bet · GC01JoU14 · 1988-12-31 00:00:00 — Namnet Aptitring talar väl inte om att det är fråga om en fetkorv som innehåller litet kött utan tvärtom? Mångavaror ute i handeln har rena fantasibeteckningar som inte ger konsumenternanågon ordentlig upplysning. 1 fråga om detta måste faktiskt produktionsledetoch handelsledet skärpa sig. Jag tror att konsumenterna efter hand kommer attavslöja dessa produkter. Då kommer produktionens och handelns representanteratt stå avklädda. Jag tycker därför att det är bättre att produktionsledet ochhandelsledet tar itu med detta innan det börjar likna kejsarens nya kläder. Ordföranden:Jag uppfattade inte detta som en fråga utan som en ren uppmaning från ledamoteni livsmedelsverkets styrelse. GretheLundblad (s): Detta var ett uttryck från konsumentpolitikern. (): Herr ordförande, jag skulle vilja ta upp två frågor. Dettalas i propositionen om ursprungsland. Jordbruksministern skriver där attmärkning med ursprungsland skall införas på förpackade livsmedel. Det stårvidare att ursprungslandet skall anges om utelämnandet av det kan vilseledakonsumenten om livsmedlens ursprung. Detframgår alltså av detta att färdiga livsmedel skall urspmngsmärkas. Vilkenmöjlighet finns det att ursprungsmärka livsmedel vilkas huvudsakliga råvara ärimporterad från andra länder? Råvaran kan ju till vara importerad även omlivsmedlet sedan tillverkas i . Då bör ju ursprungslandet för råvarananges. Kan vi konsumenter fanågon uppfattning om hur råvaran tillverkas i Självfalletkan detta inte anges på förpackningarna som görs 1988/89: JoU14 i ,men jag undrar om livsmedelsverket kommer att göra någon Bilaga 2kartläggning av produktionsmetoderna? Fråganom ursprungsmärkningen tror jag att och möjligenGrossistförbundets representanter kan svara pä, eftersom det väl i första handär dessa som får göra denna märkning. Enannan fråga som jag skulle vilja ta upp gäller harmoniseringen av märkningen.Det sägs att det inom pågår en harmonisering och att frågan om en sådanharmonisering senare skall tas upp med EG. ingår ju i både ochEG, och det vore intressant att få reda på hur skall kunna harmoniserasmed både EG och . Jag undrar också om det är stora skillnader mellanmärkningen i de nordiska ländema och märkningen i . ArneKardell: Jag börjar med att svara på frågan om harmoniseringen. Det är intenågon större skillnad mellan märkningsreglerna i och inom EG. Reglernaför märkningen baseras i stor utsträckning på Codex märkningsregler. Jag seröver huvud taget inte några egentliga problem när det gäller harmoniseringenmed EG eller med övriga nordiska länder i fråga om märkningen. När det gällerharmoniseringen med har kommit mycket långt. Det har utarbetatsett förslag som ansluter sig till det förslag som propositionen bygger på ochsom vi har försett regeringen med. Närdet gäller ursprungsmärkningen borde alla vuxna konsumenter veta att Sverigeinte odlar kakao. Därför tycker jag inte att det på chokladkakorna,chokladaskarna eller 0'boyburkarna behöver stå att de innehåller kakaoråvarafrån något afrikanskt land, t. ex. . Jag tycker att det krav som vi skallställa när det gäller kakaoburkarna och chokladkakorna är att det skall framgåatt de är svensktillverkade eller'tillverkade i , , osv. Det ärså långt man kan sträcka sig. Jagär emellertid väl medveten om att det finns fall där det kan vara svårt attange ursprungslandet. Det kan t. ex. tänkas att man i producerar ettlivsmedel som består av råvaror från tre, fyra olika länder. Frågan är dåvilket land som är ursprungsland. Jag föreställer mig då att när denna vara importerastill är ursprungslandet . Mycket längre tror jag inte att mankan gä när det gäller kravet på ursprungsmärkning. Men det finns alltsåinternafionella regler i Codex där det anges hur sammansatta livsmedel skallvara ursprungsmärkta. Och detta är något som vi får fundera litet grand på. (); talade om kakao, men det finns många fler livsmedel,t. ex. västkustsallad som är gjord med indonesiska räkor, kanadensiskt