bet · GC01UbU12 · 1988-12-31 00:00:00 — Anslag till forskning och centralt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m.m. 1988/89 UbU12 Idetta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagt iproposition 1988/89:100 bilaga 10 () under punkterna B7. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, B 8.Fortbildning m.m., B 9. Nationell utvärdering och prov och B 10. Särskildainsatser inom skolområdet jämte motioner. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet Regeringenhar under punkt B 7 (s. 57-58) föreslagit att till Forskning ochcentralt utvecklingsarbete inom skolväsendet för /90 anvisar ettreservationsanslag på . Regeringenhar under punkt B 8 (s. 58-61) föreslagit att till Fortbildning m.m.för /90 anvisar ett reservationsanslag på . Nationell utvärdering och prov Regeringenhar under punkt B 9 (s. 61-64) föreslagit att till Nationellutvärdering och prov för /90 anvisar ett reservationsanslag på19 . Särskilda insatser inom skolområdet Regeringenhar under punkt B 10 (s. 64-66) 1. berett tillfälle att ta del av vad som anförts omundervisning i teckenspråk för hörande elever med döva föräldrar eller dövasyskon, 2. att till Särskilda insatser inom skolområdet för budgetåret1989/90 anvisar ett anslag på . 1Riksdagen 1988/89.14 saml. Motionerna i988/89:UbUi2 1988/89:Ub212av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om en rikstäckande fortbildningsplan inommiljö- och naturresursområdet. 1988/89:Ub260av m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handikappades integration i skolan samt behov av särskilda resurser för en god gymnasieutbildning. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:So252. 1988/89:Ub313av m.fl. (s) vari - såvitt nu är i fråga- yrkas som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angetts om behovet av insatser i skolan för intensifierat utveck lingsarbete och fortbildning av skolans personal. 1988/89:Ub809av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om länsskolnämndernas ansvar för utbildningen av handikappade, 4. att hos regeringen begär en utvärdering av integreringen avhandikappade elever i skolan. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:Sf266. 1988/89:Ub824av m.fl. (mp) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 6. att som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om barn med fysiska, psykiska och sociala handikapp, - . attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortbildning/vidareutbildning för lärare. 1988/89:Ub834av m.fl. (m) vari -såvitt nu är i fråga yrkas 11. attriksdagen beslutar att från anslaget B 7. till D 19. Samhällsveten skapliga fakulteterna m.m. överföra 10 milj.kr. (delvis), 12. att beslutar avslå att 6 milj.kr. anvisasför uppgifter i anslutning dll försöksverksamheten med treårig yrkesinriktadgymnasieutbildning samt att för /90 för anslaget B 7. Forskningoch centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet anvisa ett reservationsanslagav , 13. att beslutar ätt från det av regeringenföreslagna anslaget B 10. Särskilda insatser inom skolområdet till anslaget B11. Bidrag till driften av grundskolor m.m. överföra . till denundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen (delvis), 14. att beslutar att ändra benämningen påanslag B 10 till "Regionala åtgärder för elever med handikapp" samtför /90 anvisa ett reservationsanslag av . Utskottet 1988/89:UbU12 Forskning och centralt utvecklingsarbete inomskolväsendet Fråndetta anslag bekostas forskning och centralt utvecklingsarbete inomungdomsskola och vuxenutbildning samt informationsåtgärder i samband därmed.Skolöverstyrelsen (SÖ) ansvarar för planering, samordning, utvärdering ochspridning av information om verksamheten. Vidare bekostas från anslaget dencentrala utvärderingen av pågående försöksverksamhet inom gymnasieskolan (prop.1983/84:116, 1983/84:UbU29, rskr. 1983/84:412) samt kursplanearbete medanledning av försöksverksamheten med treåriga yrkesinriktade studievägar (prop.1987/88:102, 1987/88:UbU31, rskr. 1987/ 88:366). Nuvarandeinriktning av forskning och utvecklingsarbete inom skolområdet grundar sig påriksdagens beslut med anledning av proposition 1980/81:97 om skolforskning ochpersonalutveckling. Regeringen har beslutat om vissa församtliga departementsområden gemensamma budgetdirektiv föranslagsframställningar avseende forskning inför budgetåren 1990/91-1992/93, dentreårsperiod som kommer att behandlas forskningsproposition. Iproposition 1988/89:4 om skolans utveckling och styrning, som beslutades vidregeringssammanträdet , anfördes att det är motiverat att göra ensamlad bedömning av om den inriktning av forskningen avseende skolväsendet somfastställdes genom statsmakternas beslut alltjämt är väl avvägd.Regeringen har lämnat särskilda direktiv för SÖ:sanslagsframställning avseende forskning inför budgetåren 1990/91-1992/93.1avvaktan på redovisningen av dessa uppdrag bör enligt regeringens uppfattninginriktningen av SÖ:s forskning och centrala utvecklingsarbete inom skolväsendetvara oförändrad. Imotion 1988/89:Ub834 (m) yrkande 12 föreslås att inte bör anslå 6milj.kr. för SÖ:s uppgifter i anslutning till försöksverksamheten med treårigyrkesinriktad gymnasieutbildning. I samma motion yrkande 11 delvis föreslås enöverföring av medel motsvarande 10 milj.kr. från detta anslag till anslaget D19. Enligt motionärernas uppfattningbör statens stöd till forskning i största möjliga utsträckning vara fritt frånstatlig styrning. Beträffande anslagsbeloppet bör till SÖ:s forsknings-och utvecklingsarbete för /90 anvisa ett reservationsanslag på22 , vilket således är 16 milj.kr. mindre än regeringens förslag. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Riksdagenhar anslagit medel (prop. 1987/88:102, 1987/88:UbU16, rskr. 1987/88:367) för entreårig försöksverksamhet avseende gymnasieskolans yrkesinriktade studievägar.På utbildningsutskottets tillstyrkan beslöt att det under dettaanslag skall upptas 6 milj .kr. för ett kursplanearbete inom SÖ undermedverkan av arbetsmarknadens parter och skolhuvud-männen. Med hänsyn till attförsöksverksamheten beträffande gymnasiesko- lans yrkesinriktade linjerännu inte avslutats och då ett omfattande utveck- 1988/89:UbU12 lingsarbetebeträffande kursplaner m.m. för de yrkesinriktade linjerna ännu pågår, anserutskottet att motionsyrkandet bör avslås. Likaså bör avslå yrkandetom en överföring av 10 milj.kr. till anslaget D 19. Utskottet föreslår att med bifall till proposition1988/89:100 ochmed avslag på motion 1988/89:Ub834 yrkandena 11 delvis och 12till Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet för budgetåret1989/90 anvisar ett reservationsanslag på . Underanslaget beräknas medel till högskolan för lärarutbildniiigi samtuniversiteten i , , , och för den verksamhetmed personalutbildning för skolväsendets behov som fortbildningsnämndernabeslutar om. Vidare beräknas medel till personalkostnader m.m. förfortbildningsnämndernas kanslier. Från anslaget betalas också kostnader förskolledärutbildning och för sådana övriga utbildningsinsatser därskolöverstyrelsen (SÖ) ansvarar för genomförandet. Vidare disponerar SÖ medelför fortbildning av fysiklärare i ämnet elektronik. Inom anslaget disponerar SÖäven medel, som i styrande och stimulerande syfte fördelas vidare tillkommunerna för att täcka kostnader för viss utbildning, som kommunerna självaansvarar för. Under innevarande år fördelas således medel till bl.a. lokalafortbildningsinsatser i anslutning till utvecklingsarbetet i gymnasieskolan ochför utbildning äv lärare vid skolor som skall medverka i den skolförlagda deleninom grundskollärarlinjen. Isamband med ställningstagande (prop. 1987/88:100, UbU 1987/88:13,rskr. 1987/88:204) till'fortbildningsnämndernas ansvarsområden och derasframtida omfattning vid föregående uttalade utskottet att det avregeringen aviserade uppdiaget till SÖ och universitets-och högskoleämbetet(UHÄ) även borde omfatta de ekonomiska