bet · GC01JoU4 · 1988-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund av det anförda och då utskottet intefinner anledning att frångå sitt i det föregående redovisade ställningstagandebeträffande den gällande ordningen för prövningen av vattenföretag enligtvattenlagen avstyrks motionerna Jo901 yrkande 1 och Jo903. Vattenlagensdispensregler 1988/89: JoU4 1 motion Jo901 framhålls vidare att vid en radtillfällen poängterat att de av godkända riktlinjerna förenergipolitiken inte får leda till en faktisk urholknirg av vattenlagenstillåtlighetsregler. Tillämpningen av den s.k. dispensregeln begränsas av denrestriktiva utformning regeln fått. Dispens får endast medges när mycket starkaskäl talar för ett vattenbyggnadsföretag (JuU 1971:13 s. 81). harvidare uttalat att de verkliga tillskottsmöjligheterna bestäms genomrestriktioner i den fysiska riksplaneringen och inkl.dispensregeln (NU 1975:30 s. 57). I samband med naturresurslagens behandlinguttalade att den ordning för beslut om utbyggnad av vattenkraft somriksdagen tidigare uttalat ligger fast (BoU 1986/87:3 s. 20). Regeringen harsåledes enligt motionärerna att ta hänsyn till de skador som åstadkoms eftersominga aktuella projekt är av den storleksordning att dispensregeln kanövervägas. Detta bör regeringen ges till känna (yrkande 5). Utskottet anser liksom motionärerna att det är angelägetatt understryka den restriktiva utformning - företag av synnerlig betydelse från allmän synpunkt - som undantagsregeln i 3 kap. 3 § VL erhållit. Avsikten torde inte vara att undantagsregeln skall tillåta något genomgripande avsteg från de grundsatser om skydd för det allmänna intresset som finns i vattenlagen. Utskottet har också erfarit att dispensregeln som innefattas i förevarande lagrum hitintills inte tillämpats i något fall under den nya vattenlagens giltighetstid. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionens ' syfte ihuvudsak är tillgodosett. Motionen bör i denna del således inte föranleda någonsärskild åtgärd från sida. I motion Jo902 av Bo Finnkvist och () anförsbl.a. att det i allmänhet är samhällets olika instanser som får gå in och täckade ekonomiska skadorna i samband med översvämningar i reglerade vattendrag.Privatpersoner som drabbas har ytterst små möjligheter att få rimlig ersättningför skada eller förlorad egendom. Befintliga försäkringar har höga självrisker.Det borde gå att konstruera én fond för dessa typer av skador. Fonden skullefinansieras av kraftihdustrin. Regeringen bör enligt motionärerna ta uppförhandlingar med de vattenkraftproducerande företagen om inrättandet av ensådan fond som med en generös tillämpning ersätter översvämningsskador. I andrahand bör lagstiftning aktualiseras. Såsom utskottet tidigare framhållit torde översvämningsskadori anslutning till vattendrag m.m. huvudsakligen ske i oreglerade älvar. Dammgenombrottär mycket sällsynta (JoU 1987/88:1). Med hänsyn härtill och då -enligt vadutskottet erfarit - regeringen har för avsikt att under innevarande riksmötepresentera ett förslag angående ökad dammsäkerhet m.m. bör motionen inteföranleda någon åtgärd. Ersättningför ideell skada 1988/89:JoU4 I motion Jo905 av m.fl. (c, fp, vpk) framhållsatt fiskeupplevelsen som sådan har ett så högt värde att det är orimligtatt den inte värderas i ett ersättningsärende. Nuvarande ersättningsreglerinnebär också att den ersättning som utgår för att kompensera oundvikligaskador blir alltför låg och att de fiskevårdande åtgärderna som kan utföras somkompensation blir alltför ringa. Vattenlagens ersättningsregler bör enligtmotionärerna ändras så att även s.k. ideell skada kan ersättas. Utskottet har ej funnit anledning att ifrågasätta de ovanredovisade allmänna skadeståndsrättsliga principer som utgör grunden förvattenlagens ersättningsregler. I detta sammanhang bör dock enligt utskottetsmening understrykas att rekreationsvärden och liknande värden utgör sådantallmänt intresse som skall ingå i den prövning som görs av vattenförétagstillåtlighet. Med det anförda avstyrker utskottet motionen. I motion Jo904 av och ()anförs att förvaltningen av bygdeavgifterna enligt 10 kap. vattenlagen bör åviladen kommun där vattenregleringen skett i stället för . Likaså börkommunen ha fullständig beslutanderätt över bygdeavgifter som härrör frånvattenregleringar inom den egna kommunen. Genom att överföra förvaltnings- ochbeslutanderätt över bygdeavgifterna till kommunerna påskyndasärendebehandlingen. Beslutet fattas diirigenom närmare de