vete,tysk råg, osv. Jagfrågade hur man skall ursprungsmärka de varor som till 80, 90 eller bestårav importerad råvara. MargitÅngström; Jag vill ta upp frågan om märkning av livsmedel. ge importerar fler och fler konserver. Även om vi som konsumenter nu har fått lära oss att ha fantasi när det gäller att utläsa vilka produkter som jtj 9 1988/89. tillverkas i , kandet ibland vara mycket svårt att av en förpackning 1988/89: JoU 14 utläsahur en produkt skall användas och vilka ingredienser som ingår i Bilaga 2den. Det är ett krav att detta skall vara möjligt. Jag har en känsla av att detredan finns lagstiftning om detta. Jag undrar om kan redogöra förlagstiftningen på detta område. GunillaKrantz:-är det gäller fantasinamn på produkter tycker jag att det vore synd omman inte gjorde situationen klar för sig, nämligen att det i lagstiftningenfinns ett antal namnskyddade korvar som måste uppfylla mycket specifika krav föratt namnen skall få användas. Detta innebär att fantasinamnen på övriga korvarär nödvändiga, eftersom de inte får ha samma namn som de namnskyddade korvarna.Därför försöker man ta fram ett antal produkter och ge dem fantasinamn mennaturligtvis även förse dem med en varudeklaration som klart talar om vad somingår i produkten, en näringsvärdedeklaration och en beskrivning av användningsområdet.Vi har t.ex. tagit fram en typ av mager korv som heter måltidskorvett, en fråiinänngssynpunkt utomordentligt bra korv. Den får alltså inte kallas t.e;:.falukorv utan måste få ett fantasinamn. Det kan naturligtvis finnas konflikter,men jag tror inte att de är sä allvariiga. (); Jag skulle vilja fråga om det finns möjlighet att göra enkartläggning av produktionsmetoderna i de olika länderna. Det skulle väl i såfall vara livsmedelsverket som fick göra den. ArneKardell; Det är fullt möjligt, men då måste tillföra livsmedelsverketextra resurser. Om vi fick ett tjugotal väridsinspektörer skulle jag tacka ochta emot och skicka ut dem för att göra en sådan kartläggning, men detta kräveralltså pengar. GretheLundblad (s); Jag vill åter igen -till säga att det ipropositionen står att varans slag nu tillräckligt tydligt skall anges och attett beskrivande uttryck skall ingå i varubeteckningen. Jag menar att dettakommer att ställa krav på alla producenter som använder fantasinamn. Omman ser namnet Aptitring i en annons kan man faktiskt inte veta om det är envetekrans, en eller något annat. GöranHolmqvist; framställer det som om livsmedlen vorefullständigt omärkta. finns det på dessa produkter med fantasinamnförklarande text. Propositionen innebär att märkningen skall bli enklare genomatt en del uppgifter skall tas bort. Man anser alltså att det finns för mycketinformation. Beträffandemärkning med ursprungsland, tillverkare och förpackare krävs detta även ilagstiftningen. Även postadress och telefonnummer finns med. Därför kan allamänniskor som har frågor om ett livsmedel, t. ex. vilka råvaror som används ochvarifrån de kommer, ringa till företagen. AinoBlomqvist; Varorna skall inte bara vara märkta, utan märkningen skall vara ärlig. Jag tror inte att ledamöterna i denna församling skulle vilja köpa morötter med ett grönt vackert märke på förpackningen om de visste vad detta märke innebär. Detta märke används nämligen i , i Sydafri- '22 ka och iHolland på bestrålad mat. Vi vill alltså ha en ärlig märkning, och vi 1988/89: JoU14 vill att man skall göra som inom EG, där man arbetar hårt medatt få bort Bilaga 2 denna blomma och i stället ha en märkning som talar omvad som egentligen har gjorts med livsmedlet. Vi vill alltså ha en märkning,men en ärlig märkning av produkterna. ; Jag vet inte om svaret från GöranHolmqvist gällde min fråga om märkning av produkter. Jag efterlyste inte adressoch telefonnummer på produkten i de fall jag ifrågasätter ingredienserna, utanjag anser att jag som konsument när jag handlar i en butik skall våga ta medmig produkter hem, dvs. jag skall veta vad som finns i produkterna, hur