bet · GC01SoU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsbetänkande /89 :SoU7 1988/89 SoU7 Ibetänkandet behandlas nio motioner (s,m,fp och c) om skadeverkningar avamalgam. Motionärerna tar upp frågor om forskning, förbud mot användning avamalgam, vårdåtgärder och en samlad översyn på området. Isyfte att få de i motionerna väckta frågorna särskilt belysta har utskottet den13 oktober hållit en offentlig utfrågning i ämnet. Den stenografiskautskriften från utfrågningen fogas till betänkandet som bilaga. Medanledning av ett antal motionsyrkanden (s,m,fp och c) föreslår utskottet attregeringen skall ges fill känna vad utskottet anfört om behovet av utvecklingav alternativa tandfyllnadsmaterial och forskning för att öka kunskaperna omhälsorisker med amalgam. Övriga motioner avstyrks. Utskottetsc-, vpk- och mp-ledamöter reserverar sig mot motiveringen för utskottets beslutbeträffande förbud mot användning av amalgam. Samma ledamöter reserverar sigmot beslutet beträffande vårdåtgärder och upplys-. ning om alternativamaterial. 1987/88:So403av tredje vice talman () vari yrkas 1. att beslutar att ipatientlagen införa skyldighet för tandläkare att efter upplysaalla patienter om de material som kan användas vid tandlagning i stället föramalgam, 2. att beslutar attamalgam inte skall få användas vid tandlagning efter , 3. att beslutar attamalgam inte skall få användas vid tandlagning på gravida kvinnor efter den 1juli 1988, 4. att beslutar attamalgam inte skall få användas vid tandlagning på barn och ungdomar upp till 18års ålder efter . 1987/88:So434av m.fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att en intensivforskning bedrivs om andra fyllnadsmaterial än amalgam. Motiveringen återfinnsi motion Sf2S7. 1987/88:So456av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en översyn av åtgärder motmetallförgiftningar av tandlagningsmaterial. 1Riksdagen 1988/89.12 saml. 1987/88:So466av och (m) vari yrkas att . 1988/89:SoU7riksdagen hos regeringen begär ett skyndsamt förslag till åtgärdsprogram motskadeverkningar av amalgam i enlighet med det i motionen framlagda förslaget. 1987/88:So475 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till förbud mot amalgam, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om amalgamfriakliniker, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att läkarebör delges kunskaper från den s.k. selengruppen, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om atttandläkare bör utbildas i rätt saneringsteknik. 1987/88:So478 av Per och ()vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär ett åtgärdspaket från mot amalgam somtandfyllnadsmedel enligt förslag, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attåtgärdspaketet även bör ta upp de kvicksilverskadades ekonomiska gottgörelse. 1987/88:So482 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enutökad forskning om och utveckling av ersättningsmaterial till tandamalgam. 1987/88:So497 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omoral galvanisnt, om patientens problem bl.a. vid kontakter med hälso- ochsjukvården samt om nödvändigheten av ökad forskning. 1987/88:So506 av och ()vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhänvisningstandläkare och hänvisningsläkare, ' 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om redovisningav pågående forskningsprojekt och beviljade forskningsmedel angåendeamalgamets skadeverkningar, 3. att riksdagenuttalar sig för att amalgam inte skall användas som tandlagningsmedel efter1989 års utgång. Konventionellt amalgam består av kvicksilver,silver och mindre mängder tenn, koppar och zink. Arrialgam har merallmänt använts som tandfyllnadsmaterial sedan slutet av 1800-talet.Användningen av amalgam har dock förändrats radikalt . Antaletnygjorda amalgamfyllningar sjunker i snabb takt, medan antalet fyllningar medandra material stiger. Personer i medelåldern och äldre har många amalgamfyllningarav en typ som kräver ytterligare behandling och byten. Dagens tonåringar ochyngre har däremot oftast en mycket god tandstatus. hade en18-19-åring ungefär 20 skadade tandytor på tändernas sidor. 