bet · GC01LU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Önskemålet i motion1987/88:L13 får anses tillgodosett sedan regeringen numera tillkallat den ovannämnda meddelarskyddskommittén. delsatt utskottets hemställan under moment 1 bort ha följande lydelse: 1.beträffande avslag på propositionen och begäran om nytt förslag att dels medbifall till motioneraa 1987/88:LI I yrkande I, 1987/88:L12 yrkande 1,1987/88:L14 yrkande 1 och 1988/89:L1 yrkande 1 avslår propositionen, dels medbifall till motion 1987/88:L14 yrkande 2, med anledning av motioneraa1987/88:L10, 1987/88:L11 yrkande 2, 1987/88:L12 yrkande 2, 1988/89:L1 yrkande 2och 1988/89:L804 samt med avslag på motion 1987/88:L13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om framläggande av nytt förslag tilllag om skydd för företagshemligheter. Avslag på propositionen och begäran om nytt lagförslag(mom. 1) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 14 med "Utskottetvill" och slutar på s. 51 med "" bort ha följandelydelse: Utskottetvill till en böijan framhålla att såväl privat som offentlig affärsverksamhetbehöver visst sekretesskydd och att det inom normal sådan verksamhet givetvisförekommer handlingar och uppgifter som bör hållas förtroliga inom företagetoch mellan affärspartner. I likhet med motionäreraa i motion 1987/88:L11 anserutskottet att det är rimligt att den privata företagsverksamheten får ettsekretesskydd som motsvarar vad som enligt sekretesslagen gäller för offentligupphandling. Det i propositionen framlagda lagförslaget om skydd förföretagshemligheter gynnar emellertid alltför mycket företagens intressen påbekostnad av berättigade intressen av att få insyn i företagen och kunnaavslöja tvivelaktiga eller olagliga förfaranden. Exempelvis har definitionen avvad som är företagshemlighet gjorts så vid att den omfattar praktiskt tagetall information om ett företags inre förhållanden som någon lämnar ut. Vidarehar regeringens lagförslag inte alls ställts i relation till den informations-och tryckfrihet som i offentlig verksamhet gäller för sekretessbelagdauppgifter. De gmndläggande brister som sålunda vidlåder förslaget gör att detinte - ej ens med de i och för sig motiverade ändringar som förordats i den avlagrådet granskade promemorian är ägnat att ligga till gmnd för ettriksdagsbeslut om ny lagstiftning på området. Propositioneninnehåller över huvud taget inte några resonemang om förslagels förenlighet med den gmndlagsfästa yttrande- och informations- 53 friheten och med TF:sbestämmelser om anskaffarfrihet och meddelar- 1988/89:LU30 skydd. I samband medden belysning av dessa frågor som skett genom den kompletterande utredning somföretagits inom lagutskottet samt av lagrådet och föreslagna lagens räckvidd i och för sig blivit något bättre preciserad.Utskottet anser emellertid trots detta att det fortfarande föreligger sådanaoklarheter vad gäller lagens tillämpningsområde m. m. att inte börfatta beslut i frågan på det nu föreliggande utredningsmaterialet. Isammanhanget bör särskilt beaktas att de som är anställda i enskild tjänst förnärvarande inte åtnjuter något meddelarskydd enligt TF beträffande hemligauppgifter i arbetsgivarens verksamhet. Som redovisats ovan (s. 10 och 11) har regeringentillkallat en kommitté (Ju 1988:03) med uppdrag att skyndsamt utreda frågan ommeddelarfrihet i förhållandet mellan enskilda. Med hänsyn till det samband somföreligger mellan den fråga som sålunda utreds av kommittén och den föreslagnalagstiftningen om skydd, för företagshemligheter skulle ett beslut nu komma attföregripa resultatet av kommitténs arbete. Det bör i stället uppdras åtregeringen att, när utredningsresultatet föreligger, återkomma till riksdagenmed ett nytt förslag till lag om skydd för företagshemligheter där de ovannämnda synpunkteraa är tillgodosedda. Medhänvisning till det anförda förordar utskottet att avslårpropositionen och hos regeringen begär nytt förslag till lag om skydd förföretagshemligheter sedan resultatet av meddelarskyddskommitténs