förutsättningarna förfortbildningsnämndernas verksamhet. Föredragande statsrådet anför i åretsbudgetproposition att det skall bli möjligt att redovisa resultatet av dettautredningsarbete i nästa års budgetproposition. Efterförslag i regeringens proposition om äldreomsorgen inför 1990-talet harriksdagen beslutat att särskilda medel skall avsättas för fortbildningsinsatserbland lärare som undervisar i social servicekunskap i gymnasieskolan (prop.1987/88:176, SoU 1987/88:6, rskr. 1987/88:55). Som en engångsinsats /90 beräknas 9 milj.kr. för detta ändamål. Beträffandeanslagsbeloppet föreslår regeringen att till Fortbildning m.m. /90 anvisar ett reservationsanslag på . inte har något aft erinra mot medelsberäkningen tillstyrker utskottetregeringens förslag. Itvå motioner, 1988/89:Ub824 (mp) yrkande 11 och 1988/89:Ub313 (s) yrkande 1finns förslag till fortbildning för skolans personal. I den förstnämndamotionen anförs att rätten till återkommande fortbildning är ett vikfigtvillkor i lärarutbildningen. En termins studier eller yrkespraktik minst vartsjunde år anses vara befogat. I den sistnämnda motionen betonas personalensstora roll för att utveckla skolan i enlighet med 1988/89:UbU12 läroplan (Lgr 80). Ett intensifierat utvecklingsarbete och en förstärkt fortbildningbör enligt motionärerna ske inom bl.a. följande områden: frågor om skolansdemokratisering, samverkan thellan skolan och hemmen samt skolanskontakter med samhället i övrigt. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottet vill erinra om beslut (prop.1987/88:100, 1987/ 88 UbU12, rskr. 1987/88:203) om étt tioårigtfortbildningsprogram för till en beräknad kostnad av 50 milj.kr.per år undei" en tioårsperiod. Utskottet kommer senare att behandla frågorom planering och genomförande av den s.k. kompletteringsfortbildningen förgrundskolans lärare. Som föredragande statsrådet anför i budgetpropositionen(s. 29) pågår nu ett intensivt planerings- och förberedelsearbete på lokal,regional och central nivå. Den normala strategin för denna omfattandefortbildningssatsning - en skolbaserad fortbildning som är förankrad ifaktiska behov, lokala initiativ och lokala beslut - har enligt föredragandestatsrådet skapat ett intresse och ett engagemang tillförnyélse och utvecklingbland lärarna. Då utskottet har uppfattningen att inriktningen av övrigfortbildning i hög grad bör avgöras på det lokala planet och utifrån lokalabehov finner utskottet det inte påkallat att nu gör något särskiltuttalande med anledning av motion 1988/89:Ub313. Utskottet vill till detta lägga att förslaget i motion1988/89:Ub824 om rätt till återkommande fortbildning för lärare motsvarande entermin mifist inte är kostnadsberäknat. Inte heller finnsförslag till hur en sådan reform skulle kunna finansieras. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår ' motionerna 1988/89:Ub313 yrkande 1 och 1988/89:Ub824 yrkande11. I motion 1988/89:Ub212 (s) berörs behovet av fortbildningav lärare inom miljö- och naturresursområdet. Enligt motionärerna bör enrikstäckande fortbildningsplan inom miljö- och naturresursområdet utarbetas.Högskolan i , som enligt motionären bedriver en kvalificerad utbildninginom miljöområdet, bör i samråd med SÖ och UHÄ få i uppdrag att framläggaförslag till en fortbildningsplan och även utarbeta förslag till kursplanerinom miljöområdet. Utskottet vill erinra om den förstärkning av miljöundervisningeni som beslutade om vid /88 (prop.1987/88:100, UbU 1987/88:11, rskr. 1987/88:161) och som bl.a. syftade till atts.k. miljöpersoner skall kunna knytas till länsskolnämnderna. Enligt vadutskottet erfarit har SÖ utarbetat en plan för att förstärka miljöundervisningeni skolan. Utskottet utgår från att erfarenheterna av denna undervisning beaktasvid utformningen av den nya grundskollärarutbildningen och ikompletteringsfortbildningen för nu verksamma lärare. Det behöver inteuteslutas att den kompetens som byggts upp vid högskolan i när detgäller utbildning på miljöområdet kan komma att tas i anspråk i dettasammanhang. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1988/89:Ub212. 3.Nationell utvärdering och prov /89:UbU12 Fråndetta anslag bekostas framställning av sådana standardprov för somavses i 6 kap. 10 § grundskoleförordningen (1988:655), framställning avcentrala prov för gymnasieskolan enligt 9 kap. 56 § gymnasieförordningen(1987:743, 9 kap. 56 § ändrad genom 1988:233) samt framställning av prov föryrkesinriktade linjer i gymnasieskolan och prov för vuxenutbildning(komvux). Vidare utgår medel för att täcka vissa kostnader för en nadonellutvärdering av elevers kunskaper, färdigheter och attityder som riksdagentidigare fattat beslut om (prop. 1986/87:100, UbU 1986/87:11, rskr. 1986/87:146och prop. 1987/88:100, UbU 1987/88:13, rskr. 1987/88:204). Påuppdrag av regeringen redovisade SÖ de olika delarna i det nadonellautvärderingsprogrammet. Av detta program har en första omgång medlänsskolnämndernas särskilda granskning av vissa områden inom skolansverksamhet genomförts. SÖ har lämnat en sammanfattande rapport (Granskningen avskola och vuxenutbildning /88- en del av en nationell utvärdering, R1989:1) med bl.a. underlag från länsskolnämndernas granskning inom särskildagranskningsområden och från länsskolnämndernas tillsyn och iakttagelser iövrigt. Närdet gäller provprogrammet har SÖ i sin anslagsframställning för budgetåret1989/90 begärt medel för framtagande av nya typer av prov. anför i propositionen att de centrala proven i gymnasieskolan skallutgöra grund för en så rättvis betygsättning som möjligt. Elevernas muntligafärdighet är en viktig aspekt i språkinlärningen. De centrala proven i modernaspråk har inte beaktat denna aspekt. För framtagande av prov i muntligfärdighet i engelska, tyska och franska beräknas . Föredragande statsrådet förordar att centrala prov iengelska och svenska för tvååriga linjer i gymnasieskolan, vilka har funnitspå försök , nu bör bli obligatoriska. Vidare bör centrala prov ikomvux, vilka funnits på försök /86, även göras obligatoriskafr.o.m. Detsamlade medelsbehovet under anslaget beräknas till . Då utskottetinte har något att erinra mot medelsberäkningen tillstyrker utskottet attriksdagen anvisar det i budgetpropositionen föreslagna beloppet under anslaget. Särskilda insatser inom skolområdet Frånanslaget betalas kostnader för statsbidrag enligt förordningen (1987:738) omstatsbidrag till särskilda insatser inom skolområdet (ändrad 1988:739 och1053). SÖ fördelar de medel som anvisats under anslaget mellan länen i huvudsakmed utgångspunkt i elevantalet i grund- och gymnasieskolorna i resp. län.Länsskolnämnderna fördelar medlen till dels kommuner som tar på sig regionala undervisningsinsatser,dels kommuner som har behov av resurstillskott för undervisning av handikappadeoch sjuka elever eller elever med andra särskilda behov. Enligt förordningen(1984:75) om regional samverkan i fråga om undervis- ning för elever medhandikapp är landet indelat i fem 1988/89:UbU12planeringsregioner. I varje region finns det en planeringsberedning, som skallsamordna och planera insatserna så att befintliga resurser utnyttjas på bästamöjliga sätt. Vid länsskolnämnden på varje regions huvudort finns enhandikappkonsulent. Dessutom finns vid länsskolnämnderna en regional pedagogiskstödorganisation i form av konsulenter för olika handikappgrupper. har i avsnittet Vissa gemensamma frågor (prop. s. 38 f.) redovisatförslag till åtgärder i vad gäller.teckenspråksundervisning-en. En sådan åtgärdär att hörande elever med döva föräldrar eller döva syskon skall fåundervisning i teckenspråk. Regeringen föreslår att planeringsberedningarnabör ges ett samordningsansvar för utbildningsinsatser för denna undervisning iteckenspråk. Den bör kunna erbjudas inom ramen för de regionalt tillgängligaresurser som anvisas för planeringsberedningarnas verksamhet. Undervisningenbör kunna anordnas på olika sätt beroende på t.ex. tillgång påteckenspråkslärare. Det bör