1988/89:SoU7 har motsvarande tonåring i genomsnitt en eller två sådana skador. Från amalgamfyllningar itänder frigörs kvicksilver genomdels diffusion av kvicksilverånga, dels s.k. korrosion. Korrosion innebär attdet frisätts joner från de metaller som ingår i amalgamlegeringen och andrametalliska tandlagningsmaterial. Detta kan ge upphov till strömmar i munhålan,s.k. Den tidigare debatten om oral galvanism i början på1980-talet gällde framför allt elektriska strömmar i munhålan på grund av attdet frigjordes joner från olika metaller i tandfyllningar, bl.a. från kvicksilveri amalgam. Det hävdades att sådan galvanisk strömalstring gav upphov till såvällokala problem i munhålan som allmänna förgiftningssymtom. Odonto-logiskt ochmedicinskt sakkunniga bedömde dock att kvicksilver i jonform frånamalgamfyllningar inte innebar någon hälsorisk. Oral galvanism tilldrar sig inte längre det störstaintresset. Den aktuella diskussionen kring amalgamets skaderisker gäller istället främst kvicksilverförgiftning, som följd av kvicksilverånga frånamalgamfyllningar. Flera undersökningar visar att amalgam avger sådan ånga. Det är visat att det finns ett samband mellankvicksilverkoncentrafionen i urin och mängden amalgam. Kvicksilverutsöndringenökar med ökad amalgambelastning. Hos en liten grupp avlidna har det också gåttatt påvisa ett samband mellan antalet amalgamfyllningar och totalkvicksilverkoncentration i hjärn- och njurvävnad. En måttlig kvicksilverexponering ger "vanliga"ospecifika symtom, vilket gör studier av symtomen svåra. De besvär somförknippats med kvicksilver från amalgam har dessutom varit mångskiftande. har konstaterat att det dagliga upptagetav kvicksilver från en relativt omfattande amalgambelastning (10- 15fyllningar) normalt är en mindre del av det dagliga, sammanlagda upptaget avorganiskt och oorganiskt kvicksilver från föda, vatten och luft för ickeyrkesmässigt exponerade personer. har vidare konstaterat attnågra samband inte kunnat fastslås mellan kronisk kvicksilverexponering viaamalgam och förgiftningseffekter. Inte heller finns det, enligt verket, någraepidemiologiska undersökningar som tillåter slutsatser om hälsoeffekter avamalgam. Forskning kring skadeverkningar av amalgam Yrkanden med krav på intensifierad forskning omskadeverkningar av amalgam och om alternativa fyllnadsmaterial framställs imotionerna So434 av m.fl. (fp), So456 av ()delvis, So466 av och (båda m) delvis, So482 avBerndt (), So497 av m.fl. (m) delvis och So506 av JanHyttring och (båda c) yrkande 2. Motionärerna pekar påbehovet av ett utökat forsknings- och utvecklingsarbete på området och lämnarexempel på angelägna forskningsuppgifter. I motion So506 (c) yrkande 2 begärsatt regeringen skall redovisa pågående forskningsprojekt och beviljade anslagsamt lämna förslag till prioriteringar för utökad forskning. Pågåendeforskning 1988/89:SoU7 Regeringen uppdrog 1984 åt att utredavissa frågor rörande tandersättningsmaterial. redovisade i början av 1986regeringsuppdraget i rapporten (Ds S 1986:2) Kontroll och tillsyn av dentalamaterial. I rapporten lämnades en redogörelse för forskningsprojekt och behovav ytterligare forskning på området. Som svar på en enkät från socialstyrelsenframhöll odontologiska och medicinska fakulteterna som en angelägen uppgiftforskning rörande effekten på centrala nervsystemet av dentala amalgam och fråndessa frisatt kvicksilver. Det framhölls också att studier rörande frekvensenav biverkningar av dentala material är angelägen. Enligt institutionernakrävde detta förbättrade diagnostiska kriterier för att man skall kunnaavgränsa de rena materialeffekterna (rapporten s. 133 f.). I nämnda rapport underströks vikten avett tvärvetenskapligt samarbete mellan forskare