bet · GC01SoU6 · 1988-12-31 00:00:00 — När det gällerden somatiska långtidssjukvården redovisas avsikten att arbetet med attutveckla långvårdsklinikerna till geriatriska rehabiliteringskliniker börintensifieras. De resurser som finns för långvarig vård inomlänssjukvårdens långtidssjukvård bör successivt ersättas med lokala sjukhem.Det framhålls också att boendemiljön på de lokala sjukhemmen måste utvecklas.När en ombyggnad inte kan anses motiverad framhålls att andra åtgärder måstevidtas för att främja en bättre miljö. I fråga om psykiatrin görs denbedömningen att heldygnsvården av personer med åldersde-ment beteende vidpsykiatriska kliniker bör kunna fortsätta att ersättas med annan vård. har även tidigare behandlat frågan om ettstatsbidrag som stimulans för ombyggnaden av flerbäddsrum till enbäddsrum. Ibetänkandet SoU 1987/88:15 hänvisade utskottet till det arbete som pågår ikommuner och landsting som man framhöll att det är en viktigprioriteringsfråga att den som vill ha eget rum skall få detta. De då aktuellamotionsyrkandena avstyrktes. Utskottet gör nu följande bedömning. Utskottet delar uppfattningen i motion So28 (fp) vilkeni denna del helt överensstämmer med propositionens intentioner att det ärangeläget att otidsenliga institutioner byggs om sä att målet att även den sombehöver vård och tillsyn skall ha rätt till en fullvärdig bostad kan uppfyllas.Utskottet anser också att det är viktigt att anläggningar som inte kan byggasom ändras så att vårdmiljön blir mer hemlik. finns det skäl attbetona att omvandlingen av äldre anläggningar måste ske med stor varsamhet ochgenomföras med största hänsyn till de äldre som berörs. Utskottet konstaterar att det pågår ett intensivtprogram- och plane ringsarbete för att minska boendet på institutioner. Detta gäller inom den sociala , inom långtidssjukvården, inom den psykiatriska vår den och inom omsorgen om psykiskt utvecklingsstörda. Det pågår också i många landsting och kommuner ett arbete för att öka kvaliteten i boendet för dem som av olika skäl måste vistas pä institution. Planeringen av arbetet med att förbättra kvaliteten på olika sjukvårds- och sociala institutioner och genomförandet av detta är dock i högsta grad en fråga för landsting och kommuner. Utskottet tar avstånd från tanken att staten mer eller mindre regelmässigt skall gå in med särskilda stimulansbi drag på områden där ansvaret för planering och genomförande åvilar en annan huvudman. Utskottet erinrar om det statliga stöd som redan utgår genom nybyggnads- och ombyggnadslän bl.a. till bostäder och ålderdoms- I hem.Utskottet är härutöver inte berett att tillstyrka särskilda stimulansbi- 1988/89:SoU6 drag för att ytterligare underlätta ombyggnad av institutioner.Med det anförda avstyrker utskottet motion So28 (fp) yrkande 5. 1 motion l987/88:So30(c)\\em&tälls att hosregeringen skall begära förslag om statsbidrag till kommunalt bostadstillägg ienlighet med motionen (yrkande 2). Motionären anser att statsbidraget bör utgåmed av kostnaderna för de kommunala bostadstilläggen. Detta skulle utgöraen stimulans för en nödvändig upprustning av rumsstorlek och standard påålderdomshemmen så att de uppfyller de krav om minimistandard som fastslagitsav . Bestämmelser om statsbidrag till kommunala bostadstilläggtill folkpension finns i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension och i förordningen (1979:830) om statsbidragtill kommunalt bostadstillägg till folkpension. Statsbidrag utges tillkommunerna för dessas kostnader för kommunala bostadstillägg till folkpension.Statsbidrag utges under förutsättning att kommunen före avdrag på grund av inkomsttäcker av varje del av den månatliga bostadskostnaden som överstiger80 kr. för ogift pensionär och . för makar.Kommunerna erhåller statsbidrag av sina bidragsberättigade kostnaderför KBT. De övre gränserna för KBT höjdes kraftigt från . /88 uppgår anslaget till I 615 milj.kr. Utskottet erinrar om vad som sagts i det föregående ombetydelsen av goda boendeformer för de äldre såväl när det gäller eget boendesom andra värd- och boendeformer. De övre gränserna för KBT har höjts.Utskottet är inte berett att nu ställa sig bakom krav på en fördubbling avstatsbidraget till KBT. Yrkande 2 i motion So30 (c) avstyrks. 