människor och denregion som berörts. Utskottet har inhämtat uppgifter om vissa länsstyrelsersförvaltning av ifrågavarande avgiftsmedel. Enligt vad utskottet erfarit synes det i lagstiftningenpåbjudna samrådsförfarandet utgöra ett väl fungerande instrument församarbetet mellan länsstyrelser och kommuner i samband med förvaltningen avbygdeavgifterna. Det bör framhållas att ett bifall till motionsyrkandet omutvidgad beslutanderätt över avgiftsmedlen under alla förhållandenkräver' ytterligare överväganden angående formerna för fördelning avavgiftsmedel från ett vattenföretag som berör flera kommuner. En sådanfördelning måste rimligtvis göras på myndighetsnivå - som i dagens system -eller grundas på , detaljerade föreskrifter som bl.a. definierar både beloppetsstorlek och mottagande kommun. Det sistnämnda alternativet förefaller frånolika synpunkter mindre praktiskt. Med hänsyn härtill och då utskottet inteheller funnit någon anledning att frångå de principer för fördelningen avavgiftsmedel som utskottet tidigare redovisat (JoU 1987/88:1) avstyrks motionJo904. 1. beträffandeminikraftverk m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo901 yrkandena 2, 3 och 4, 2. beträffandeutredningen i vattenmål m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo901 yrkande 1 och 1987/ jj 3. beträffande dispensregeln ivattenlagen 1988/89:JoU4 att avslår motion1987/88:Jo901 yrkande 5, att avslårmofion 1987/88:Jo902, 5. beträffande ersättning förideell.skada att avslår motion 1987/88:Jo905, 6. beträffande bygdeavgift att avslårmotion 1987/88:Jo904. Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Närvarande:Karl (), (), (), LarsErnestam (fp), (), (), (),(), (vpk), (), (), KajLarsson (s), (), (), (),() och (). Minikraftverk m.m. (mom. 1) LarsErnestam (fp), (vpk), () och ()anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Med hänsyntill" och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse: Denpraxis som utvecklats under den gamla vattenlagens tid kan sägas främst hatagit sikte på större vattenföretag med förhållandevis omfattande skador.Skadorna vid minikraftverks- utbyggnader har dock visat sig betydligt större änvad man tidigare kunnat anta. Med hänsyn härtill och till den intensivautbyggnadsverksamhet som pågår för att bygga ut mindre vattendrag anser utskottetatt vattenlagens tillåtlighets- regler bör ändras till stärkande avmiljöintressena i dessa sammanhang. Regeringen bör framlägga förslag ienlighet med vad utskottet anfört med anledning av motion Jo901 yrkande 3. Denovan redovisade utvecklingen beträffande utbyggnaden av minikraftverk och detdärmed sammanhängande behovet av vägledning vid tillvaratagandet avmiljöintressena utgör enligt utskottets mening ett starkt argument för attregeringen bör förbehålla sig prövningen av vissa minikraftverksföre-tag. anfört med anledning av motion Jo901 yrkande 2 bör ges regeringentill känna. Kravetpå särskild prövning bör enligt utskottets mening anses ovillkorligt när det gäller utbyggnaden i de skyddade vattendragen. Med hänsyn härtill 12 bör regeringen återkommatill med förslag i enlighet med vad 1988/89:JoU4 utskottet anförtmed anledning av motionen (yrkande 4). delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffandeminikraftverk m.m. att medanledning av motion 1987/88:Jo901 yrkandena 2, 3 och 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, ' Utredningen i vattenmål m.m. (mom. 2) LarsErnestam (fp), (vpk), () och ()anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "och Jo903" bort ha följande lydelse: Fråganom tillkomsten av ett vattenföretag kräver en allsidig bedömning med utgångspunktbl. a. i behovet av långsiktig hushållning med landets samlade mark- ochvattentillgångar. Vattenlagens regler beträffande tillåtlighetsbedömningenförutsätter en ingående belysning av företagets förenlighet med fastställdaplaner och dess effekter på allmänna och enskilda intressen. Kammarkollegietavgör vilka allmänna intressen som skall bevakas. Vid denna bevakning ärkollegiet beroende av initiativ och råd från berörda fackmyndigheter. Även medbeaktande av tillståndsmyndighetens långtgående officialprövningsskyldighetanser utskottet att miljövårdsintressena måste stärkas i samband med vattenmål.För detta talar inte minst att de ekologiska bedömningarna ofta kommer in i ettmycket sent skede av projekteringsarbetet. Ett medel för att komma till rättamed nu påtalade brister vore enligt utskottets mening att genomföra ettheltäckande system med obligatoriska miljökonsekvensanalyser. Vidare bordenaturvårdsverket få ansvaret för att nu efterlyst utredningsarbete genomförs.