utredningsarbeteföreligger. Det nya förslaget bör vara så utformat att det tillgodoser bådeföretagens behov av sekretess och de krav som måste ställas på offentlig insyni företag och till ifrågasättande och demokratisk diskussion. Exempelvis måstedet i lagstiftningen göras helt klart att de privatanställda inte kan drabbasav någon påföljd för att de avslöjar oegentligheter inom företagen. När detgäller företagens skyddsbehov bör ett riktmärke vara att, i enlighet med vadovan anförts, den privata företagsverksamheten får ett sekretesskydd sommotsvarar vad som enligt sekretesslagen gäller för offentlig upphandling.Utskottets ställningstagande innebär att motion 1987/88:L11 tillgodoses helt,att motionema 1987/88:LI0, 1987/88:L12, 1987/88:L14 och 1988/89:LI tillgodosesi huvudsak och att motion 1988/89: L804 avstyrks. Önskemålet i motion1987/88:LI3 får anses tillgodosett sedan regeringen numera tillkallat den ovannämnda meddelarskyddskommittén. delsatt utskottets hemställan under moment I bort ha följande lydelse: 1.beträffande avslag på propositionen och begäran om nytt förslag att deb medbifall till motionema 1987/88:L11 yrkande 1, 1987/88:L12 yrkande 1. 1987/88:L14 yrkande 1 och 1988/89:L1 yrkande 1 avslår propositionen, dels med bifall till motion 1987/88:L11 yrkande 2, med anledning av motionema 1987/88:L10, 1987/88:L12 yrkande 2, 1987/88:L14 yrkande 2 och 1988/89:L1 yrkande 2 samt med avslag på motionema 1987/88:L13 och 1988/89:L804 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om framläggande av nytt förslag till lag om skydd Avslagpå propositionen och begäran om nytt lagförslag 1988/89:LU30 (mom. 1) ElisabetFranzén (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 14 med "Utskottetvill" och slutar på s. 51 med "" bort ha följandelydelse: Utskottetvill för sin del, i linje med vad som anförs i motion 1988/89:LI, framhålla atten lagstiftning med den inriktning som föreslagits i propositionen kaninnebära risker för informations- och yttrandefriheten och leda till atthemlighetsmakeriet inom näringslivet ökar. En lagstiftning som stärker skyddetför företagshemligheter får därför genomföras endast om det finns ett verkligtbehov härav. Den nu föreliggande propositionen ger emellertid inte belägg föratt ett sådant behov skulle föreligga. Bl.a. saknas konkreta exempel på att detnuvarande skyddet för företagshemligheter visat sig otillräckligt. Det kan ivart fall inte med fog göras gällande att en reformering av skyddet är särskiltbrådskande. Enbrist i propositionen är att den över huvud taget inte innehåller några resonemang om förslagets förenlighet med den gmndlagsfästa yttrande- och informationsfriheten och med om anskaffarfrihet och meddelarskydd. 1 samband med den belysning av dessa frågor som skett genom den kompletterande utredning som företagits inom lagutskot tet samt av lagrådet och har den föreslagna lagens räckvidd i och för sig blivit något bättre preciserad. Utskottet anser emel lertid trots detta att det fortfarande föreligger sådana oklarheter vad gäller lagens tillämpningsområde m. m. att över huvud taget inte bör fatta något beslut i frågan på det nu föreliggande underlaget. I samman hanget bör särskilt beaktas att de som är anställda i enskild tjänst inte åtnjuter något meddelarskydd enligt TF beträffande hem liga uppgifter i arbetsgivarens verksamhet. Som redovisats ovan (s. 10 och 11) har regeringen tillkallat en kommitté (Ju 1988:03) med uppdrag att skyndsamt utreda frågan om meddelarfrihet i förhållandet mellan enskil da. Med hänsyn till det samband som föreligger mellan den fråga som sålunda utreds av kommittén och den föreslagna lagstiftningen om skydd för företagshemligheter skulle ett beslut nu komma att föregripa resultatet av kommitténs arbete. I stället bör regeringen, när utredningsresultatet föreligger, göra en ny bedömning av frågan om det behövs andra regler för företagshemligheter än de som finns . Skulle det då visa sig att det finns ett reellt behov av ett annorlunda utformat skydd bör