ankomma på planeringsbered: ningarna att bedömaomfattningen av undervisningen m.m. inom ramen för tillgängliga resurser. Utskottetkonstaterar att åtgärder nu kommer att vidtas när det gällerteckenspråksundervisningen i skolan. Utskottet har inte något att erinra mot . regeringens förslag i vad gäller undervisning i teckenspråk för hörandeelever med döva föräldrar eller döva syskon. Imotion 1988/89:Ub834 (m) yrkande 13 delvis föreslås en överföring av medel fråndetta anslag till anslaget Bil. Bidrag dll driften av grundskolor m.m.Motionärerna anser att länsskolnärrindernas betydelse vid fördelningen avstatliga resurser skall tonas ner. Kommunerna själva bör disponera de statligaresurserna för insatser som man lokalt finner mest angelägna. Mot dennabakgrund föreslås att 291,7 milj.kr. överförs till den undervisningsbundnadelen av förstärkningsresursen under anslaget B 11. Bidrag till driften av grundskolorm.m. Isamma motion (yrkande 14) bör förevarande anslag benämnas "Regionalaåtgärder för elever med handikapp". Det skall användas till länsskolnämndernasinsatser för barn och ungdomar med olika former av handikapp inom det allmännaskolväsendet. När det gäller anslagsbeloppet bör för budgetåret1989/90 anvisa ett reservationsanslag på 30 milj:kr. för detta ändamål. Utskotteterinrar om att beslut (prop: 1983/84:27, UbU 1983/ 84:8, rskr.1983/84:112) om åtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendetm.m. Under förevarande anslag beräknas bl.a. medel för regionalt stöd inomplaneringsberedningarnas ansvarsområdet. Utskottet vill även erinra omriksdagens beslut (prop. 1987/88:100, UbU 1987/88:13, rskr. 1987/88:204) om nyaprinciper för kostnadsfördelning mellan stat, värdkommun och hemkommun förregionala undervisningsinsatser. De nya bestämmelserna kommer att träda i kraftfrån /90. uppfattning är en regional samordning av stödinsatserna förhandikappade elever nödvändig. Ett syfte med planeringsberedningarna ochlänsskolnämndernas pedagogiska stödorganisation för handikappade elever äratt underlätta och förbättra utvecklingsmöjligheterna för elever 1988/89:UbU12med funktionshinder. En överföring av medel från detta anslag till anslaget B11 i enlighet med förslaget i motion 1988/89:Ub834 skulle innebära att denverksamhet, som byggts upp av planeringsberedningarna efter beslutår om åtgärder för elever .med handikapp i det allmänna skolväsendet, intelängre kan bedrivas på ett sätt som gagnar de handikappade eleverna. Med hänvisning till det anförda och då utskottet inte harnågot att erinra mot medelsberäkningen i övrigt föreslår utskottet attriksdagen med bifall till proposition 1988/89:100 och med avslag på motion1988/89:Ub834 yrkandena 13 delvis och 14 till Särskilda insatser inomskolområdet för /90 anvisar ett anslag på . När det gäller länsskolnämndernas ansvar för idtbildningav handikappade elever anförs i motion 1988/89:Ub809 (m) yrkande 3 attlänsskolnämnderna, som fått ett ökat ansvar för handikappfrågorna, bör spela enmer pådrivande roll än . Utskottet erinrar om dels det arbete som utförs vid deplaneringsberedningar som är knutna till vissa länsskolnämnder, dels denpedagogiska stödorganisation för olika handikappgrupper som finns vid varjelänsskolnämnd. Utskottet vill även erinra om att på förslag av integrationsutredningen(SOU 1982:19) fattat beslut om särskilda s.k. resurs- och kunskapscentra förstöd- och fortbildningsinsatser. I sin anslagsframställning /90(Skolväsendet och vuxenutbildningen. Del 1, Sammanfattning s. 30) anför SÖ attdet pågår en omfattande uppbyggnad av specialpedagogiska centrabåde vid specialskolorna och vid vissa regioninsfi-tutioner för rörelsehindradeelever. Utskottet utgår från att länsskolnämnderna, i enlighet medsin iristruktion (1988:815) och med hänsyn till det organisatoriska samband somfinns mellan planeringsberedningarna och vissa länsskolnämnder, tar sin del avansvaret för utveckling, samordning och planering av utbildningen förhandikappade elever. Med