tobaksvarorsom föreslås i motion Fi414, skulle enligt utskottets mening ge en vilseledandebild av den fakfiska prisutvecklingen. Utskottet avstyrker motion Fi414. dels att utskottets hemsfällanunder 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande konsumentprisindex attutskottet med bifall till motion 1988/89:Fi413 och med avslag på motion1988/89:Fi414 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Statistik Över kooperativ verksamhet (mom. 7) (), (vpk), ()och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Med det" och slutar med "och Fi424" bort ha följandelydelse: Som utskottet ser det är def angeläget att redovisa dekooperativa verksamheterna i den officiella statistiken på det sätt somutskottet här angett. Arbetet med att ta fram denna stafistik bör inledas /90 vilket innebär att delprogram 11. Industridepartementet börtilldelas erforderliga medel. Vad utskottet här anfört med anledning av mofionerna Fi401och Fi424 angående återinförande av kooperativ statistik bör ges regeringentill känna. dels att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande statistik över kooperativverksamhet att utskottet med bifall till motion 1988/89:Fi424 och med anledningav motion 1988/89:Fi401 som sin mening ger regeringeii till känna vad utskottetanfört. Välfärdsstatistik (mom. 9) (vpk) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Som utskottet ser det är" och på s. 10 slutar med "motion Fi425" bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att dagens välfärdsstatistik har allvarliga brister. Det är emellertid uppenbart att det .finns ett gemensamt intresse och behov i stat, landsfing och kommuner att få tillgång till grundläggande basdata med god kvalitet om hur välfärden i olika bemärkel ser fördelas och förändras. Regeringen bör mot denna bakgrund överväga hurvälfärdssfatistiken skall 1988/89: FiU22 förbättras. Ett samarbete böretableras mellan stat och kommun. Arbetet bör ta sikte på att lösa hur centralabasdata om servicenivåer, kvalitet, prestationer, kostnader, intäkter etc.skall insamlas, bearbetasoch utformas. En utredning bör tillsättas därföreträdare för staten, landstingen och regeringen ingår. Det är angeläget attdetta utredningsarbete kommer till stånd. Vad utskottet här anfört om atf tillsätta en utredning meduppgift att förbättra välfärdsstatistiken bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottet tillstyrker sålunda mofion Fi425. dels att utskottets hemsfällanunder 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande vätfärdsstatistik attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Fi425 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Alternativt mått på den totala produktionen (mom. 10) (vpk) och () anser dels att den del av utskottefs yttrande på s. 10 sombörjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "motionFi406" bort ha följande lydelse: Det vanliga sättet att mäta produktionsutvecklingen är attanvända BNP, bruttonationalprodukten, som mått. Detta mått framstår alltmer somofullständigt eftersom produkfionsförhållandena i samhällen av vår typ ärsådana att produktionen själv orsakar stora skador på miljö och människor.Därför kan en ökning av BNP i verkligheten innehålla både produktionsökningoch nödvändiga samhällsinsatser på grund av negativa följder. Bådaverksamheterna förs upp på pluskontot, trots atf produktionen kan ha inneburitobotliga skador såväl på naturen som på människan genom psykisk och fysiskförslitning. Den registrerade produktionsökningen kan därför för överskådligfid hämma fortsatt ekonomisk utveckling. Inför folkomröstningen om kärnkraften kunde märkas envidgad samhällsdebatt om frågor i anslutning fill de traditionella ekonomiskamåtten. Frågor ställdes om vad som skall produceras, och till vilket socialtoch ekologiskt pris def skall ske. Hur samhället i stort skulle organiseras föratf ge befolkningen ett bättre liv, var också till debatt. Det 'Slifna ordet"livskvalitet" är otillräckligt men rör vid dessa frågor. Utan attgöra anspråk på att föra fram alla de komponenter som bör finnas med i enrättvisande beräkning av def ekonomiska framåtskridandet kan nämnas:. Ekologiskbalans och regionalpolitisk balans, dvs. ekonomisk tillväxt utan förstörandemiljöeffekter och sysselsättning utan långpendling och omflyttningar avbefolkningen (som förmodligen blir större om resurserna förbrukas och om folkreser eller flyttar/bygger nytt på ny plats). Psykisk och fysisk hälsa. Minskadsjukvårdsproduktion kan betyda ekonomisk utveckling - inte tvärtom. Denkulturella utvecklingen och bildnings- och utbildningsnivån i samhället ärockså ekonomiska mått enligt ett alternativt synsätt. Mer tid med barn, minskad kriminalitet/skadegörelseetc. borde kunna ses som ekonomiska framsteg. Det är också nödvändigt att i dagens ekonomiska lägeställa frågor infe endast om tillväxtens storlek, utan också om vilket slagsfillväxt som kan accepteras, och om hur man kan skapa meningsfulla arbeten. Debakomliggande verkliga kostnaderna för samhället måste vägas in i denekonomiska analysen om man skall kunna fatta de riktiga framfidsbeslufen. Vimåste helt enkelt kunna mäta och värdera en socialt och ekologiskt riktigtillväxt för att kunna forma framtidssamhället. Detta är viktigt för att kunnaföra en konstruktiv framtidspolifik och visa på andra former av ekonomisktframåtskridande som alternativ till s.k. nolltillväxt och stillastående. En parlamentarisk utredning bör tillsättas och få iuppdrag att utforma ett alternativt mått på produkfionen i samhället. Detta börav ges regeringen till känna. dels att utskottets hemsfällan under 10 bort ha följandelydelse: 10. beträffande alternativt mått på den totala produktionen att med bifall till motion 1988/89:Fi40ö som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, . Ny låginkomstutredning (mom. 11) (), (vpk), ()och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 1 Lsombörjar med "Som nämnts" och slutar med "motion Fi419" bortha följande lydelse: Utskottetvill med anledning av mofion