bet · GC01UbU13 · 1988-12-31 00:00:00 — för extra bidrag för studie- och yrkesorienteringoch praktisk arbetslivsorientering i glesbygd. Utskottet dllstyrker förslaget. Isammanhanget behandlar utskottet två motioner om den praktiska arbetslivsorienteringen.Enligt motion 1988/89:Ub276 (c) yrkande 11 behövs en utvärdering av denpraktiska arbetslivsorienteringen på högstadiet för att klarlägga effekterna avatt bidrag till lärarlöner inte utbetalats under de då praktiskarbetslivsorientering anordnas. I motion 1988/ 89:Ub284 (fp) anförs attkostnaderna för skolans praktiska arbetslivsorientering uppgår till miljardbeloppmen att bristerna i genomförandet är stora. Platsackvisitionen sker inte sällanslumpmässigt och det pedagogiska utbytet av verksamheten blir då ringa. SÖ börfå i uppdrag att analysera förutsättningarna för att anordna en mermeningsfull praktisk arbetslivsorientering än vad som varit fallet. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. SÖär medvetet om att det finns vissa brister i skolans arbetslivskontakter. har under /89 startats ett projekt skolansarbetslivskontakter. Det är treårigt och syftar fill att både kvantitativt ochkvalitativt utvärdera skolans arbetslivskontakter. Inom ramen för projektetplaneras också en försöksverksamhet med utveckling av grundskolansarbetslivskontakter. Denpraktiska arbetslivsorienteringen är en del av skolarbetsdden. Det är enligt utskottets mening därför viktigt att den praktiska arbetslivsoriente ringen utvärderas och att SÖ lägger fram de förslag som utvärderingen ger anledning till. Med det anförda får syftet med motionsyrkandena anses vara i stort tillgodosett, varför modonerna 1988/89:Ub276 yrkande II och I988/89:Ub284 bör avslås av . Inriktningenav utvecklingsverksamheten med kultur i 1988/89:UbU13 Riksdagenhar efter förslag budgetproposition beslutat att särskilda medelskall avsättas för bidrag till utvecklingsarbete med kultur i skolan. För nästabudgetår beräknas oförändrat bidrag, 16 milj.kr. Utvecklingsarbetet bör enligtföredragande statsrådet fortsätta och det fortsatta arbetet inriktas på attgöra kulturverksamheten till en naturlig del av det dagliga skolarbetet. Enligtmodon 1988/89:Ub834 (m) yrkande 17 delvis bör det särskilda bidraget tillkulturverksamhet föras över till den undervisningsbundna delen avförstärkningsresursen. I motion I988/89:Ub218 (s) yrkas att en större del avstödet bör styras över till högstadium och gymnasieskolan. Utskottetavstyrker motionerna 1988/89:Ub2l8 och l988/89:Ub834 yrkande 17 delvis ochdllstyrker regeringens förslag till inriktning av utvecklingsverksamheten medkultur i skolan. Disposition av viss del av bidraget till utveckling avsamlad skoldag Avpropositionen framgår att en arbetsgrupp skall tillsättas med uppgift attfölja, stimulera och påskynda utvecklingen i riktning mot ett närmande mellanskola och barnomsorg. Arbetsgruppen bör bl.a. ha till uppgift att med hjälp avbefintliga resurser för utvecklingsarbete stödja och initierautvecklingsprojekt i kommuner som kan tjäna som förebild för andra kommuner.Föredragande statsrådet har beräknat 25 milj.kr. till särskilt stimulansbidragför utvecklingsarbete med frågor rörande den icke-timplane-bundna delen avskoldagen /90. Regeringen bör enligt propositionen ha möjlighetatt disponera en mindre del av detta belopp för insatser inom ramen för detarbete som arbetsgruppen avses bedriva. Imodon 1988/89:Ub817 (fp) yrkande 35 delvis föreslås att inte skallanslå nämnda 25 milj.kr. Enligt motion l988/89:Ub834 (m) yrkande 15delvis bör dessa medel överföras till den undervisningsbundna delen avförstärkningsresursen. Utskottet,som anser att bidraget till utveckling av samlad skoldag behövs för sittändamål, avstyrker motionerna 1988/89:Ub817 yrkande 35 delvis och 1988/89:Ub834yrkande 15 delvis och tillstyrker regeringens