1 motion l987/88:So28 (fp) begärs ett tillkännagivandetill regeringen om vad som anförs i motionen om dagvård för äldersdementa(yrkande 8). Enligt motionärerna är det för en omfattande satsning pådagvård för dementa. Ett rimligt mål bör vara att alla dementa skall erbjudasplats i dagvård . har i rapporten självständigt(redovisar 1986:2) gett en ingående beskrivning av verksamhetmed dagvård och gruppboende för äldersdementa. Av den framgår bl.a. att enförnyelse av vård- och boendeformer för patienter med symtom på äldersdemenspåbörjats pä olika håll landet. Modeller för dessa verksamheter har varitdagvården på i och Klockargården på samtgruppboende på Råbyhemmet i . Dessa verksamheter finns beskrivna irapporterna Att bo kvar hemma en rättighet (redovisar1983:1), Rapport från Klockargården i (läns landsting ochsocialstyrelsen 1984) samt Annorlunda långvård (redovisar1983:2). 1 rapporten men inte glömd (Socialstyrelsenredovisar 1987:6) redovisas dels en landsomfattande enkät om de äldersdementas boende- och vårdsituation, dels en sammanställning av de dagvård- och gruppboen- '9 deförsöksom kommit i gång i landet eller som plane- 1988/89:SoU6 ras. Av propositionen framgår också att många huvudmän anordnatdagverksamhet för äldersdementa. fanns sådan verksamhet i ett femtiotalkommuner och vid nära 90 institutioner inom den somatiska långtidssjukvårdenoch den psykiatriska vården. Ytterligare drygt 50 kommuner planerar enligt vadsom redovisas i propositionen att inrätta sådan verksamhet. Pä fiera håll finnsockså särskilda dagverksamheter för människor som vårdats inomden psykiatriska vården och som skrivits ut till eget boende. 1 propositionenuttalas särskilt att hög prioritet bör ges utveckling av nya boende- ochvårdformer samt dagverksamheter för människor med åldersdement beteende. Utskottet behandlade i ett betänkande motioner omvård och behandling av äldersdementa (se SoU 1987/88:15). Utskottetkonstaterade därvid att människor med åldersdement beteende länge tillhört engrupp gamla människor som blivit försummad på grund av att kunskaper saknats omhur deras problem kan lösas. noterade dock att allt fierkommuner och landsting har påbörjat eller planerar verksamhet för dessa äldreoch att olika försök med dagvård och gruppboende pågår över hela landet.Utskottet fann det angeläget att arbetet med att utveckla goda och värdigavård- och boendeformer för de äldersdementa fortsätter. Ett stort mått avsamverkan mellan hälso- och sjukvårdshuvudmännen och krävs.Utskottet konstaterade vidare att dagsjukvård och rörliga öppenvårdsteam ivissa fall kan ge möjlighet att bo kvar i den egna bostaden.Sammanfattningsvis konstaterade utskottet att det på olika håll pågår ettomfattande planerings- och utvecklingsarbete och fann därför att någotinitiativ från sida inte behövdes. Utskottet vill erinra om utskottets uttalande . Detfinns anledning att betona angelägenheten av att vården för deäldersdementa och därvid även dagvården byggs ut. Utskottet vill på nytthänvisa till att ett omfattande planerings-och utvecklingsarbete pågår. Någotsärskilt initiativ frän sida är därmed inte nödvändigt. Utskottetavstyrker motion So28 (fp) yrkande 8. I 5a/Mmflmo//on()begärs vidare att skall beslutaom ett femårigt stimulansbidrag om 100 milj.kr. per budgetår i syfte attstimulera kommunerna att övergå till nya boendeformer för äldersdementa, s.k.gruppboende (yrkande 9). I propositionen anförs att med den utveckling i övrigt somförordas kom mer gruppboendet att få stor betydelse för framför allt de äldersdementa, och det framhålls som mycket angeläget att gruppboendet fortsätter att byggas ut. Gruppboende etableras ibland inom sjukvårdens institutioner i ' avvaktan på lämpliga alternativa boendeformer. Även detta bedöms som positivt. 