hänvisning till det anförda finner utskottet det intepåkallat att gör något särskilt uttalande med anledning av motion1988/ 89:Ub809 yrkande 3, varför det avstyrks. Frågor om handikappade elevers integration i skolanbehandlas i tre motioner. I motion 1988/89:Ub809 (m) yrkande 4 begärs enutvärdering av integrationen av handikappade elever i skolan. I motion1988/89:Ub260 (c) yrkande 2 förordas att handikappade elever skall så långtmöjligt integreras i skolan. Integration innebär, enligt modonärerna, att dehandikappade eleverna skall behandlas på samma sätt som andra elever. De skallfå möjlighet att delta i olika aktiviteter som skolan ordnar. Det kan t.ex.gälla friluftsdagar, studiebesök och skolans kontakter med arbetslivet. Imotion 1988/89:Ub824 (mp) yrkande 6 anförs att barn med fysiska, psykiska ochsociala handikapp skall i möjligaste mån integreras i den vanliga skolan.Skolmiljön skall anpassas till dessa elever och de bör få extra stöd och hjälpvid behov. Medanledning av motionerna vill utskottet anföra följande. Utskottetvill erinra om beslut om åtgärder för elever med handikapp i det allmännaskolväsendet m.m. (prop. 1983/84:27, UbU 1988/89:UbU12 1983/84:8, rskr.1983/84:112). Utskottet anslöt sig till vad föredragande statsrådet anförde ombetydelsen av de handikappade elevernas möjligheter till delaktighet isamhället i stort. Utskottethar erfarit när det gäller frågan om utvärdering av integrationen i skolan avhandikappade elever, att två av SÖ finansierade forskningsprojekt omhandikappade elevers integration i kommer att redovisas under våren1989. Det gäller dels integration av elever från särskolan, dels integration avsynskadade elever på högstadium. Ytterligare ett projekt, som genomförtsvid i , är slutfört och kommer att redovisas vid senaretillfälle av SÖ. Vidare gör planeringsberedningarna kontinueriigt analyser avhandikappade elevers skolsituation, vilka redovisas i rapportform. Förelever med funktionshinder är särskilda problem förknippade med övergångenmellan skola och arbetsliv. Enligt vad utskottet erfarit genomför SÖ förnärvarande en undersökning pm handikappade elevers utbildningsmöjligheter ochmöjligheter till arbete efter gymnasieskolan. Vidare har SÖ under 1988utarbetat informationsmaterial om. studie- och yrkesorientering (syo) förelever med olika handikapp i syfte att ge idéer och råd till syo-funktionäreroch öka deras kunskap om elever med funktionshinder. Utskottetkonstaterar att ett antal projekt beträffande handikappade elevers integrationi skolan avslutats och kommer att redovisas av SÖ inom den närmastetiden. Utskottet finner att motionsyrkandena därmed är i stort tillgodosedda.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1988/89:Ub260 yrkande 2, 1988/89:Ub809 yrkande 4 och 1988/89:Ub824yrkande 6. Forskningoch centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet 1. beträffandeanslagsbeloppet under Forskning och centralt utveck lingsarbete inom skolväsendet att medbifall proposition 1988/89:100 och med avslag på motion 1988/89:Ub834 yrkandena11 delvis och 12 till Forskning och centralt utvecklingsarbete inomskolväsendet för /90 anvisar ett reservationsanslag på . 2. beträffandeanslagsbeloppet under Fortbildning m.m. att med bifalltill proposition 1988/89:100 till Fortbildning m.m. för /90anvisar ett reservationsanslag på 3. beträLffandefortbildning för skolans personal 1988/89:UbU12 att avslår motionema 1988/89:Ub313 yrkande 1 och 1988/ 89:Ub824 yrkande 11, . 4. beträffande rikstäckande fortbildningsplan inom miljö-och naturresursområdet att avslårmotion 1988/89:iJb2i2, 5. beträffandeanslagsbelpppet under Nationell utvärdering ochproy att med bifall till proposition 1989/90:100 till Nationell utvärdering och prov för /90 anvisar ett reservations anslag på 19 655 OCK) kr.. 6. beträffande undervisning i teckenspråk för hörande elevermed döva föräldrar eller döva syskon att utan erinranlägger proposition 1988/89:1(K) i denna del till handlingarna,