Fi419 anföra följande. Regeringens ekonomiska politik-den s.k. tredje vägenspolifik-har i stor utsträckning varit en koncentrationspolitik.Befolkningsomflyttningarna från landsbygd fill städerna har accentuerats ochstorsfädernas tillväxt har varit utomordentligt stark. Utvecklingen har vidareinneburit att inkomstklyftorna vuxit som det också skett enekonomisk maktkoncentration. och kommunisterna har i annatsammanhang åberopat undersökning . Av dennaundersökning framgår att hushållens ekonomi allmänt sett nu är sämre än på tioår. var från ekonomisk synpunkt det bästa året för hushållen undertioårsperioden. En arbetarfamilj med tre barn kunde inte, enligt dennaundersökning, upprätthålla en skälig konsumtionsstandard utan att få ettunderskott i budgeten på ca . som hushållensekonomi har försämrats har storföretagens vinstutveckling starkt förbättratssedan år 1982. Mot här angiven bakgrund är def, enligt utskottetsuppfattning, synnerli gen välmotiverat att tillsätta en ny låginkomstutredning, i synnerhet som det förs en intensiv diskussion om förändringar av skattesystemet och av den offentliga sektorn. Som utskottet framhållit kommer dessa frågor att tas upp långtidsutredning. Det bör därför vara möjligt att ge långtidsutred ningen i uppdrag att ingående belysa dessa frågor. Utskottet fillstyrker följaktligen förslaget i mofionFi419 om en ny 1988/89:FiU22 låginkomstutredning, vilket av börges regeringen till känna. dels atf utskottets hemställanunder 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande ny låginkomstutredning attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Fi419 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Företagens uppgiftslämnande (mom. 12) (), (), (), FilipFridolfsson (m), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjarmed "Utskottet behandlade" och på s. 12 slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att onödigtuppgiftsinsamlan-de måste undvikas. Detta gäller i synnerhet från de småföretagen. Myndigheterna bör därför bl.a. mer noggrant pröva frekvensen avolika undersökningar. I många fall behöver uppgifter inte samlas in varje månadeller , utan det kan ske med längre intervall. Dessutom måstemyndigheterna mer kritiskt än i varje enskilt fall pröva om deuppgifter som inhämtas verkligen behövs. Vidare måste myndigheternas arbete istörre utsträckning präglas av servicekänsla och en posifiv attityd motföretagen. Vad utskottet anfört med anledning av de aktuella mofionerna bör gesregeringen fill känna. dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: 12. beträffande företagens uppgiftslämnande att medanledning av motionerna 1988/89:Fi405, 1988/ 89:Fi410 yrkande 2 och1988/89:Fi412 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 8.Statistiska centralbyråns förvaltningsanslag (mom. 13) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med rubriken och slutar med"och prognoser" bort ha följande lydelse: genomför olika fristående institutopinions- och partisympatiundersökningar. Utskottet finner därför inga skältill att anslå budgetmedel fill sådana undersökningar. Utskottet tillstyrker motion Fi408 vilket innebär attanslaget : Statistik, register och prognoser minskasmed . dels attutskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse: 1988/89:Fiy22 13. beträffande statistiska centralbyrånsförvaltningsanslag att med bifall till motion 1988/89:Fi408 samt med anledning av proposition 1988/89:100 bilaga 15 punkt B ö fill 5raf«//i/cfl ce/i/ra/- byrån: Statistik, register och prognoser för bwdgetåret\9i9/9Q anvisar ett ramanslag på , . . , förvaltningsanslag (mom. 13) Under förutsättning av bifall till reservation 3 (), (vpk), ()..och () anser dels att den del av utskottefs yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet har inget" och slutar med "och prognoser" bort ha följande lydelse: ' Mot bakgrund av att utskottet med anledning av motionernaFi401 och Fi424 förordar att kooperativ statistik bör återinföras i SCB:slöpande produktion bör anslaget B ö. : Statistik,register och prognoser tillföras 1 milj. kr. utöver vad som föreslås ipropositionen. För /90 föreslår sålunda utskottet att till dettaanslag anvisas ett ramanslag på . dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffande förvaltningsanslagatt med anledning av proposition 1988/89:100 bilaga 15 punkt B ö ochmed avslag på motion 1988/89:Fi408 till : Statistik,register och prognoser för /90 anvisar ett ramanslag på . Sammanfattning.................................................... ..'.... 1 Propositionen.................................................................. ..... 2 Mofionerna.......................................................... .... ....... 2 Denoffentliga lönestatistiken..................................... 4 Statistikfrågor................ '........'...........i ............. ' 5 Statistikenöver mervärdeskatten .................................. 7 Stafistiköver omfattningen och utvecklingen av delårsarbé- - Konsumentprisindex.................. ........................ ........ 7 Särskildfastighetskostnadsindex..................... . . . , 8 Statistiköver kooperativ verksamhet ....... ......... ............. 8 Särredovisningi statistiken av flyktingar......................... 9 Välfärdssfatistik............................. .................... ....... 9 Alternativtmåtfpå den totala produktionen .................... 10 En nylåginkomstutredning........................................ 11 Hemsfällan..................................................... .............. 12 Den offentligalönestatistiken (mom. l)(m. fp)............... ..... 14 Konsumentprisindex(mom. 5) (c, mp).......................... ..... 14 Statistik överkooperativ verksamhet (mom. 7) (c, vpk, mp) 15 Välfärdsstatistik(mom. 9) (vpk, mp)............................. ..... 15 Alternativtmått på den totala produktionen (mom. 10)(vpk, mp) lö ö. Ny låginkomstutredning (mom. 11) (c, vpk,mp) ............................................................................... ..... 17