1 propositionen aviseras ett uppdrag till och bo stadsstyrelsen att gemensamt göra en uppföljning och utvärdering av gruppboendet för att ge erfarenheter till den vidare utvecklingen. ' Utskottet delar propositionens syn på vikten av gruppboende för ålders- 20 dementa.Denna uppfattning överensstämmer också med grundsynen i den /89 :SoU6 aktuella motionen. När det gäller frågan om införande av särskilda stimu- ' lansbidragför utvecklingen av gruppboende för äldersdementa måste ut- skottet dock liksom i fråga om ombyggnad avlångvårdsavdelningar på .sjukhus, sjukhem m.m. framhålla att planering föroch inrättande ay särskilda vård- och boendeformer för äldersdementa är enangelägenhet för landsting och kommuner. Utskottet anser inte heller när detgäller de ålder-dementas boende att något extra stimulansbidrag skall utgå.Utskottet avstyrker därmed motion So28 (fp) yrkande 9. I motion l988/89:Sol (vpk) hemställs att riksdagenbeslutar att statsbidrag skall utgå till kommunernas hemtjänst med . perålders- och förtidspensionär fr.o.m. den (yrkande 7). För attden sociala skall kunna byggas ut både kvantitativt ochkvalitativt behövs enligt motionärerna riktade statsbidrag utöverårsarbetarbidraget. Det tidigare statsbidraget per ålders- ochförtidspensionär bör därför återställas och riktas till . Som redovisats ovan beslutade på förslag avutskottet om ändrade statsbidragsregler för social hemhjälp.Statsbidrag skall, enligt de nya reglerna som börjar tillämpas den 1 januari1989, utgå med . per årsarbetare bland vårdpersonal inom såvälhemtjänsten som ålderdomshemmen. För att statsbidraget skall kunna hållas inomen i princip oförändrad medelsram ansåg utskottet och att det varnödvändigt att avskaffa det schablonbidrag per pensionär på mellan 250 och 350kr. som utgått parallellt med årsarbetarbidaget. En sådan omläggningansågs godtagbar med hänvisning till värdet av att statsbidraget gjordeslikvärdigt i förhållande till omsorgsform. råder vissaövergångsbestämmelser och för kommuner som förlorar på omläggningen avstatsbidraget utgår schablonbelopp per pensionär ännu något eller . Utskottet erinrar om de förändringar som sålunda nyssbeslutats näi" det gäller bidraget till social hemhjälp och om att ändringarna ännu inte trätt i kraft. Utskottet är inte berett att nu återinföra ett schablonbelopp riktattill den sociala . Med det anförda avstyrker utskottet motion Sol (vpk) yrkande 7. , . 1 samband med att beslutade omstatsbidraget och därvidäven en förändring i inriktningen av detta till social hemhjälp ' beslutaderiksdagen ocksåatt 100 milj.kr. skulle anslås för vardera åren 1989 och1990 till personalutvecklande ågärder inom äldreomsorgen (SoU . 1987/88:15,rskr. Personalfrågorna inom äldreomsorgen behandlas ingående ipropositio nen (avsnitt 9). Där anförs att kommuner och landsting bör ge hög prioritet ät personalpolitiska insatser inom äldreomsorgen. Insatserna bör enligt för slaget syfta till att minska personalomsättningen och sjukfrånvaron, att höja tjänstgöringsgraden och att förbättra rekryteringsmöjligheterna. särskiltuppdrag till aviseras. Styrelsen skall sålunda inom1988/89:SoU6 redovisa en uppföljning och utvärdering på personalområdet.Vidare anförs att i samarbete med berörda myndigheter ochorganisationer skall samla in och sprida erfarenheter och idéer, som syftartill att förbättra personalförsörjningen inom kommunernas äldreomsorg. För dettaarbete föreslås få disponera en milj.kr. under de tväkommande åren av de utvecklingsmedel, som avsätts inom ramen för statsbidragettill den sociala hemhjälpen. Det redovisas att regeringen också inlett ettinternt utredningsarbete i syfte att analysera den nuvarande situationen ochbedöma förutsättningarna för den framtida personalförsörjningen inom helaservice- och värdsektorn. Utredningsarbetet avses ge underlag för eventuellaframtida överväganden och åtgärder. Även behovet av insatser inom utbildningsområdet framhållsi propositionen. Det konstateras att