jagskall tillaga dem, och hur jag skall kunna kombinera produkterna med andralivsmedel. Jag är alltså ute efter bättre information på importerade produkter,alltså inte enbart information om varifrån de kommer utan hur jag hanterar demi mitt kosthåll. Detta skulle ju också öka försäljningen. Ordföranden: försökte med knepet attställa en fråga till en av de inbjudna representanterna, men det är barautskottsledamöterna som får ställa frågor. Men fick ett svar,och vi fick reda på hennes synpunkter. Därmed tror jag att vi har rett utavsnittet om märkning och kan gå vidare till ett viktigt livsmedel som vitänkte ta upp separat, nämligen dricksvattnet. (): Vattnet är vårt viktigaste livsmedel.Och det finns en ganska omfattande reglering när det gällerdricksvattenförsörjningen. Jag vill först ställa en allmän fråga och representanter. Vilka större bristeranser ni finns när det gäller den nuvarande kontrollen av dricksvattnet, ochvilket arbete pågår för att förbättra tillsynen? ; Enligt vår bedömning är det främst tekniskabrister i små och medelstora vattenverk ålderstigna distributionsnät,bristfällig personalbemanning, dålig utbildning av den personal som ärsysselsatt med uppgifter i små och medelstora vattenverk. Däremot anser vi inteatt det finns några problem i de stora vattenverken. Där har man teknik,oerhört kunnigt folk och tillräcklig bemanning. : Den överfördes ansvaret förvattnet till livsmedels verket, vattnet blev ett livsmedel. Vi har väntat på en förordning från livsmedelsverket , men den har ännu inte kommit. Vi har läst att det pågår intensiva diskussioner inom livsmedelsverket om hur den skall utformas, och olika förslag har varit på remiss. Jag hörde att sade att vi kan förvänta oss en sådan ganska snabbt. Men det har tagit . I avvaktan på denna förordning har man ute på fältet legat litet lågt, t. o. m. så lågt att gick ut med tillfälliga rekommendationer i avvaktan på denna kungörelse. Varförhar det blivit på detta sätt? Jag har följt detta och 1988/89: JoU14 kunnat konstatera att livsmedelsverket inte fick fillräckliga resurser 1983Bilaga 2 av när det gällde att ta över detta ansvar. Därefter harmedlen varit knappa även för det fortsatta arbetet pä livsmedelsverket. Det ärdetta som ligger bakom. Sedan finns det tydligen en del komplikafioner mellanpersoner och enheter. Men det finns alltså brister, och måste vi ta tag idessa saker när kungörelsen kommer och utbilda personalen på detta område. ArneKardell: Vi kanske inte skall polemisera i fråga om detta, men jag tycker attLars Ågrens påstående var fantasUskt. Det är sorgligt att höra en representantför kommunsidan gmndlöst påstå att man där har väntat på en författning sedan1983. Det finns en kungörelse, och det är ledsamt attdricksvattenfillverkarsidan inte har uppmärksammat att den finns. Dennadricksvattenkungörelse tillkom 1983 och trädde i kraft . Och det är heltklart fastlagt vad som åligger dricksvattentillverkarsidan när det gällerkontrollen. Det finns också klart fastlagt vad som åligger kommunema när detgäller att kontrollera vattenverkens kontroll. Jag har aldrig hört någon annanlivsmedelstillverkare skylla ifrån sig när det gäller brister i den egnatillverkningen och tillverkningskontrollen på myndighetsföreskrifter. Det ärdesto märkligare att höra detta från kommunsidan som politiskt i ett tjugotalår har drivit frågan om avreglering. Och man har sagt att man vill ha bortberoendet från staten och att man klarar sig själv. När det sedan gäller en såenkel sak som att tillverka vatten säger man att man inte kan göra det på grundav att livsmedelsverket inte har utkommit med tillräckligt många föreskrifter.Detta tycker jag är mycket svagt. Ordföranden;Det handlar också om vattnets ursprung. Det tillverkas väl inte kommunalt. Detär litet bekymmersamt att man inte vet vad som görs på olika nivåer. (): Det var bra med denna replikomgång. Vi har också väntat på dennakungörelse, och det är tillfredsställande att den kommer. Förnågot år