bet · GC01BoU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Genom enpolitik med denna inriktning skapas förutsättningar för att bostadsproduktionenskall motsvara den bostadsefterfrågan som finns. Förslag med denna inriktningbehandlas också av utskottet i detta och andra betänkanden. Vad i motion Bo206(fp) yrkande 6 föreslagits kommer att bli i allt väsentligt tillgodosett vidgenomförandet av en sådan politik. Motionen avstyrks med hänvisning härtill. Bostadsbyggandets inriktning i (mom.10) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Den rådande" och slutar med "yrkande 6" bort haföljande lydelse; Det väsentliga i en fungerande regionalpolitik är attskapa kreativa miljöer över hela landet. utgör naturligtvisinget undantag i detta avseende. De unika möjligheter som finns i denna regionatt stimulera kreativitet och därigenom kulturliv, forskning, sysselsättningoch välfärd måste självklart också tas till vara. Ett hämmande av utvecklingeni gynnar därför ingen del av landet, utan gör bara Sverigesom land fattigare. Inte minst på bostadsområdet har de regleringar somriktats direkt mot liksom andra storstadsområden haft en direktförödande effekt. Vad som behövs är i stället en bostadspolitik med färreinslag av regleringar och som ger valfrihet och inflytande förbostadskonsumenterna. Det är, som framhålls i motion Bo206 (fp), endast enbostadspolitik med denna inriktning som kan ge ett erforderligt byggande. Denhittills bedrivna politiken har gett upphov till ett mycket besvärandeunderskott på bostäder i . För att komma till rätta med den nu beskrivna situationenmåste bostadsbyggandet i regionen öka kraftigt. måste renoveringaroch upprustningar få fortsätta, med beaktande av kravet på varsamhet, i denomfattning som erfordras. Den nyproduktion som enligt utskottets mening måstekomma till stånd skall baseras på bostadskonsumenternas efterfrågan medavseende på lägenhetsstorlekar och upplåtelseformer. Som en följd härav måstebl.a. byggandet av smålägenheter och lägenheter i öka. Vad utskottet med anledning av motion Bo206 (fp) yrkande 6nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 10. beträffande bostadsbyggandets inriktning i Stockholmslän att med anledning av motion 1988/89;Bo206 yrkande 6 som iqt sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Stimulansbidrag(mom. 11, motiveringen) 1988/89:BoU7 , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "Detär" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: En förutsättning för att bostadsbyggandet skall få entillräcklig omfattning är att åtgärder vidtas som minskar den offentiigastyrningen inom bostadssektorn och ökar valfriheten för den enskilde. För attnå detta mål måste en rad regler och normer förändras eller helt tas bort. Detgäller bl.a. förenklingar i bostadslånesystemet, förenklade byggnormer och enreformerad bostadsbeskattning i enlighet med förslag som lagts fram av moderatasamlingspartiet. Genom en politik med denna inriktning skapas förutsättningarför att bostadsproduktionen skall motsvara den bostadsefterfrågan som finns.Vad som erfordras är sålunda inte nya styrande inslag utan åtgärder som skaparförutsättningar för att ge en marknad i balans. Utskottet är mot bakgrund häravinte berett förorda införandet av nya stimulanser i enlighet med förslaget ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo228. Motionens yrkanden 2 och 4avstyrks sålunda. Stimulansbidrag (mom. 11) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjarmed "Det är" och slutar med "avstyrks sålunda" bort haföljande lydelse: Det är naturligtvis viktigt att det befintligabostadsbeståndet tas till vara på ett så effektivt sätt som möjligt. Utskottetär därför berett att ställa sig bakom de förslag till stimulansbidrag förombyggnad av kontor m.m. till bostäder och för ombyggnad av enbostadshus tilltvå- eller flerbostadshus som förs fram i kommunisternaspartimotiön Bo228. Dessutom bör enligt utskottets mening andra vägar prövas föratt öka tillgången på lägenheter i det befinthga beståndet. Utskottet vill idetta sammanhang peka på den arbetsgrupp som tillsatts inom bostadsdepartementetoch som bl.a. lagt fram förslag om hur s.k. övernattningslägenheter skall kunnaställas till den reguljära bostadsmarknadens förfogande. I arbetsgruppensförslag ingår också att den s.k. preskriptionstiden skall tas bort förlägenheter som i strid mot gällande plan gjorts om till kontor m.m. efter 1980.Bägge dessa förslag finns också med i vpk:s krisprogram. Motionens yrkanden 2och 4 tillstyrks sålunda. dels att moment 11 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 11. beträffande stimulansbidrag attriksdagen med anledning av motion 1988/89;Bo228 yrkandena 