det skett enförskjutning inom den kommunala vuxenutbildningens yrkesutbildning till förmånför områdena social service och vård. Med hänvisning till det stora nyrekryteringsbehovetsom förutses för bl.a. äldreomsorgen förutsätts en viss ytterligareförskjutning i samma riktning. Ett uppdrag till aviseras atttillsammans med berörda myndigheter och organisationer initiera och utvärderaförsök inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen med alternativagrundutbildningar för vårdbiträden inom äldreomsorgen. När det gällerlärarutbildning uttalas att vårdlärarna i social servicekunskap igymnasieskolan och lärarutbildare inom äldre- och handikappområdet skall fåsärskild fortbildning. Ett uppdrag till universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) att initiera utvecklingsarbete när det gäller lärarutbildning aviseras. UHÄskall också få i uppdrag att utreda lämplig utbildning för arbetsledande ochverksamhetsansvarig personal inom primärkommunal äldreomsorg. Ett flertal motioner tar upp personalpolitiska frågor avolika slag. Man behandlar mer allmänna frågor om arbetsmiljön men även merakonkreta sådana som arbetstider, arbetsorganisation, ansvarsfrågor ochutbildningsfrågor. I motion l987/88:So27 av m.Jl. (c)hemställs att som sin mening skall ge regeringen till känna vad somanförts i motionen beträffande förkortad arbetstid och övrigaarbetsmiljöinsatser (yrkande 6). Vidare begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad som anförs i motionen om utbildningsinsatserna för personal iäldreomsorgen (yrkande 3). I motionen anförs bl.a. att lönerna måste sättas påen marknadsmässig nivå, att arbetsmiljöfrågorna som t.ex. tunga lyft ochensamarbete måste ägnas ökad uppmärksamhet, att utbildningarna måste ges ökadattraktivitet och att det behövs extrainsatser för fortbildning ochutbildning av personal samt att det krävs kortare arbetstid och andra insatserför att begränsa olägenheter av obekväma arbetstider. 1 motion l987/88:So28 av m.Jl. (fp)begär& ett tillkännagi vande till regeringen om en förändrad personalpolitik inom vård och om sorg (yrkande 4). Enligt motionärerna måste personalpolitiken i högre grad ta vara på de anställdas insikter, kunskaper och förmåga. Detta skulle göra 22 detlättare att få personal till omsorgen och vården. Nya belöningssystem 1988/89:SoU6 för de anställda bör utvecklas. Personalen bör få ökat ansvar ochökade befogenheter. Det anförs också att personalutveckling och fortbildningbör prioriteras. I motion l987/88:So33 av m.fl. /5)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att anslaget till personalpolitiska insatser knytstill redovisade prestationer från kommunernas sida (yrkande I). Motionärerna anser att det inte ärtillräckligt med generella bidrag utan krav på prestationer. De anser också atiårsarbetsbidraget bör knytas till utbildningskrav på vårdbiträden ihemtjänsten. På så sätt knyts bidraget till en prestation som kommunerna måsteutföra. Motionärerna begär eti tillkännagivande även i denna del (yrkande 2).Vidare hemställs att som sin mening skall ge regeringen till kännavad som anförs i motionen om att kommunerna bör åläggas att redovisautbildningsplaner som innefattar uppgifter om dels andelen personal som saknargrundutbildning, dels planerade utbildningsinsatser (yrkande 3). Motionärernahänvisar till att en sådan redovisning måste ske inom ramen för den förbättradeuppföljning och utvärdering av äldreomsorgen som måste komma till stånd ochsom också förespråkas i propositionen. 