regeringen återkomma med förslag till lagstiftning. I så fall bör emellertid ett lagför slag i ämnet i vissa avseenden avvika från det som förelagts . Sålunda bör det inte komma i fråga att såsom företagsspioneri kriminalise ra redan själva kunskapsinhämtandet utan det bör krävas att kunskapen därefter också använts på ett klandervärt sätt. En straffbestämmelse om företagsspioneri kan annars alltför lätt tas till förevändning för att misskre ditera t. ex. en anställd eller en arbetskamrat som av helt andra anledning ar är oönskad på arbetsplatsen. Vidare bör beaktas vad som anförts i motionema 1987/88:L10 och 1987/88:L14 om att samma regler skall gälla när en företagshemlighet oriktigt lämnats ut från en myndighet som när 55 den åtkommits på annatsätt. Ett eventuellt lagförslag bör också anpassas 1988/89:LU30 till vad somi motion 1988/89:L804 anförs om det bristande rättsskyddet för uppfinnare. Motbakgmnd av det anförda bör avslå propositionen samt ge regeringen iuppdrag att, sedan resultatet av meddelarskyddskommitténs arbete föreligger,ånyo överväga i vad mån det finns behov av andra regler om företagshemligheteroch hur dessa regler i så fall skall vara utformade. Regeringen bör därvidbeakta vad utskottet ovan anfört. Utskottets ställningstagande innebär attmotion 1988/89:Ll tillgodoses helt samt att motionema 1987/88:L10, 1987/88:L11,1987/88:L12, 1987/88:L14 och 1988/89:L804 tillgodoses i huvudsak. Önskemålet imotion 1987/88:L13 får anses tillgodosett sedan regeringen numera tillkallatden ovan nämnda meddelarskyddskommittén. delsatt utskottets hemställan under moment 1 bort ha följande lydelse: 1.beträffande avslag på propositionen och begäran om nytt förslag att dels medbifall till motioneraa 1987/88:Ll I yrkande 1, 1987/88:L12 yrkande 1,1987/88:L14 yrkande 1 och 1988/89:Ll yrkande I avslår propositionen, dels medbifall till motion 1988/89:L1 yrkande 2, med anledning av motioneraaI987/88:L10, 1987/88:L11 yrkande 2, 1987/88:L12 yrkande 2, 1987/88:L14 yrkande2 och I988/89:L804 samt med avslag på motion 1987/88:LI3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om en ny utredning. Regeringensförslag till lag om skydd /89:LU30 företagshemlighetermed av utskottet föreslagna '' Lag om skydd förföretagshemligheter Härigenomföreskrivs följande. Medföretagshemlighet avses i Med företagshemlighet avses i denna lag sådan information om af- denna lag sådan information om af färs- eller driftsförhållanden i en nä- färs- eller driftförhållanden i en nä ringsidkares rörelse som näringsid- ringsidkares rörelse som näringsid karen håller hemlig och vars röjan- karen håller hemlig och vars röjan de är ägnat att medföra skada för de är ägnat att medföra skada för honom. honom / konkurrenshänseende. Medinformation förstås både sådana uppgifter som har dokumenterats i någon form,inbegripet ritningar, modeller och andra liknande tekniska förebilder, ochenskilda personers kännedom om ett visst förhållande, även om det inte hardokumenterats på något särskilt sätt. Lagen gäller endast obehöriga angrepp påföretagshemligheter. Somett obehörigt angrepp anses inte att någon anskaffar, utnyttjar eller röjer enföretagshemlighet hos en näringsidkare för att offentliggöra eller inför enmyndighet eller annat behörigt organ avslöja något som skäligen kan misstänkasutgöra brott, på vilket fängelse kan följa, eller som kan anses utgöra annatallvarligt missförhållande i näringsidkarens rörelse. Somett obehörigt angrepp anses inte heller att någon utnyttjar eller röjer enförelagshemlighet som han eller någon före honom har fått del av i god tro. Den som med uppsåt olovligen bereder sig tillgångtill en företagshem lighet skall dömas för företagsspioneri till böter eller fängelse i högst tvåår eller, om brottet är grovt, till fängelse i högst . Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskilt beaktas om gärningen har varit av 57 särskiltfarlig art, avsett betydande värde eller inneburit synnerligen kännbar skada. Tillansvar enligt första stycket skall dock inte dömas, om gärningen är belagd medsträngare straff i . Förförsök eller förberedelse till företagsspioneri skall dömas till ansvar enligt23 kap. . Den som anskaffar en företagshemlighet med vetskapom att den som tillhandahåller hemligheten eller någon före honom har berettsig tillgång till denna genom företagsspioneri skall dömas för olovligbefattning med företagshemlighet till böter eller fängelse i högst två åreller, om brottet är grovt, till fängelse i högst . Tillansvar enligt första stycket skall dock inte dömas, om gärningen är belagd medsträngare straff i . 1988/89:LU30 Bilaga 1 Densom gör sig skyldig till brott enligt 2 eller 3 § skall ersätta den skada somuppkommer genom brottet eller genom att företagshemligheten obehörigenutnyttjas eller röjs. Densom gör sig skyldig till brott enligt 3 eller 4 § skall ersätta den skada somuppkommer genom brottet eller genom att företagshemligheten obehörigenutnyttjas eller röjs. Densom uppsåtligen eller av oaktsamhet obehörigen utnyttjar eller röjer en företagshemlighethos en näringsidkare som han i förtroende har fått del av i samband med enaffärsförbindelse med denne skall ersätta den skada som uppkommer genom hansförfarande. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjareller röjer en företagshemlighet hos en näringsidkare som han i förtroende harfått del av i samband med en affärsförbindelse med denne skall ersätta denskada som uppkommer genom hans förfarande. Enarbetstagare som uppsåtligen eller av oaktsamhet obehörigen utnyttjar ellerröjer en företagshemlighet hos arbetsgivaren som han har fått del av i sinanställning under sådana förhållanden att han insåg eller borde ha insett atthan inte fick avslöja den skall ersätta den skada som uppkommer genom hansförfarande. Harförfarandet ägt rum sedan anställningen upphört, tillämpas första stycketendast om JÖrfaran-det var otillbörligt. En arbetstagare som uppsåtligen eller av oaktsamhetutnyttjar eller röjer en företagshemlighet hos arbetsgivaren som han har fåttdel av i sin anställning under sådana förhållanden att han insåg eller bordeha insett att han inte fick avslöja den skall ersätta den skada som uppkommergenom hans förfarande. Harförfarandet ägt rum sedan anställningen upphört, tillämpas första stycketendast om del finns synnerliga skäl. Densom uppsåtligen eller av oaktsamhet obehörigen utnyttjar eller röjer enföretagshemlighet som, enligt vad han inser eller bör inse, har angripitsenligt denna lag skall ersätta den skada som uppkommer genom hans förfarande. Om någon utnyttjar eller röjer en företagshemlighetsom han eller någon före honom har fått del av i god tro, skad förfarandetinte anses obehörigt. Ansvarenligt 20 kap. 3 § skall inte ådömas någon på grund avöverträdelse av 5, 6 eller Utskottets förslag 8 § Densom uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer en företagshemlighetsom, enligt vad han inser eller bör inse, har angripits enligt denna lag skallersätta den skada som uppkommer genom hans förfarande. Detsamma gäller om någoni annat fall uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer en företagshemlighetsom, enligt vad han inser eller bör inse, har röjts i strid med sekretesslagen(1980:100). Ansvar enligt 20 kap. 3 § skall inteådömas någon på grund av överträdelse av första stycket. 1988/89:LU30Bilaga 1 Vidbestämmande av skadestånd enligt ' 7 §§ för ett angrepp på en näringsidkaresföretagshemlighet skall hänsyn tas även till dennes intresse av atthemligheten inte obehörigen utnyttjas eller röjs och till övrigaomständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Vidbestämmande av skadestånd enligt 5-5 §§ för ett angrepp på en näringsidkaresföretagshemlighet skall hänsyn tas även till dennes intresse av atthemligheten inte obehörigen utnyttjas eller röjs och till övrigaomständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Omdet är skäligt kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. 