2 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 16.Neutralitet mellan olika upplåtelseformer m.m. (mom. 12) 1988/89:BoU7 (), (), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar med "Dagens bostadsfinansieringssystem" och på s. 36 slutarmed "de avstyrks" bort ha följande lydelse; När dagens bostadsfinansieringssystem diskuteras brukardess tillskyndare hävda att systemet är avsett att vara neutralt i förhållandetill olika upplåtelseformer m.m. Även om detta kan ha varit fallet när systemettillkom har utvecklingen varit sådan att någon sådanneutralitet inte föreligger. Bevisen för och exemplen på de rådandeobalanserna är också otaliga. Ett påtagligt uttryck för de uppkomna obalanserna är attdet byggts cirka tio gånger så många småhus i grupp med hyres-eller bostadsrätt som med äganderätt. Skälet härför är att månadskostnaden blirlägre för de förstnämnda upplåtelseformerna. Även andra regleringar ochskattehöjningar medverkar till att det blir allt svårare för människor att ägasitt småhus. För att skapa balans och underlätta för människor attskaffa eget hus måste därför omedelbara åtgärder vidtas. I första hand börsålunda lånereglerna ändras så att de inte missgynnar hus med äganderätt.Dessutom bör fastighetsskatten och schablonbeskattningen för småhus justeras såatt den blir neutral mellan olika upplåtelseformer. Det är dock inte bara i fråga om boende i småhus somobalanserna mellan olika upplåtelseformer är påtagliga. Även när det gällerflerbostadshus särbehandlas olika fastighetsägare på ett sätt som snedvriderhela bostadsmarknaden. Framför allt gäller detta på det ekonomiska området.För att ge alla bostadsföretag möjlighet att konkurrera på lika villkor bördärför ändringar göras i beskattningen och i finansieringsförutsättningarna.Häri inkluderas även de lokala styrmedel som förekommer bl.a. i form av attallmännyttiga bostadsföretag får förvärva mark till underpriser. Utskottet villi detta sammanhang också framhålla den orättvisa som ligger i att deallmännyttiga bostadsföretagen i vissa fall med hjälp av borgen intebehöver dra på sig kostnader för att ta ut pantbrev. En ytterligare åtgärd för att stärka neutraliteten är attinföra de uppskovsregler som gäller vid försäljning av egnahem också när detgäller försäljning av bostadsrätter. Med hänvisning till det nu anförda bör enligt utskottetsmening åtgärder vidtas för att dels jämställa finansieringsförutsättningarnaför olika fastighetsbolag, dels åstadkomma kostnadsneutralitet mellan olikaupplåtelseformer. Vad utskottet nu med anledning av motionerna 1988/89;Bo278(m) yrkande 2 och 1988/89:Bo417 (m) yrkandena 4, 9 samt 10 anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. dels attmoment 12 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse; 1988/89:BoU7 12. beträffandeneutralitet mellan olika upplåtelseformer m.m. att riksdagenmed anledning av motionerna 1988/89:Bo278 yrkande 2 och 1988/89;Bo417 yrkandena4, 9 samt 10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utförsäljning av äldre hus ägda av allmännyttiga bostadsföretag (mom. 13, motiveringen) (), (), (),() och () anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 36 börjar med "Utskottet delar" och slutar med "nuanförda" bort ha följande lydelse: Det råder en bred enighet om vilken ansvarsfördelning somi bostadspolitiken skall råda mellan stat och kommun. Denna ansvarsfördelninginnebär bl.a. att staten svarar för att ekonomiska medel ställs tillförfogande, medan kommunerna har att svara för det praktiska genomförandet. Detankommer sålunda i första hand på kommunerna att ta ställning till fördelningenav bostäderna på upplåtelseformer. Kommunerna måste därför också ges möjlighetatt fullt ut ta detta ansvar. Det bör sålunda vara möjligt för kommunerna att,i den utsträckning de boendes önskemål så motiverar, överlåta ocksåallmännyttans bostäder t.ex. för omvandling till bostadsrätt. Enligt utskottetsmening bör därför de införda reglerna om att räntebidrag inte längreutgår vid sådana överlåtelser tas bort. Naturligtvis bör mot bakgrund häravinte heller några nya regleringar införas som ytterligare beskär kommunernashandlingsfrihet i dessa avseenden. Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anfördavänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo275 yrkande 4. Utförsäljning av äldre hus ägda av allmännyttiga bostadsföretag (mom. 13) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "nu anförda"bort ha följande lydelse: Åtgärderna är dock inte tillräckliga. De äldre hus sominte har några räntebidrag kvar kan säljas ut av kortsiktigt agerande företagutan några försämringar i villkoren. Vpk;s partimotion Bo275 yrkande 4tillstyrks därför. dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 13. beträffande utförsäljning av äldre hus ägda avallmännyttiga bostadsföretag attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Bo275 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Prisstopppå byggmaterial, hyroroch bostadsrätter (mom. 1988/89:BoU7 15) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 37börjar med "Utskottet delar" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas oro för kostnadsutvecklingeninom bl.a. byggsektorn. Den av motionärerna åberopade utredningen bör enligtutskottets mening också kunna ge underlag för beslut om erforderliga åtgärder.Utskottet är därför berett att ställa sig bakom de i motionen förordadeåtgärderna. deb att moment 15 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 15. beträffande prisstopp på byggmaterial, hyror ochbostadsrätter att med anledning av motion 1988/89:Bo228 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ekologiskt byggande (mom. 16) dels att den del av utskottets yttrande som på s. 37börjar med "Det ligger" och på s. 38 slutar med "ekologisktbyggande" bort ha följande lydelse; Insikten om det nära sambandet mellan energianvändningen ivåra bostäder och miljöföroreningar orsakade bl.a. av förbränning i uppvärmningsanläggningarav olika slag har ökat. Denna ökade medvetenhet har också gälltde svårigheter som är förknippade med avfallshanteringen i bebyggelsen. Som enföljd härav har ett intresse för en alternativ - ekologiskt anpassad -bebyggelse vuxit sig starkt. I många delar av vårt land har initiativ tagits tillbyggandet av ekologiska byar, dvs. grupper av olika slags bebyggelse där enresursbevarande byggnadsteknik har använts. Även boendet i sig syftar i dessabyar till att så långt som möjligt vara anpassat till det ekologiska systemet.Det tekniska utförandet är sådant att energianvändningen är så låg som möjligtoch baserad på förnyelsebara energikällor som t.ex. solvärme. Särskilda anordningarhar också vidtagits för att åstadkomma en ekologiskt riktigareavfallshantering. Det gäller bl.a. en långt driven sopsortering, komposteringoch lokal avloppsrening. Det är allmänt omvittnat att det boende som utskottet nubeskrivit upplevs som värdefullt och positivt. tvingas utskottetkonstatera att samhällets regler för byggande m.m. inte är avpassade för dessaekologiska byar. En följd härav är att det i allmänhet blir dyrare för denenskilde att bo på detta sätt. Exempel härpå är att projekt med dennainriktning kan tvingas ha dubbla system för både vatten och avlopp. På samma sättkan man tvingas att betala för sophämtning trots att sophantering heltsköts av de boende. Det är naturligtvis inte rimligt att den som aktivtmedverkar till att skona vår miljö och därmed också till att avlasta samhälletkostnader som annars kan uppstå skall tvingas betala ett högre pris för sitteget boende. För attkomma till rätta med de ovan beskrivna förhållandena bör enligt bostadsutskottetsmening reglerna för samhällets tjänster med avseende på 1988/89:BoU7ekologiskt boende ses över. Strävan bör härvid vara dels att förbättraförutsättningarna för ekologiskt boende så att allt fler väljer ett boende meddenna inriktning, dels att de samhällsvinster det ger upphov till också kommerde boende till godo. Utöver de ovan förordade insatserna bör dessutom samhälletpå ett mera aktivt sätt verka för tillkomsten av ekologiska byar och annatboende med en liknande inriktning. I enlighet med förslaget i miljöpartietspartimotion Bo261 yrkande 5 bör sålunda 5 milj. kr. ställas till ochlänsbostadsnämndernas förfogande under /90 för utbildning avkommunala tjänstemän m.fl. i ekologiskt byggande. Vad utskottet i övrigt med anledning av miljöpartietspartimotion Bo261 yrkandena 1 och 6 anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 16. beträffande ekologiskt byggande att a) med anledningav motion 1988/89:Bo261 yrkandena 1 och 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, b) med bifall tillmotion 1988/89;Bo261 yrkande 5 till Utbildning i ekologiskt byggande /90 anvisar ett reservationsanslag om , AvvecklingavSBAB(mom. 17) , och (alla m)anser t/e/i att den del av utskottets yttrande som på s. 38börjar med "Det s.k." och slutar med "sammanhangförespråkar" bort ha följande lydelse: delar den i moderata samlingspartietspartimotion Bo405 framförda uppfattningen att ett nyttbostadsfinansieringssystem bör införas. I detta nya system bör statens rollinskränkas till att fastställa vissa låneregler m.m. Detta betyder också attnågot behov av ett statligt bostadsfinansieringsinstitut, dvs. Det bör i stället ankomma på de etablerade bottenlåneinstituten attstå för den upplåning m.m. som behövs. Vad utskottet nu