förslag. Bidrag till lokalt utvecklingsarbete på mellanstadiet ochhögstadiet Ipropositionen om skolans utveckling och styrning föreslog regeringen att ett lokalt utvecklingsarbete skall inledas på högstadium fr.o.m. /90. Detta arbete bör särskilt ta fasta på att utveckla mer elevaktiva arbetsformer och arbetssätt och att få till stånd en ökad ämnes samverkan, i första hand mellan de samhällsorienterande resp. de naturori enterande ämnena. Det bör ankomma på resp. länsskolnämnd att avgöra hur mycket av medlen som skall fördelas till mellanstadiet resp. högstadiet. Ett riktmärke bör dockvara att minst en tredjedel av medlen skall fördelas 1988/89 :UbU 13 tillutvecklingsprojekt pä högstadiet. I budgetpropositionen beräknas sammanlagt 32milj.kr. för lokalt utvecklingsarbete på mellanstadiet och /90. Utskottetdllstyrker regeringens förslag och avstyrker motion 1988/ 89 :Ub834 (m) yrkande18 delvis, enligt vilket ifrågavarande medel bör överföras till denundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen. Anslagsberäkning för /90 11987års reviderade finansplan (prop. 1986/87:150) redovisade regeringen vissastatsfinansiella restriktioner för löneökningar. Dessa innebar att regeringeninför varje avtalsrörelse skulle klargöra vilket totalt utrymme förJönekostnadsökningar som ansågs föreligga för den statliga sektorn. Varjekostnadsökning över denna ram skulle mötas med effektivitets- ochpro-duktivitetshöjande åtgärder eller besparingar. beslutade i enlighetmed regeringens förslag (FiU 1986/87:30, rskr. 1986/87:363). Somframgått av det föregående fastställer regeringen veckotimpris förbas- och förstärkningsresurser m.m. I budgetpropositionen anförs nu attkostnaderna statliga avtal (RÄLS 1988) översteg den av regeringenfastställda utgiftsramen . För del innebär det ett behov avindragning av statliga medel om 167 milj.kr. per budgetår i långsiktig effekt.Den metodik som förordas för att åstadkomma detta är att veckotimpriserna igrundskolan minskas med I %. Förskottsutbetalningarna dll kommunerna föreslåsdärför minskade. Kommunerna anses också böra få möjlighet att minskaverksamheten i , dock inte när det gäller timplanebundenundervisning och insatser för elever med särskilt behov av stöd och hjälp(hemställan 1, 2 och 3 i propositionen). Till Bidrag till driften avgrundskolor m.m. begärs i proposition 1988/89:100 för /90 ettförslagsanslag på 17 . Avslagpå propositionen i denna del yrkas i sex motioner av fem partier, nämligen1988/89:Ub239 (vpk) yrkande 4,1988/89:Ub276 (c) yrkandena 8, 9och 10,1988/89:Ub308(s), 1988/89:Ub801 (c)yrkande3,1988/89:Ub817 (fp) yrkande 22 delvis och1988/89:Ub824 (mp) yrkande 3. Veckotimpriset anses böra vara oförändrat ochanslaget tillföras 167 milj.kr. för nästa budgetär. Utskottetfinner att föreslagen typ av utgiftsram inte är lämplig på grundskolansområde. Utskottet dllstyrker därför motionerna 1988/89:Ub239 (vpk) yrkande4,1988/89:Ub276(c)yrkandena8,9och 10, 1988/89:Ub308 (s), l988/89:Ub801 (c)yrkande 3, 1988/89:Ub817 (fp) yrkande 22 delvis och 1988/89 :Ub824 (mp) yrkande3 och föreslår att avslår samtliga tre förslag i propositionen somrör sänkt veckotimpris m.m. och under anslaget Bidrag till driften avgrundskolor m.m. anvisar 167 milj.kr. utöver regeringens förslag för att täckakostnaderna för ett återställt veckotimpris. Isammanhanget avstyrker utskottet utskottet motion 1988/89:Ub293 (s) om informationsåtgärder i skolorna om innehållet i budgetpropositionen. Utskottet utgår från att informationen i skolorna är allsidig. För redovisningsåret1988/89 beräknas kostnaden för basresurser dll 7 133 1988/89:UbU13 milj.kr. och för förstärkningsresursen till 2 961 milj. kr., varav den undervisningsbundnadelen uppgår till 2 523,5 milj. kr. Utskottethar i tidigare sammanhang (bet. 1988/89:UbUll ochbet. 