från olika discipliner. Störreuppmärksamhet borde, enligt , ägnas de icke-metalliskamaterialen och speciellt kompositmaterialen som alternativ till dentalaamalgam. Forskning rörande generella effekter av långtidsexponering för dentalamaterial var ett viktigt område som borde uppmärksammas. Socialstyrelsenframhöll som angeläget att frekvensen biverkningar av dentala material blirkartlagd samt att graden av allvar hos sådana biverkningar utvärderas. Dettaförutsatte en adekvat diagnostik av de aktuella bieffekterna. För att kunnafastställa eventuella samband mellan patientens symtom och dentala materialbehövde förbättrade diagnostiska kriterier utvecklas. Vikten av en samordningbeträffande den kliniskt-epidemiologiska forskningen inom området under-ströks.I samband med en utvärdering av biverkningar från dentala material borde,enligt , inte enbart patientens utan även tandvårdspersonalensreaktioner beaktas (rapporten s. 137 f.). I rapporten lämnades förslag tillsåväl produkt- som biverkningsregister (se nedan s. 16 f.). tillsatte en särskildfrån styrelsen fristående expertgrupp, den s.k. , med uppgiftatt utreda eventuella risker vid lågdosexponering av kvicksilver. Iarbetsgruppen ingick ett antal professorer under ordförandeskap av professorPer vid i . ,som särskilt engagerat sig för patienter med symtom från tandfyllningar, varrepresenterat i gruppen. De frågor som expertgruppen särskilt skulle belysavar om kvicksilver från amalgam kan orsaka kvicksilverförgiftning ellerkvicksilverallergi och om det finns fall där det kan bevisas förgiftning ellerallergi där ett utbyte av amalgam medfört förbättringar. Expertgruppen skulleockså belysa de risker som användning av amalgam kan medföra för tandvårdspersonalen.Expertgruppen avgav rapporten /amalgam . hälsorisker(redovisar 1987:10). I rapporten behandlas bl.a. behovet avforskning. pekade på följande fem studier, som enligt gruppenkan' anses vara speciellt angelägna. - Studier rörandesamband mellan allmänt hälsotillstånd och amalgam - Studier rörandemissbildningar och amalgam - Prospektiv studie översymtomändring i samband med avlägsnande ay 1988/89:SoU7 amalgam - Kohortundersökning avtandvårdens personal - Fortsatta studier överfrisättning av kvicksilver från amalgam Någonprioriteringsordning angavs inte för de fem olika forskningsprojekten. Utöverdessa nämndes också ett antal övriga studier, som expertgruppen även ansågborde bli genomförda. Expertgruppensrapport har remissbehandlats. Flertalet remissinstanser underströk vikten avatt ytterligare forskning kommer fill stånd. Socialstyrelsenhar genom beslut uppdragit åt förre chefen för statensmiljömedicinska laboratorium, professor emeritus , att utarbeta etttvärsektoriellt forskningsprogram vad gäller kvicksilver från amalgam och desspåverkan på hälsan. Inom ramen för arbetet med forskningsprogrammet harpågående forskning inventerats. Uppgifter har även inhämtats från berördaforskningsorgan om intresse och möjligheter att medverka i ett utvidgatforskningsprogram. Det föreligger nu ett utkast till forskningsprogram somunder hösten skall diskuteras av bl.a. en expertgrupp och representanter för deolika forskningsråden. Vidinventeringen har sammanlagt drygt 20-talet pågående projekt redovisats frånett tiotal forskargrupper. Det har kommit in intresseanmälningar för drygt 50olika projekt från ett 40-tal forskargrupper. Pågående eller planerade projektberör samtliga de områden som och remissinstansernarekommenderat. Endast mycket begränsade resurser kommer från statligaforskningsråd. (), arbetsmiljöfonden (AMF),naturvetenskapliga forskningsrådet (NER) och forskningsnämnd(SNV) stöder några projekt. Övrig forskning sker med interna medel och i ettpar fall med stöd av landsting. Som regel är pågående projekt ännu inte finansierademer än delvis. Dethar konstaterats att intresset och kompetensen för forskningsprogrammet ärbetydande och berör skilda