sedan avlämnade en rapport om skyddet av vårtdricksvatten. Och från är man inte särskilt nådig vare sigmot statliga myndigheter eller mot kommunerna. Det saknas skyddsområden förhälften av landets allmänna vattenförsörjningsanläggningar. Det ärnaturligtvis som har det centrala tillsynsansvaret, men ävenkommunerna har ett ansvar. Antaletvattenburna epidemier har ökat, och vattnet i många vattentäkter hai"blivit surare. Riskerna för kemiska förändringar i dricksvattnet har ökat,vilket kan ge långsiktiga hälsoproblem. Kommunernaär också kritiska till att samordningen mellan livsmedelsverket ochnaturvårdsverket inte har fungerat. Min fråga till är: och överens om problembilden, bl. a.när det gäller den fortgående markförsurningen? Kommunförbundetsrepresentant vill jag fråga: Varför förekommer det i vissa kommuner över huvud taget inte någon regelbunden provtagning i vattenledningsnätet? Det skall väl inte behövas någon kungörelse eller j24 förordning om detta utankommunen har väl ett ansvar för detta inför sina 1988/89: JoU 14 medborgare.Min fråga är naturligtvis om det nu kommer att bli fart på Bilaga 2 detta,så att en förbättring kommer till stånd. AstridMäkitalo; Jag vill ta upp något av detta med tillsyn och provtagning. Denprovtagning som utförs av miljö- och hälsoskyddsnämnderna när det gällervatten och övriga livsmedel sker förmiddag. Händerdet någonting under de övriga dagarna har man ingen möjlighet att ta prover pågrund av att det kostar mera pengar med tanke på laboratorier osv. Det ärnågonting man också bör ha med här - det är inte lämpligt att ta vatten- ochlivsmedelsprover enbart förmiddag. Så sker nu i helalandet. Manbör också diskutera hur tillsynen över huvud taget ser ut. diskuterar vilivsmedel och vatten. Detta rör tillsyn över huvud taget och är egentligen inteen fråga för enbart livsmedelsverket. Det finns ingen forskning på detta områdevid , som har miljö- och hälsoskyddsutbildningen. Tillsynen har inte kommitframåt, trots att man har en utbildning uppe i . Detta är något man kanskebör ta upp även inom jordbmksdepartementet. ArneKardell; Jag känner inte att vi är oense på någon punkt i vårt förhållande tillnaturvårdsverket när det gäller dricksvattnet. Svaret på fråga äratt vi är överens. LarsÅgren: Vattenverken är ju kommunala anläggningar, och de skall skötas som andraföretag. Det skall alltså finnas en egenkontroll, och en sådan finns. Däremotkan man säga att satsningar på kontrollen inte har prioriterats i den politiskadebatten. När man från kommunsidan i böljan av drev frågan om attansvaret för dricksvattnet skulle över från tilllivsmedelsverket, var det egentligen för att få ökade satsningar på dettaområde. Jag har debatterat detta med företrädare. Vi hardiskuterat mycket om resurserna för dricksvattenskontrollen. Vi har försöktatt ha en omfattande kursverksamhet för personal vid vattenverken. Menintresset och aktiviteten över huvud taget när det gäller dricksvatten harökat. Detta med försurningen har också kommit till. Ledningsnätet har försämrats.Här har det ena efter det andra kommit in. Därför är det rätt naturligt att manfrån den kommunala sidan tar reda på vad det organ som har huvudansvaret på denstatliga sidan säger. Jag diskuterade detta på 1985 eller 1986. Då sade vi att det inte varlivsmedelsverkets fel att det har blivit så dåligt. Man hade nämligen inte fåttpengar. har man litet bättre resurser. Vi hoppas att detta skall varaklart . Men vi tycker att det har tagit rätt . (): nämner försämringar i ledningsnätet. Det finns ju vattenledningsnät. Det är klart att standarden på detta nät också påverkar kvaliteten på dricksvartnet. Jag vill fråga om man har grepp om behovet av renovering och förnyelse. Pågår det något arbete? Känner någon ansvar för att man får ett långsiktigt program för en förnyel se av ledningsnätet? ():Många som har ställt frågor här har gjort det 1988/89: JoU 14 medutgångspunkt i propositionen. Jag här inte den möjligheten, eftersom Bilaga 2detta