1988/ 89:UbU12) avstyrktett antal besparingsförslag i modon l988/89:Ub834 (m) av innebörd att anslagenLänsskolnämnderna, Stöd för utveckling av skolväsendet och Särskilda insatserpä skolområdet (yrkandena 6,8 och 13, samtliga delvis) skall minskas medsammanlagt 324,7 milj. kr. Under förevarande anslag avstyrker utskottet nusamma motionärers förslag om att medel skall överföras till denundervisningsbundna delen av förstärknings-resursen dels från den ickeundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen (300 milj. kr., yrkande16), dels från utvecklingsarbetet rörande den icke timplanebundna delen avskoldagen (25 milj.kr., yrkande 15 delvis), dels från kulturverksamheten igrundskolan (16 milj. kr., yrkande 17 delvis), dels från lokaltutvecklingsarbete på mellanstadiet och högstadiet (32 milj. kr., yrkande 18delvis). Det bör i sammanhanget upplysas om att det enligt 24 a §statsbidragsförordningen för redan är möjligt att använda en delav den icke undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen tillundervisningsändamål. Denna icke undervisningsbundna resurs uppgår till437,5 milj. kr. Även yrkandena 19 och 20 i samma motion om en minskadomfattning av hemspråksundervisningen (motsvarande 40 milj. och yrkande 22om en uppräkning av anslaget med 324,7 milj. kr. Resultatet avmotionärernas förslag innebär jämfört med regeringens förslag en minskning med40 milj. kr. av de samlade resurserna under dessa fyra skolanslag(Länsskolnämnderna, Stöd för utveckling av skolväsendet. Särskilda insatser påskolområdet. Bidrag till driften av grundskolor m.m.). Som framgått av detföregående har utskottet nu föreslagit en uppräkning av den av regeringenföreslagna medelsanvisningen för med 167 milj. kr. Avstatsfinansiella skäl avstyrker utskottet motion 1988/89:Ub817 (fp) yrkande 22delvis om ytterligare 170 milj. kr. för att förbättra undervisningssituationeni skolan. Som utskottet anfört i det föregående bör även yrkande 23 delvis isamma motion om ytterligare 30 milj. kr. Likaså bör avslå yrkande 35 delvis i motionen som rörborttagande av 25 milj. kr. till utveckling av samlad skoldag. Avstatsfinansiella skäl avstyrker utskottet även motionerna 1988/ 89:Ub215 (c), 1988/89:Ub276 (c) yrkande 5, l988/89:Ub801 (c) yrkandena I och 2, enligt vilka behöver tillföras 300 milj. kr. från statens sida för att staten skall täcka ungefär hälften av huvudmännens totala kost nader för . På samma grund avstyrks motionerna 1988/ 89:Ub276 (c) yrkande 4 och 1988/89:Ub239 (vpk) yrkande 3, i vilka begärs att statsbidraget till studie- och yrkesorientering skall utgå med samma veckotimpris som gäller för den undervisningsbundna delen av förstärk ningsresursen (-1- 17 milj. Slutligen avstyrks motionerna 1988/ 89:Ub239 (vpk) yrkande 2, 1988/89:Ub276 (c) yrkande 13, 1988/89:Ub326 (c) och 1988/89:Ub824 (mp) yrkande 29 om särskilda medel till utveckling av skolväsendet i glesbygd. När det gäller frågan om skolor i glesbygd vill 22 utskotteterinra om att praxis får anses vara mycket generös när det gäller 1988/89:UbU13 det minsta antalet elever för en skolenhet och att det i glesbygdofta räcker med något eller några tiotal elever pä Jäg- och mellanstadierna.Riksdagen har vidare vid 1987/fattat beslut om nya principerför inrättandet av små högstadieskolor (UbU 1987/88:14, rskr. 1987/88:304). bör anvisa 17 . för nästa budgetårunder anslaget Bidrag till driften av grundskolor m.m. Skolans utveckling och styrning I två motioner hävdas att inriktningen av skolansarbetebör definieras och preciseras på ett konkretare sätt än i gällandeläroplan för att man skall kunna nå en bättre måluppfyllelse. Enligt motionl988/89:Ub806 (m) skall kunskapsmålet vara det överordnade målet. bördärför hos regeringen begära en översyn av läroplanen för i syfteatt få en ökad precisering av mål för och inriktning av arbetet i