discipliner. Tyngdpunkten ligger vid medicinska ochodontologiska fakulteter. Inom medicinsk fakultet finns intresse och resurserinom yrkesmedicin, hygien-miljö-medicin, allmän medicin, endokrinologi,immunologi och toxikologi. Vid institutet för miljömedicin (IMM),och livsmedelsverket finns pågående projekt och intresseför ytterligare medverkan. Det framhålls bl.a. som angeläget att få till stånden samverkan mellan forskning rörande oorganiskt kvicksilver resp.metylkvicksilver. Målsätiningenför forskningsprogrammet är att genom forskning och andra insatser ökakunskaperna angående möjliga hälsorisker till följd av lågdosexponering förkvicksilver. Det har därvid ansetts vara av särskild vikt att beakta de riskersom särskilt känsliga individer kan utsättas för. För att genomföra programmeterfordras toxikologiska, odontologiska, epidemiologiska och kliniskaundersökningar. Såväl sådana grupper som upplever besvär som andra börstuderas. Genom en tvärsektoriell ansats kan inte enbart kvicksilveraspektenutan också flera beteendevetenskapliga aspekter belysas.Det bör vidareundersökas i vilken utsträckning studier av yrkesex- tandvårdspersonal, kan utnyttjas vid bedömning av risker /89:SoU7 befolkningen i övrigt. Professor föreslår att 16 milj. kr. fördelade anslås för forskningsprogrammet. har tillsammans med ett antalforskningsmedelsbeviljande organ granskat programmet. Det har därvidkonstaterats att merparten av föreslagna forskningsprojekt faller inommedicinska forskningsrådets (MFR) ansvarsområde. Verket har därefter heltnyligen i en framställan till regeringen föreslagit att MFR får ett särskiltuppdrag att på basis av det framtagna forskningsprogrammet initiera ochsamordna forskningsinsatserna vad gäller hälsoeffekter av amalgam. Det anförsatt MFR inte enbart bör granska inkomna forskningsansökningar utan även aktivtbör medverka till att forskningsprojekten får en lämplig kvalitets- ochkompetensnivå. MFR bör även samordna forskning på området som finansieras avandra forskningsråd. Arbetet med ett sådant forskningsprogram bör, enligtstyrelsen, bedrivas så att forskningsanslag kan bli tillgängliga /90. tar inte ställning tillkostnadsberäkningarna i det redovisade forskningsprogrammet utan föreslår istället att MFR beviljas särskilda medel för programmet. Styrelsen anser därvidatt medelstilldelningen i första hand bör omfatta en treårsperiod. Svensk odontologisk forskning har, när det gälleralternativa tandfyllnadsmaterial, främst satsat på klinisk utvärdering avbefintliga material och förbättringar av det kliniska handhavandet. Den renamaterialutvecklingen, som kräver stora resurser, sker i huvudsak vid storautländska företag. Det bedrivs ett intensifierat forskningssamarbete beträffandebiologiska effekter av dentala material inom skilda discipliner, främst mellanmedicin och odontologi. Som exempel kan nämnas att ett antal kliniker vidKarolinska institutet och samarbetar för att nå en säkrarediagnos när det gäller biverkningar av samtliga typer av dentala material. Biomaterial (CDB) i finns etttvärvetenskapligt sammansatt forskarlag vars verksamhet expanderar kraftigt.CDB utvecklar bl.a ett nytt tandfyllnadsmaterial. Stiftelsen har och som huvudmän. Utskottet, som vid ett flertal tillfällen tidigarebehandlat motionsyrkanden om amalgamets skadeverkningar, framhöll i betänkandetSoU 1985/86:18 s. 18 att det var angeläget med fortsatt forskning om amalgamets- och därmed kvicksilvrets - påverkan på människan. Utskottet, som konstateradeatt ett stort antal sådana forskningsprojekt pågick, förklarade att det bordeankomma på behöriga myndigheter att bedöma vilka forskningsprojekt som skullebeviljas nya eller fortsatta medel. I betänkandet SoU 1986/87:23 framhöll utskottet åter detangelägna i att det bedrivs en aktiv forskning beträffande skadeverkningar avamalgam. Utskottet konstaterade att forskning pågick på många håll och attexpertgruppens utredning om lågdosexponering