område inte tas upp i propositionen om livsmedelskontroll. Det äranmärkningsvärt mot bakgrund av det som här sade, att vatten ärvårt viktigaste livsmedel. Det borde ha tagits upp i propositionen. Kan manfrån livsmedelsverket anse det rimligt och riktigt att det hanteras på dettasätt? Hade ni inte behövt mer stöd för att kunna fungera? Somdet har sagts här har livsmedelsverket tagit över ansvaret fördricksvattnet. har pengarna för forskning och utveckling successivtförsvunnit. Anslagen är nu mycket små, så små att man har börjat ropa efteråtgärder. Vi halkar efter i på detta område. Hur tänker ni frånlivsmedelsverket agera för att få fram mer forskning och utveckling för bättrevatten? Som sade har sjukdomsfallen orsakade av vattenburnabakterier ökat. har kanske 35 000-40000människor insjuknat. Försurningen är ett bekymmer. Aluminium i vattnetförorsakar sjukdomar. Hur tänker ni från livsmedelsverket agera för att setill att svenska folket får ett bra dricksvatten? ArneKardell; Svenska folket har ett i huvudsak mycket bra dricksvatten. Det ärriktigt att människor har blivit sjuka på grund av dricksvattnet . Det hänger samman med, som jag sade, bristfälligteknik, dålig utbildning och bristfällig övervakning i små och medelstoravattenverk. Det är där problemen ligger. Jag har ingen synpunkt på huruvidadricksvattenfrågorna skulle ha behövt behandlas i denna proposition ellerinte. Jag är tacksam för de förstärkningar vi har fått . Förra åretfick vi . får vi , enligt detbudgetförslag som ni skall behandla. Det innebär ordentliga resursförstärkningarför livsmedelsverket och möjliggör anställande av ett antal nya medarbetare medkompetens inom dricksvattensområdet. Vi är också på gång med att rekrytera dessamedarbetare. Närdet gäller forskningen har vi, i likhet med vad ni uppenbarligen gör, känt enviss oro för att intensiteten i forskningen när det gäller dricksvatten här ilandet är låg, för att inte säga obefintlig i vissa avseenden. Vi har därför isamarbete med VAV, skogs- och jordbrukets forskningsråd, SGU och andraintressenter satt oss ned för att ta fram ett forskningsprogram där vi försökerredovisa den forskning vi anser vara mest angelägen på detta område. Dettaforskningsprogram är klart och skall redovisas för livsmedelsverketsstyrelse vid ett sammanträde . Sedan är det naturligtvis vårförhoppning att organ av typen och anslår pengar fill projekt somligger inom ramen för detta forskningsprogram. LarsÅgren; När det gäller ledningsnätet är det observerat att det finns problem.Man har, framför allt i , med byggforskningsrådets medel tagit fram systemför hur man skall undersöka ledningsnät. Dessa sprids nu över landet. Detta äralltså, som jag ser det, under kontroll. gäller det bara att man politiskt ikommunerna prioriterar satsningar på detta nät, som ligger underjord och sominte syns alla gånger i den allmänna diskussionen. Närdet gäller forskning och utveckling har vi från /89:JoU 14 sida vid det senaste styrelsesammanträdet bestämt att medel skallavsättas Bilaga 2 man skall gå ut till kommunerna och be att de plockarfram pengar. Statsmakterna begär nu att avnämarna skall satsa . Det ärman från kommunsidan beredd att göra. Detta gäller samma program som ArneKardell talar om här. LennartBrunander (c); Vi kan alltså vänta oss att få mer pengar tillforskningsinsatser. Det är angeläget att det blir på det sättet. Man kan docktycka att det är synd att ingen har vaknat tidigare när det gäller detta. Dettaborde rimligtvis ha redovisats inför propositionsskrivningen, så att det hadekommit med i detta sammanhang. Närdet gäller ledningsnätet har det sagts här att det är ålderdomligt och attrenovering behövs. Jag läste någonstans att om vi fortsätter att förnya vårtledningsnät i nuvarande takt, tar det innan vi är färdiga. Det innebäratt ledningarna hinner försvinna på många håll, innan vi kommer så långt. Fråncenterpartiets sida har vi pläderat för ett statsbidrag till kommunerna för attklara detta. Jag vill