skolan.Undervisningen i skolan bör vara koncentrerad pä det centrala i de olikaämnena, och annat stoff bör i största möjliga utsträckning föras bort. Skolanshuvuduppgift bör således göras tydlig och likaledes vara möjlig att genomföra.Varje ämne på timplanen bör ha en egen kursplan. I motionen begärs ocksåriktlinjer för skolans fostrande uppgift. Enligt motionärerna behövs mer avföräldrasamtal samt undervisning i etik i skolan. Skolan bör vidare förmedlaett förhållningssätt som bygger på respekt för värt samhälles etiska värderingar(yrkandena 1, 2,4 och 6). I modon l988/89:Ub817 (fp) yrkandena 2 och 3 ansesatt ingen i bör påbörja nya moment i en ny årskurs, om han ellerhon inte skaffat sig erforderliga kunskaper i tidigare moment. Detbör finnas grundkurser, fördjupningskurser m.m. i timplanens ämnen. Vidareföreslås att det skall utarbetas förslag till en grundskoleexamen, innebärandegodkända grundkunskaper i bl.a. svenska och matematik. Den som föreskolpliktens utgång haft svårigheter att skaffa sig dessa kunskaper bör före 18års ålder ha rätt till kompletterande undervisning i ellerkommunal vuxenutbildning. Tre motioner behandlar frågor om ökat inflytande ochmedansvar i skolan för elever och föräldrar 1 motionerna 1988/89 :Ub817 (fp)yrkande 19 och 1988/89:Ub298 (fp) yrkandena 2 och 3 anförs att betydligt fierabeslut än bör fattas av de kategorier som närmast är berörda av skolansverksamhet, dvs. av elever, skolans personal och elevernas föräldrar. För attdetta skall kunna ske bör ett beslutsorgan ett skolråd inrättas på denenskilda skolan. ansvarsområde och beslutsrätt får, menar motionärerna,avgöras av skolstyrelsen. Även i motion 1988/89:Ub824 (mp) yrkande 1 föreslåsatt beslutsfattandet skall ske på den enskilda skolan. Enligt motionärerna skallvarje skola ha en styrelse med lika många representanter för skolpersonal somför elever och föräldrar. Styrelsen skall ha ett ekonomiskt ansvar och fattabeslut om skolans verksamhet. Allt arbete inom skolan skall ses som ettgemensamt ansvar. Det skall organiseras så att varje elev efter hand får insiktom skolans hela verksamhet och under ledning av personal får arbetsuppgifteroch växande ansvar. Frågor omutvärdering av skolan tas upp i motion 1988/89:Ub806 (m) 23 Motionärerna hävdar att den verkliga makten när det gäller 1988/89:UbU13skolans utveckling skapas genom den överblick och möjlighet dll initiativsom till stora delar ligger hos SÖ. SÖ svarar för utveckling av läroplaner,prioriteringar när det gäller personalfortbildning, anslagsframställningarm.m. Det är enligt motionärernas mening inte lämpligt att den centralamyndighet, som har ansvar för att organisera verksamheten, ocksä ansvarar föratt redovisa de övergripande resultaten. Utvärdering av skolans inre arbete den pedagogiska utvärderingen bör skötas av en fristående instans. Somförebild för ett sådant organ kan enligt motionärerna tjäna den utvärdering iform av särskilda skolinspektioner som förekommer i . Enskolinspektion i innebär en genomgripande granskning av alltvid en skola. Inspektörerna rapporterar sina iakttagelser direkt till ansvarigminister. Rapporten har formen av en offendig handling. Inspektörerna svarardärutöver för viss rådgivning. görs också tematiska inspektioner påflera skolor. Den offentliga inspektionsrapporten blir således ett redskap förvägledning både i andra skolor och inom den regionala och centralaadministrationen. Motionärerna anser att en utredning bör tillsättas meduppgift att skyndsamt lägga fram förslag om ett system för en sådan utvärderingav den svenska skolan. I ett antal motioner tas upp frågor om en ökad valfrihet iskolan. Enligt motion I988/89:Ub806 (m) yrkande 13 bör eleverna på grundskolanshögstadium ha större möjlighet att välja inriktning efter anlag och intresse.Enligt motion 1988/89 :Ub817 (fp) yrkande 10 