av kvicksilver var att vänta inom kort.Utskottet ansåg med hänsyn härtill det inte erforderligt med någon 1988/89:SoU7 åtgärd med anledning av motionerna i ämnet (bet. Av det ovan redovisade framgår att det pågår forskningöver ett brett fält i syfte att nå klarhet angående amalgamets skadeverkningaröch finna användbara alternativa material. Utskottet, som vid ett flertal tillfällen tidigarebehandlat motionsyrkanden om risker med amalgam, framhöll senast i betänkandetSoU 1986/87:23 det angelägna i att det bedrivs en aktiv forskning beträffandeskadeverkningar av amalgam. Det är därför med tillfredsställelse utskottet nunoterar att ett tvärsektoriellt forskningsprogram angående kvicksilver iamalgam utarbetats efter initiativ från . Målsättningen förforskningsjjrogrammet är att genom forskning och andra insatser öka kunskapernaangående möjliga hälsorisker till följd av lågdosexponering för kvicksilver. Utskottet anser det viktigt att det framtagna programmetgenomförs. Utskottet vill understryka att det för detta krävs en bred forskningsom omfattar såväl odontologisk, epidemiologisk, klinisk och toxikologiskforsk-' ning som materialutveckling. Ytterligare kunskaper krävs bl.a. när detgäller frågan om mängden kvicksilver sorn avges och upptas från fyllningar ochriskerna härmed. Det är också enligt utskottets mening angeläget att det utredsvilka som kan antas vara särskilt känsliga för amalgam och således ingår i enriskgrupp. Patienter som har symtom som de sätter i samband médamalgamfyllningar bör följas upp på ett vetenskapligt sätt och de reaktionersom uppkommer när fyllningarna tas bort bör analyseras närmare. Det är vidareen angelägen uppgift för forskningen att ytterligare utreda i vad måntandvårdspersonalens kontakt med amalgam kan medföra hälsorisker.-Arbetarskyddsstyrelsen och därvid ettansvar för att yrkesriskerna utreds och forskningen följs upp. De ovan angivna satsningarna får dock självfallet inteinnebära att annan viktig medicinsk och odontologisk forskning ställs utanresurser. Utrymmet får inte minskas för exempelvis den framgångsrikautvecklingen av och forskningen kring förebyggande tandhälsovård. När det gäller den rena utvecklingen av nyatandfyllnadsmaterial måste utskottet konstatera att det mycket omfattande ochkostnadskrävande arbetet att finna nya ändamålsenliga material huvudsakligenbedrivs inom stora utländska koncerner. Detta förhållande - inte minst kravetpå tillgång till en mängd kvalificerade materialforskare - medför självfalleten begränsning i möjligheterna att inom utveckla nyatandfyllnadsmaterial. Lika fullt är det ytterst angeläget att ansträngningarnaatt finna nya material ökar. Det är därför positivt att materialutvecklingensker även inom landet, såsom vid Biomaterial. Utskottetvill understryka vikten av att nya material genomgår grundliga undersökningar som även omfattar toxikologiska och biologiska tester.En sådanforskning bör ges hög prioritet. bör även i internationella sammanhangverka för att alternativa material utvecklas. Socialstyrelsenhar hos regeringen föreslagit att medicinska forskningsrådet (MFR) fårett särskilt uppdrag att på basis av det framtagna 1988/89:SoU7forskningsprogrammet initiera och samordna forskningsinsatserna vad gällerhälsoeffekter av amalgam. Styrelsen föreslår vidare att rådet beviljassärskilda medel för forskningsprogrammet. Detankommer på behöriga myndigheter, såsom i första hand MFR, att prioritera ochbedöma vilka forskningsprojekt som skall beviljas nya eller fortsatta medel.Utskottet anser att åtgärder bör vidtas så att erforderlig forskning på områdetsäkerställs.Enligt utskottets mening bör regeringen därför - mot bakgrund avvad ovan anförts om behovet av den ifrågavarande forskningen - ägna frågan omde aktuella forskningsinsatserna särskild uppmärksamhet vid beredningen inomregeringskansliet. nu anfört om behovet av produktutveckling samt forskning för att ökakunskaperna om hälsorisker