10 § Talan om skadestånd enligt denna lag får avseskada endast innan talan väcktes. För skada under tiddessförinnan är rätten till skadestånd förlorad. Den som har angripit en företagshemlighet enligt denna lag kan av domstol vid vite förbjudas att utnyttja eller röja företagshemligheten. Densom har angripit en företagshemlighet enligt denna lag kan av domstol vid viteförbjudas att utnyttja eller röja företagshemligheten. Vitesförbud får dockmeddelas endast om ett utnyttjande eller röjande skulle vara obehörigt enligt2§- Regeringens förslag Utskottets förslag 1988/89:LU30 Bilaga 1 Talan enligt första stycket förs av Talan enligt första stycket förs av den som har utsatts för det rättsstri- den som har utsatts för det rättsstri diga angreppet. Sådan talan får fö- diga angreppet. Sådan talan får fö ras även i samband med åtal för ras även i samband med åtal för brott som avses i 2 eller 3 §. brott som avses i 3 eller 4 §. Talan om utdömande av vite förs vid den domstol somi första instans har prövat frågan om vitesförbud. Talan förs av den som haransökt om förbudet. I samband med sådan talan får talan föras om nyttvitesförbud. Densom har överträtt ett vitesförbud får inte dömas till straff för en gäming somomfattas av förbudet. Ett vitesförbud kan hävas på talan av den som harålagts förbudet, om ändamålet med förbudet har förlorat sin betydelse. Om den som har ansökt om vitesförbud enligt 11 §visar sannolika skäl för att en företagshemlighet har angripits enligt dennalag och det skäligen kan befaras att svaranden genom att fortsätta angreppetförringar värdet av företagshemligheten, får domstolen meddela vitesförbud förtiden intill dess att målet slutligt har avgjorts eller annat har förordnats.Därvid tillämpas 15 kap. 5-8 §§ . Ifråga om överklagande av beslut enligt första stycket samt i fråga omhandläggningen i högre rätt gäller vad som föreskrivs i omtalan mot beslut enligt 15 kap. . Har någon angripit en företagshemlighet enligtdenna lag, kan domstol förordna att en handling eller ett föremål som han har isin besittning och som innefattar hemligheten skall överlämnas till den som harutsatts för det rättsstridiga angreppet. Om det finns skäl för det fårdomstolen förordna att överlämnandet skall ske mot lösen. Kan en handling eller ett föremål Kan en handlingeller ett föremål som innefattar en företagshemlig- som innefattar en företagshemlig het inte utan olägenhet överlämnas het inte utan olägenhet överlämnas enligt första stycket, får domstol enligt första stycket, får domstol förordna att handlingen eller före- förordna att handlingen eller före målet skall förstöras eller ändras el- målet skall förstöras eller ändras el ler utsättas för annan åtgärd som är ler utsättas för annan åtgärd som är ägnad att förebygga missbmk. För- ägnad att förebygga missbmk. ordnande enligt denna lag skall Förordnande enligt första eller dock inte meddelas, om förverkan- andra stycket skall inte meddelas, de eller annan åtgärd som är ägnad om ett utnyttjande eller röjande inte att förebygga missbmk skall beslu- skulle vara obehörigt enligt 2 § eller tas enligt 36 kap. . om förverkande eller annan åtgärd som är ägnad att förebyggamissbmk skall beslutas enligt 36 kap. . Talan enligt första eller andra stycket förs av densom har utsatts för det rättsstridiga angreppet. Sådan talan får föras även isamband med åtal för brott som avses i 2 eller 3 §. Talan enligt första eller andra stycket förs av densom har utsatts för det rättsstridiga angreppet. Sådan talan får föras även isamband med åtal för brott som avses i 3 eller 4 §. 1988/89:LU30 Bilaga 1 I.Denna lag träder i kraft den . 1.Denna lag träder i kraft den 1 juh 1989. 2.Genom lagen upphävs lagen (1931:152) med vissa bestämmelser mot illojalkonkurrens. Bestämmelserna om skadestånd i den lagen tillämpas dock alltjämt ifråga om handlingar som har företagits före ikraftträdandet. Regeringensförslag till ändringar i datalagen och 1988/89:LU30 sekretesslagen Lag om ändring i datalagen (1973:289) Härigenom föreskrivs att 21 § datalagen (1973:289)skall ha följande lydelse. 