med anledning av moderatasamlingspartiets partimotion Bo405 yrkande 10 anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. deb att moment 17 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse; 17. beträffandeavveckling av attriksdagen med anledning av motion 1988/89;Bo405 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Avveckling av förvärvstilläggen (mom. 18,motiveringen) (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 39 börjar med "Ett accepterande" och slutar med "2 avstyrks"bort ha följande lydelse; 212 Förvärvstilläggen betyder inte mycket i budgetsammanhang,men för en 1988/89:BoU7 enskild husköpare med låga inkomster kan de varabetydelsefulla. Motionens yrkande 2 avstyrks. Avveckling av markvillkoret (mom. 22) (), (), (),(), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 43börjar med har" och slutar med "13 avstyrks"bort ha följande lydelse; Utskottet delar de invändningar mot markvillkoret somreses i de nu behandlade motionerna från m, fp och c. Enligt utskottets meninghar villkoret inneburit att kommunerna fått en alltför dominerande ställninggentemot det enskilda byggandet. Kommunernas inflytande är bl.a. genom denfysiska planeringen fullt tillräckligt detta villkor förutan. Markvillkoret harnärmast skapat en total planhushållning på bostadsområdet. Byggföretagoch byggherrar har förlorat möjligheten att genom planering av eget markinnehavfå fram egna plan- och projekteringsalternativ. Skall smidigheten ochanpassningsförmågan i bostadsbyggandet kunna förstärkas förutsätter det attenskilda markägare och byggnadsföretag ges ökade möjligheter att medverka. Med hänvisning till det nu anförda bör enligtbostadsutskottets mening markvillkoret avskaffas fr.o.m. ienlighet med förslagen i motionerna Bo247 (c) yrkande 4, Bo405 (m) yrkande 16och Bo409 (fp) yrkande 13. Utskottets ställningstagande i denna del börriksdagen söm sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 22. beträffandeavveckling av markvdlkoret attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:Bo247 yrkande 4, 1988/89:Bo405yrkande 16 och 1988/89;Bo409 yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Förlängning av undantaget från markvillkoret (mom.23) Vid bifad tid utskottets hemställan under mom. 22 (), (), (),(), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 43börjar med "Vad gäller" och slutar med "förslag tillstyrks"bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i motioner från m, fp och c framfördaupfattningen att markvillkoret bör avvecklas. I avvaktan härpå bör dockundantaget från villkoret förlängas till i enlighet medförslaget i motion Bo220 (m). dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse; 23. beträffandeförlängning av undantaget från markvdlkoret attriksdagen med anledning av regeringens förslag i proposition 113 8 1988/89.19 sami Nr 7 1988/89:100 bilaga 13 ochmotion 1988/89:Bo220 som sin mening ger 1988/89:BoU7 regeringen till kännavad utskottet anfört, Konkurrensvillkoret (mom. 24) KnutBilling (m), (), (), () och SiwPersson (fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med "Även i"och slutar med "hänvisning härtill" bort ha följande lydelse: Deinvändningar som kan riktas mot markvillkoret gäller i allt väsentligt ocksåkonkurrensvillkoret. Även detta villkor medför sålunda ett starkt försämratenskilt byggande och en fördyrad byggnadsproduktion. För att öka flexibilitetenoch förbättra produktutvecklingen inom byggsektorn bör därförkonkurrensvillkoret avskaffas fr.o.m. i enlighet med förslageni motion Bo270 (m) yrkande 4 och i partimotion Bo409 yrkande 14.Utskottets ställningstagande i denna del bör som sin mening geregeringen till känna. delsatt moment 24 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att medanledning av motionerna 1988/89;Bo270 yrkande 4 och 1988/89:Bo409 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Lån till direktverkande elvärme (mom. 25) KnutBilling, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med "Somredovisats" och slutar med "2 avstyrks" bort ha följandelydelse: Denu förordade bestämmelserna om att lån till direktverkande elvärme inte längreskall utgå är ytterligare ett exempel på den socialdemokratiskaregleringspolitiken. Först ställs särskilda krav upp för att direktverkandeelvärme skall få installeras. När sedan så gott som alla nyproducerade bostädersvarar mot dessa krav tas detta till intäkt för att sätta upp nya krav. Somanförs i motion Bo270 (m) finns det inte några sakliga skäl för att på dettasätt hindra användningen av direktverkande elvärme. Enligt utskottets meningbör i stället denna uppvärmningsform likställas med andra uppvärmningsformer ilånehänseende. Medhänvisning till det