med amalgam bör med anledning av de nuaktuella motionerna [So434 (fp), So456 (fp) delvis, So466 (m) delvis, So482(s), So497 (m) delvis och So506 (c) yrkande 2] ge regeringen till känna. Forskningenvore i hög grad betjänt av ett register över rapporterade biverkningar avtandersättningsmaterial. Även införandet av ett produktregister ärbetydelsefullt i sammanhanget. Utskottet vill därför avslutningsvis starktmarkera intresset av en skyndsam beredning inom av detförslag (se s. 16 f.) som lagts i ämnet. Förbud mot amalgam m.m. Iett antal motioner begärs förbud mot tandlagning med amalgam med hänvisningtill skaderiskerna. Imotion So403 av tredje vice talman () yrkas att beslutaratt amalgam inte skall få användas vid tandlagning efter (yrkande 2), att beslutar att amalgam inte skall få användas vidtandlagning på gravida kvinnor efter (yrkande 3) samt attriksdagen beslutar att amalgam inte skall få användas vid tandlagning på barnoch ungdomar efter (yrkande 4).Motionären anför bl.a. att kvicksilver från amalgam kan orsaka fosterskadoroch att tandlagningar hos barn och ungdomar inte är av den omfattningen att detkan vara motiverat att ens övergångsvis använda amalgam. lmotionSo506av och (båda c) yrkas att uttalar sigför att amalgam inte skall användas som tandlagningsmedel utgång(yrkande 3). Imotion So475 av m.fl. (fp) yrkas att hos regeringen begärförslag till förbud mot amalgam (yrkande 1)'. Motionärerna begär ett förbudsenast . Äveni motion So456 av () tas frågan om förbud mot amalgambehandlingupp. Bakgrund 1988/89: SoU7 Utskottethar behandlat frågan om ett förbud mot amalgam. Ibetänkandet 1986/87:23 s. 17 konstaterade utskottet att framkomnavetenskapliga rön inte ger tillräckliga skäl för ett och långtgåendeingripande mot amalgambehandlingar. Utskottet ansåg att expertgruppens() redovisning borde avvaktas. LEK-utredningenhar därefter i rapporten kvicksilver/amalgam hälsorisker (socialstyrelsenredovisar 1987:10) anfört bl.a. följande i fråga om risker rnedamalgamanvändning. Vissatillstånd, t.ex. kontakteksem och oral lichen (utslag), bör i vissa falL medrimlig säkerhet och där orsak finns kunna associeras till amalgam. För , andraeffekter gäller emellertid att de symtom som är aktuella till följd avexponering för kvicksilver från amalgam är ospecifika. Det går därför inte idet enskilda patientfallet att avgöra om symtomen ar kvicksilverrelatérade ellerinte. Eftersom kvicksilverexponeringen från amalgam är låg, bör antaletpatienter med kvicksilverorsakade symtom vara mycket lågt, i själva verket vetvi inte om sådana fall -- utöver nyssnämnda tillstånd - existerar. Ettspeciellt problem utgör eventuella skador på . Metalliskt kvicksilverpasserar placentabarriären. Det finns således förutsättningar för skador påfoster. Denna potentiella risk är emellertid inte verifierad experimentellteller epidemiologiskt. Några epidemiologiska undersökningar som tillåterslutsatser om effekter av amalgam finns inte. Detfinns ett stort antal personer i landet med betydande besvär, ibland klartinvalidiserande, som själva uppfattar det så att symtomen är orsakade avamalgam. När det gäller allergiska reaktioner finns skriftliga dokument somstöder detta antagande. De sparsamma publikationer som beskriver andra typer avsymtom tillåter inte några slutsatser angående orsaken till symtombilden. Attutreda vad som ligger bakom respektive patients sjukdomsbild, där sådanutredning inte redan skett, är en naturlig uppgift för tandvården ochsjukvården. Kvicksilveranalyser kan vara av betydelse. Inågra arbeten har beskrivits att patienter från ovannämnda patientgrupp blivitförbättrade efter det att amalgamfyllningar bytts ut mot annattandfyllnadsmaterial. Utredningen konstaterar att dessa beskrivningar inte ärkontrollerade på ett sådant sätt att det är möjligt att dra några slutsatser. Utredningenhar uttalat att amalgam är ett ur toxikologisk synvinkel olämpligttandfyllnadsmaterial.