21 §1 Den som olovligen bereder sig Den somolovligen bereder sig tillgång till upptagning för automa- tillgång till upptagning för automa tisk databehandling eller olovligen tisk databehandling eller olovligen ändrar eller utplånar eller i register ändrar eller utplånar eller i register för in sådan upptagning dömes för för in sådan upptagning dömes för dataintrång till böter eller fängelse i dataintrång fill böter eller fängelse i högst , om ej gärningen är högst tvä år, om ej gärningen är belagd med straff i , belagd med straff i el- Med upptagning avses härvid även ler i lagen (1988:000) om skydd för uppgifter som är under befordran företagshemligheter. Med upptag- via elektroniskt eller annat liknande ning avses härvid även uppgifter hjälpmedel för att användas för au- som är under befordran via elektro- tomatisk databehandling. niskt eller annat liknande hjälpme- del för att användas förautomatisk databehandling. För försök eller förberedelse till dataintrång dömstill ansvar enligt 23 kap. . Skulle brottet, om det hadefullbordats, ha varit att anse som ringa, får dock inte dömas till ansvarenligt vad som har sagts. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1986:122. 3 Förslagtill 1988/89:LU30 Bilaga 2 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga omsekretesslagen (1980:100) dels att nuvarande I kap. 11 § skall betecknas I kap.12 §, dels att nya I kap. 12 § och 6 kap. 1 § skall ha följande lydelse, delsatt i lagen skall införas en ny paragraf, 1 kap. 11 §, av följande Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse / finns bestäm- I fråga om tystnadsplikt belräf- melser om ansvar för den som bry- fande företagshemligheter finns be ter mot förbud enligt denna lag att stämmelser som är tillämpliga ut- röja eller utnyttja uppgift och för över föreskrifterna om sekretess i den som bryter mot förbehåll som denna lag. har uppställts med stöd av lagen vid utlämnande av uppgift. / finns bestämmelserom ansvar för den som bryter mot förbud enligt denna lag att röja ellerutnyttja uppgift och för den som bryter mot förbehåll som har uppställts medstöd av lagen vid utlämnande av uppgift. Ansvar enligt 20 kap. 3 §brottsbalken skall dock inte följa ifad någon, vars an-städning hos enmyndighet har upphört, röjer eller utnyttjar uppgifter i strid mot 6 kap. I §. 6 kap. I §' Sekretess gäller i myndighetsaffärsverksamhet för uppgift om myndighetens affärs- eller driftförhållanden,om det kan antas att någon som driver likartad rörelse gynnas på myndighetensbekostnad om uppgiften röjs. Under motsvarande förutsättning gäller sekretesshos myndighet för uppgift om affärs- eller driftförhållanden hos bolag,förening, samfällighet eller sfiftelse som driver affärsverksamhet och vari detallmänna genom myndigheten utövar ett bestämmande inflytande eller bedriverrevision. Sekretessen hos en myndighet som bedriver sådan revision gäller dockinte, om uppgiften ingår i beslut av myndigheten. Har uppgift, för vilken sekretess gäller enligt förstastycket, lämnats till annan myndighet, gäller sekretessen också där.Sekretessen gäller dock inte, om uppgiften ingår i beslut av den mottagandemyndigheten. 1 fråga omuppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Senaste lydelse 1987:520. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse 1988/89:LU30 För den vars anställning hos öliaga z myndighetenhar upphört gäller förbudet enligt första stycket att röja eller utnyttjauppgift endast i den utsträckning som följer av 3 § andra stycket lagen(1931:152) med vissa bestämmelser om illojal konkurrens. Denna lag träder i kraft . 1988/89:LU30Bilaga 3 Skyddet för företagshemligheter och den fria opinionsbildningen Proraemoria angåendeproposition 1987/88:155 upprättad inomlagutskottet 5 1988/89. LAGUTSKOTTET 1988/89:LU30 angående det i proposition 1987/88:155 framlagda förslagettill lag om skydd för företagshemligheter Sammanfattning ................................................ .. 66 gällande lagstiftning...................................... .. 67