fråga företrädare: det vararimligt med ett statsbidrag för att skynda på detta arbete? : Hur angeläget är det att vi får nya ledningar för att fåbättre vatten? Ettannat bekymmer som har uppstått är att vi har hittatbekämpningsmedel i grundvattnet. Jag skulle till och kemikalieinspektionenvilja ställa frågan: Hur allvarligt är detta? kommer nya preparat påmarknaden, lågdospreparat. Man går ut och säger: Det här är inte farligt. Det finns inga tester som visar att dessa preparat når grundvattnet.Hur är det med det? Jag skulle vilja ha en redovisning av det. VibekeBernson; Jag kan börja med att svara på frågorna om bekämpningsmedel. Man harhittat ett antal bekämpningsmedel i yt- och grundvattnet, även i sådant vattensom används som dricksvatten. Kemikalieinspektionen håller på att se över demedel man har hittat. Vi kommer med restriktioner senare i vår för en del avdessa ämnen. För en del ämnen blir det inskränkningar i användningsområdena.Andra ämnen kommer inte att tillåtas alls. Vi ser mycket allvarligt på detta.Vår ambition är att ett bekämpningsmedel vid normal användning skall varanedbrutet innan det når gmndvattnet. När det gäller lågdospreparaten, somLennart Brunander tog upp, har vi krävt av firman i fråga att den skall kommamed analysmetoder för doser som ligger tio gånger lägre än den lägsta dos somger effekt ute i naturen. Det har firman gjort. Vi har skickat dessa på remisstill dem som kan analys bättre än vi, nämligen livsmedelsverket,och lantbrukskemiska. Vi har inte fått deras svar . Dettaär på gång att lösas. Man skall alltid kunna mäta vid lägre doser än de som gereffekt. LennartDaléus; Våra forskningsinsatser är framför allt inriktade på att se till att bekämpningsmedel och läckageeffekter av annat slag inte drabbar vattenresurserna. Tillsammans med kemikalieinspektionen arbetar vi ock- 27 så med att se påeffekterna. Men vi bedriver framför allt ett förebyggande /89: JoU 14arbete. Där anslår vi avsevärda resurser för att se till att dessa negafiva Bilaga 2 effekter inte skall uppstå. sysslar vi just medutarbetande av produktionsformer som skall minimera detta. Resurserna uppgårdär för vår del till mångmiljonbelopp. LennartBrunander (c); Jag skulle ha velat få ett svar från ochlivsmedelsverket också om behovet av nya ledningar. Det är kanske en av deviktigare bitarna här. Vihar ytterligare ett problem, nämligen att vårt vatten renas med klor. Klor ärju inte något vi precis älskar. Det skulle vi vilja slippa. Vad gör man? Vemhåller på att utveckla nya metoder? Känner ni till det? Jag vet inte vem somkan svara på det. är ju ansvarigt, men det kan finnas andrasom jobbar med detta också. ; Jag skulle först vilja säga att det är mycket intressant attvattenfrågorna kommer upp och börjar tillmätas den vikt de är värda. Vattnet -tillgång, hantering, förstöring osv. - håller pä att utvecklas till ett av destörre internationella, globala problemen. Vi på har kommit i gång meddetta när vi har fått pengar för vår livsmedelsforskning. Vi har en positivinställning till att lägga våra pengar på vattenfrågorna i den mån vi kan. Vihar bara hållit på . Det har varit mycket positivt att arbeta underlivsmedelsverket för att ta fram detta vattenprogram. Det ligger nu fyraprojekt inne för bedömning, och vi skall se vad vi kan göra åt detta. ArneKardell; Det är klart att det är mycket angeläget att renovera och ersättagamla vattenledningar. Det är klart att vi ser mycket positivt på detta. Vi äremellertid inte experter på alla de frågorna. Bl.a. ett forskningsprogram somligger hos , där vi har fått stöd för ett förprojekt, avser just försök attklarlägga hur mikroorganismer växer och utvecklas i ledningsnätet. Närdet gäller klorfrågan är det vi som har ansvaret för att göra bedömningen avom klorering kan tillåtas och i så fall i vilken form det skall ske. Jag villdock säga att detta är internationella, globala frågor. Där kan jag ocksåhänvisa till inlägg. med 8 miljoner invånare ärinte ensamt om dessa problem.