1 motionen konstateras att behoven avutbildningsinsatser är mycket stora och att detta gäller såväl grundutbildningsom fortbildning av personalen inom den sociala . Därför måstegrundutbildningen utökas genom att både ungdomsutbildningen och utbildninginom vuxenutbildningen av redan anställda får ökade resurser. Vidare anförsatt de flesta som saknar utbildning inom tillhör gruppen somskall prioriteras i vuxenutbildningen. Det är enligt motionärerna också av detskälet lämpligt ati utöka den totala resursramen inom den kommunala vuxenutbildningen.Vuxenutbildningen bör få sådana ramar att den utöver grundutbildningen kaninrymma delar av fortbildning för vårdbiträden. Ett särskilt tillkännagivandehärom till regeringen begärs i yrkande 4 i motionen. Den nämnda motionen So33 (s) har två yrkanden som främsttar sikte pä arbetsmiljön. Sålunda hemställs att som sin mening skallge regeringen till känna vad i motionen anförts om att alla som arbetar inomden sociala bör få information om att statsbidrag och bidrag tillbostadsanpassning kan sökas (yrkande 5). 1 yrkande 6\ motionen hemställsslutligen att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsledarens ansvar för den fysiska arbetsmiljön. Motionärernaframhåller betydelsen av att arbetsledarnas roll förändras till att vara merstödjande och uppmuntra till initiativ. I anslutning härtill pekar man påarbetsledarens ansvar för arbetsmiljön, såväl den fysiska som den psykosociala. 1 motion l987/88:So35 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om den sociala . Motionären vill med sin motion framhållaatt arbetstiderna, arbetsorganisationen och arbetsinnehållet för hemtjänstenspersonal måste ses över. I motionl988/89:Sol av m.fl. /»'/jA'hemställs att 23 föreslärregeringen att ta initiativ till försöksverksamhet med 6-timmars 1988/89:SoU6arbetsdag inom den sociala (yrkande 1). Enligt motionärernas meningär det bästa sättet att minska tyngden i hemtjänstarbetet att korta arbetsdagarnamed bibehållen lön. Del av arbetstidsförkortningen skulle kunna ge utrymme förvidareutbildning, handledning, kamratstöd och ge ' tid för reflexion. På såsätt skulle också tjänstgöringsgraden öka för den stora majoritetsom nu arbetar deltid. 1 motionen begärs också ett tillkännagivande tillregeringen om vad som anförs i motionen om behovet av konkreta program förutbildning av den sociala personal och statligt stöd tillutbildningen enligt motionens förslag (yrkande 2). Motionärerna framhåller attbehovet av utbildning för personal kommer att bli ännu större och att det därför behövs konkreta program för i vilken takt personalen kanutbildas. Med den ekonomiska situation som råder i mångakommuner finns det, anser motionärerna, en uppenbar risk för att en stor del avhemtjänstens personal inte kommer att få möjlighet till utbildning inomyrkesområdet. Utbildning för social hemtjänst bör därför genomföras medstatligt stöd genom länsarbetsnämnderna. I 5ö/M/wa moC/on tas också upp frågan om normer förpersonaltäthet som ett medel att komma till rätta med många av bristerna ihemtjänstens kvalitet. Sålunda hemställs i motionen att hosregeringen skall hemställa om uppdrag till att utarbeta normerför personaltäthet inom hemtjänst, rehabilitering i öppenvård och inom desärskilda slutenvårdsformerna för äldre (yrkande 5). Vidare hemställs attriksdagen hos regeringen skall begära förslag om att socialtjänstlagen ochhälso-och sjukvårdslagen kompletteras med normer för personaltäthet enligtmotionens förslag (yrkande 6). Motionärerna anser att vårdinnehållet är direktavhäng-igt personaltätheten både i öppen- och slutenvård och att det därförkrävs klara normer för personaltäthet. erhöll regeringens uppdrag attgenomföra och föreslå insatser som syftar till att förbättra personal- ochrekryteringssituationen inom den sociala . Arbetet, som harredovisats i tvä rapporter från (redovisar1988:7 Personalförsörjningen inom och PM 1988:25Exempel, på utvecklingsarbeten, en bilaga till den tidigare nämndaSocialstyrelsen redovisar), har genomförts i samarbete med berörda.departement,myndigheter, fackliga organisationer samt och Landstingsförbundet.I arbetet har också ingått representanter för pensionärs-ochhandikapporganisationerna.. Rapporten inom innehållerbl.a. en beskrivning av personalsituationen inom , en analys av hjälp behov och personalbehov och en mycket läng rad förslag till åtgärder på olika områden. Dessa innefattar åtgärder när det gäller orga nisation, åtgärder som rör arbetsmiljön, åtgärder