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo903 bör som sin meningge regeringen till känna. Motbakgrund av det ovan anförda och då utskottet anser att bristen iutredningsmöjligheter gör sig särskilt gällande när det gäller små vattenföretagbör vattenlagen ändras så att samma utredningsmöjligheter gäller både för storaoch små vattenföretag. bör med bifall till motion Jo901 yrkande 1hemställa att regeringen återkommer med förslag härom. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffandeutredningen i. vattenmål tn.tn. att medanledning av motionerna 1987/88:Jo901 yrkande 1 och 1987/88:Jo903 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Dispensregeln i vattenlagen m.m. (mom. 3) LarsErnestam (fp), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Utskottet anser" och slutar med "sida" bort ha följandelydelse: Utskottet anser- (= utskottet) erhållit. Vidare får enligt utskottets 13 mening deav godkiinda riktlinjerna för energipolitiken aldrig leda '1988/89:JoU4 till en urholkning av vattenlagens tillåtlighetsregler. vattenlagenäravseddattendast utnyttjas i de fall där mycket starka skäl talar :i-.-' . förtillåtligheten av ett vattenföretag. De verkliga tillskottsmöjligheternabestäms - såsom tidigare uttalat - genom de restriktioner som ges iden fysiska riksplaneringen (NU 1975:30) och vattenlagens regler inkl. ,dispensregeln. Enligt utskottets mening har regeringen således vid sin prövningav olika utbyggnadsprojekt att enbart ta hänsyn till de skador som åstadkoms,eftersom inga aktuella projekt är av den storleken att dispensregeln kanövervägas. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo901 yrkande 5 bör gesregeringen till känna. rfe/i att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande dispensregeln i vattenlagen att riksdagenmed anledning av motion 1987/88:Jo901 yrkande 5 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Ersättningför ideell skada (mom. 5) m. (vpk) anser rfe/i att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet har"och slutar med "utskottet motionen" bort ha följande lydelse: ' . Utskottet delar motionärernas syn på värdet avfiskeupplevelsen som sådan. Att hänsyn härtill inte tas i samband med ettersättningsärende är enligt utskottets mening orimligt. Nuvarandeersättningsregler innebär att den ersättning som utgår för att kompenseraoundvikliga skador på fisket blir alltför låg och att de fiskevårdsåtgärder somkan utföras som kompensation blir alltför ringa. Även om nu aktuella värdenskall beaktas i samband med tillåtlighetsprövningen anser utskottet motbakgrund av det anförda att vattenlagens regler bör ändras så att även s.k.ideell skada kan ersättas. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionJo905 bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande ersättning för ideell skadaatt med anledning av motion 1987/88:Jo905 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Bygdeavgifter (mom. 6) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Enligt vad" och slutar med "motion Jo904" bortha följande lydelse: Förvaltningen av bygdeavgifterna bör enligt utskottetsmening åvila den eller de kommuner där vattenregleringen skett. Kommunen bör även ha fullständig beslutanderätt över de avgifter som härrör från regleringar inom den egna kommunen. En sådan överföring av förvaltnings- och beslutande rätten skulle enligt utskottets mening kunna påskynda ärendebehandlingen. Att nuvarande samrådsförfarande i och för sig fungerar tillfredsställande och 1 att delar avbygdeavgifterna används till skadereglering utgör i sig inte skäl 1988/89:JoU4 till annan bedömning. Regeringen bör således återkomma tillriksdagen med förslag till ändring i vattenlagen i enlighet med motion Jo904.Utskottet tillstyrker motionen. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande bygdeavgift att med bifall till motion1987/88:Jo904 hos regeringen hemställer om förslag till ändring av vattenlageni enlighet med vad utskottet anfört. Översvämningsskador (mom. 4) KarlErik och () anför: Mångakommuner har haft omfattande skador i samband med översvämningar. För attundvika skador måste förebyggande åtgärder vidtas. Utredaren idammsäkerhetsutredningen pekar på detta genom att föreslå ett extraskatteutjämningsbidrag på 10 milj. kr. Vi anser att utskottet kanutgå ifrån att regeringen prövar innehållet i nämnda utredning positivt.