nu anförda bör enligt utskottets mening regeringensförslag avseende långivningen till direktverkande elvärme avvisas av riksdageni enlighet med vad som förordas i motion Bo270 (m) yrkande 2. delsatt moment 25 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 25. beträffandelån till direktverkande elvärme att med bifalltill motion 1988/89:Bo270 yrkande 2 avslår regeringens förslag i proposition1988/89:100 bilaga 13, Låntill direktverkande elvärme (mom. 25) 1988/89:BoU7 och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "Som redovisats" och slutar med "2 avstyrks"bort ha följande lydelse: De nu förordade bestämmelserna om att lån tilldirektverkande elvärme inte längre skall utgå är ytterligare ett exempel på densocialdemokratiska regleringspolitiken. Först ställs särskilda krav upp för attdirektverkande elvärme skall få installeras. När sedan så gott som allanyproducerade bostäder svarar mot dessa krav tas detta till intäkt för attsätta upp nya krav. Som anförs i motion Bo270 (m) finns det inte några sakligaskäl för att på detta sätt totalt förbjuda användningen av direktverkandeelvärme. Det har sålunda visat sig vid installation av nya alternativauppvärmningssystem, t.ex. värmepumpar, att det kan uppkomma ett mindre behov avkompletterande energitillförsel. har detta tillkommande behov motsvaratendast av det totala energibehovet. Bl:a. gäller detta vid installationav värmepumpar. Det är enligt utskottets mening därför inte lämpligt att heltförbjuda användningen av direktverkande el. Ett sådant ställningstagande kantill och med leda till att en övergång till alternativa energisnålauppvärmningssystem försvåras. Med hänvisning till det nu anförda bör enligt utskottetsmening regeringens förslag avseende långivningen till direktverkande elvärmeavvisas av i enlighet med vad som förordas i motion Bo270 (m) yrkande2. Vad utskottet i övrigt anfört om användningen av direktverkande el bör gesregeringen till känna. dels att moment 25 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 25. beträffande lån till direktverkandeelvärme att med anledning av motion 1988/89:Bo270 yrkande 2 a) avslårregeringens förslag i proposition 1988/89:100 bilaga 13, b) som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Prövningen av uthyrningen av egnahem (mom. 26) (), (), (),(), (), (), () ochKrister Skånberg (mp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 45börjar med "Med anledning" och slutar med "hänvisninghärtill" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i motionerna Bo247 (c) och Bo270 (m)framförda uppfattningen att prövningen av uthyrningen av egnahem bör upphöra.Som anförs i motionerna talar såväl principiella som administrativa skäl för attprövningen bör upphöra. Det är naturhgtvis inte rimligt att i särskild ordningutfärdat administrativt tillstånd skall erfordras för att den enskilde skall fåhyra ut sitt eget hus. Vad bostadsutskottet nu med anledning av motionerna Bo247(c) yrkande 14 och Bo270 (m) yrkande 1 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 26 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1988/89:BoU7 26. beträffandeprövningen av uthyrningen av egnahem att medanledning av motionerna 1988/89:Bo247 yrkande 14 och 1988/89:Bo270 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Successiv avveckling av ortskoefficienterna (mom.27) (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 45 börjar med "Utskottetvidhåller" och slutar med "tidigare ställningstagande" bort haföljande lydelse; Skillnadernai produktionskostnader i landets olika delar är enligt bostadsutskottets meninginte sådana att ett system med ortskoefficienter är motiverat. Utskottet delarsålunda den i motion Bo247 (c) uttryckta uppfattningen att ortskoefficienternasuccessivt bör kunna avvecklas med början . Genom en sådanavveckling skulle bl.a. de koncentrationstendenser som dagens system ger upphovtill motverkas. nu med anledning av motion Bo247 (c) yrkande 11 anfört om ensuccessiv avveckling av ortskoefficienterna bör som sin mening geregeringen till känna. delsatt moment 27 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse; 27. beträffandesuccessiv avveckling av ortskoefficienterna att medanledning av motion 1988/89:Bo247 yrkande 11 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Stimulans av fribyggen (mom. 34) KnutBilling (m), (), (), () och SiwPersson (fp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjar med "Som ett"och slutar med "3 avstyrks" bort ha följande lydelse: Detregelsystem som styr byggandet har stor omfattning och stor räckvidd. Reglernaär utformade både som generella bestämmelser för byggandet och som särskildaregler för erhållande av statliga bostadslån.