och förslag som rör ut bildning, information marknadsföring, rekryteringsåtgärder, lönefrågor m.m. I och med att förslagen har formats vid samtal med brukare, vårdbi träden, arbetsledare, socialchefer, företroendevalda, myndigheter, intres- 24 seorganisationeroch fackliga organisationer anses förslagen ha en mycket I988/89;SoU6bred förankring. Det kan tilläggas att i sin treårsbudgetsärskilt prioriterat sex områden försitt arbete. Ett av dessa ärpersonalförsörjning inom hälso-och sjukvård och socialtjänst. Socialstyrelsenavser att analysera orsakerna till personalomsättning och personalavgång inomvissa verksamheter, kartlägga personalfrågorna och föreslå åtgärder medutgångspunkt från krav på kvalitet och kompetens. inledde ett stort projektnär det gäller personalförsörjningsfrågorna. Projektet går ut på att stimuleraoch komplettera landstingen i deras arbete med personalrekryteringen. Man betonarvikten av att rekrytera unga människor men också äldre, ävensom olika åtgärderför att behälla den personal som man har. Olika studier görs när detgäller arbetsorganisation, verksamhetsinriktning, personalpolitik, utbildningspolitik,marknadsföring och information. Inom projektet har man också gjortsammanställningar av olika undersökningar om personalens syn på vårdarbetet.Under de senaste tre åren har särskilda satsningar gjorts för att få flersökande till vårdutbildningarna. En viss ljusning har setts under det senasteåret med fier sökande till gymnasieskolans vårdlinjer och även något fiersökande till högskoleutbildningen. Sä gott som alla landsting har kommit igång med egna verksamheter för att rekrytera och behålla vårdpersonalen.Förbundets projekt fortsätter under hela detta år med inriktning päavrapportering till landstingskongress. Frågor kring arbetstiden och dess förläggning har varitaktuella i flera landsting. anordnade därför under hösten1987 en konferens på temat tema med aktualitet. Dokumentationfrån konferensen har också sammanställts i en särskild rapport (Lf-tryck nr927). Förbundet har också sammanställt rapporten Vad gör landstingen ipersonalförsörjningsfrågor? som bygger på en enkät till alla sjukvårdshuvudmän(Lf-tryck nr 926). Sjukvårdens och socialvärdens planerings- ochrationaliseringsinstitut, Spri, har bl.a. inom ramen för ett stort projekt omvårdens inre organisation också arbetat med personalrekryteringsfrågorna. Manhär genomfört ett arbete med modellsimuleringar av generellarbetstidsförkortning. Rapporter som tagits fram inom ramen för projektet ärMen först 7-timmarsdag (Spri rapport 220) och Variera arbetstiderna (227). Spri har , också utvärderat vissa försöksverksamheter medflexibel arbetstid, bl.a. på . 1 rapporten påvårdavdelningar (Spri rapport 245) har man funnit att fiexibel arbetstid kanvara ett framgångsrikt hjälpmedel för att förbättra arbetsmiljön för personalenoch vårdmiljön för patienterna. Regeringen tillsatte är 1987 en särskildarbeistidskommitiéför att analyse ra konsekvenserna av olika arbetstidsreformer och förändrade arbetstids mönster. Kommittén skall presentera ett samlat underlag som belyser effek terna för män, kvinnor och familjer av olika slag av arbetstidsförkortning ar. Kommittén skall pröva frågor om kortare arbetstid per dag eller vecka, längre semester, utökad föräldraförsäkring, alternativa arbetstidförkort ningar och rörlig pensionsålder. När det gäller utbildningsområdet kan redovisas attriksdagen /89:SoU6 beslutade om en treårig försöks- och utvecklingsperiodnär det gäller gymnasieskolans yrkesinriktade studievägar (prop. 1987/88:102,UbU 31, rskr. 1 försöksverksamheten ingår även en treårig vårdlinje.Vidare kan redovisas att beslutade om vissa förändringar närdet gäller intagningen till vårdlinjerna i gymnasieskolan (UbU 1987/88:16,rskr. Sålunda har prioriteringen av 16 17- åringar tagits bort när detgäller vårdlinjen och sociala servicelinjen. Den tidigare prioriteringen av deunga har ansetts innebära att allt färre äldre söker till dessa utbildningar.