bör fördjupningskurs av ämne påtimplanen kunna läsas inom ramen för tillvalstiden. Det är enligt modon1988/89:Ub817 (fp) yrkande 4 vikdgt att skolor får möjlighet aU skapa ensärskild ämnesprofil. Detta kan sdmulera det pedagogiska förnyelsearbetet inomungdomsskolan. Enligt motionerna 1988/89:Ub806 (m) yrkande 8 och 1988/89:Ub817(fp) yrkande 5 bör det fria valets princip i fråga om skola i ökad utsträckninggälla inom det allmänna skolväsendet. Fristående skolor kan därjämte främjamångfalden i utbildningsutbudet inom en kommun. Föredragande statsrådet anmälde i proposition 1988/89:4att uppdelningen i allmän kurs och särkild kurs i engelska och matematik tillsvidare skall vara kvar. Ett fortsatt utvecklingsarbete bör dock bedrivas medolika grupperingar av eleverna i matematik och engelska. I motion 1988/89:Ub332 (vpk) yrkande 9 föreslås att skall besluta att avskaffadessa alternadvkurser, medan det i motion l988/89:Ub8l7 (fp) yrkande 11 ansesatt dessa kurser behövs. Enligt motion 1988/89:Ub8l7(fp)yrkande21 bör eleverna fåmedverka i skolans skyddsverksamhet. Slutligen framhålls i motion 1988/89:Ub806 (m) yrkande 7att boken bör vara ett centralt läromedel i skolarbetet och att elevernasmöjligheter att tillägna sig kunskaper och en god studieteknik är mycketberoende av att de har tillgäng till egna läromedel. Motionärerna anser attalla elever skall få centrala läromedel i form av böcker i varje ämne. Samtliga nu redovisade motioner i detta avsnitt om skolansutveckling och styrning väcktes under allmänna motionstiden . De över ensstämmer helt med motioner som väcktes och som utskottet 24 behandladei sitt justerade betänkande 1988/89:UbU7 1988/89:UbU13 omskolans utveckling och styrning. har sedermera fattat beslut iärendet (rskr. 1988/89:95). Utskottet avstyrker motionerna1988/89:Ub298 yrkandena 2 och 3, 1988/89:Ub332 yrkande 9,1988/ 89:Ub806yrkandena 1, 2, 4, 6, 7, 8, 13 och 15, 1988/89:Ub817 yrkandena 2, 3, 4, 5, 10,11, 19 och 21 samt 1988/89:Ub824 yrkande 1 med hänvisning dll vad utskottetanfört i de olika ärendena i betänkandet 1988/89:UbU7 om skolans utveckling ochstyrning under rubrikerna Ansvarsfördelning och styrning på skolområdet (s.1416), Elevers och föräldrar inflytande i skolan (s. 34), En bättre utvärdering(s. 3637), En ökad valfrihet (s. 3840), Alternativkurser i engelska ochmatematik pä högstadium (s. 44) och Tillgången på läromedel (s.51). 1. beträffandefortbildning av lärare i att riksdagenmed avslag på motionerna I988/89:Ub240 yrkande 2 delvis, 1988/89:Ub276 yrkande1 delvis, 1988/89:Ub330 yrkande 1, 1988/89:Ub806 yrkande 37, 1988/89:Ub808yrkande 3, 1988/ 89:Ub817 yrkande 28 och 1988/89:Ub834 yrkande 21 utan erinranlägger proposition 1988/89:100 till handlingarna, 2. beträffande undervisningen i naturorienterandeämnen i grund skolan m.m. attriksdagen avslår motion 1988/89:Ub240 yrkandena 2 delvis och 3, 3. beträffande särskilt bidrag för fortbildning avlärare i grundsko lan attriksdagen med avslag på motionerna 1988/89:Ub276 yrkande 1 delvis,1988/89:Ub299 yrkande 2, l988/89:Ub330 yrkande 2 och 1988/89:Ub817 yrkande 23,delvis, godkänner vad som förordats i proposidon 1988/89:100, 4. beträffande underlaget för statligtreglerad tjänst som lärare att godkänner vad som i proposition1988/89:100 har förordats om att även verksamhet som inte ärstatsbidragsberättigad skall få inräknas i en statligt reglerad tjänst somlärare, 5. beträffande statligt regleradelärartjänster m.m. attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub249, 1988/89:Ub282, l988/89:Ub299 yrkande1 och 1988/89:Ub80l yrkande 4, 6. beträffande en ökad grundbemanning i skolorna iform av fasta tjänster för lärarvikarier attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub299 yrkande 3 och 1988/ 89:Ub817 yrkande22 delvis, 7. beträffandebasresursmedeltalet på mellanstadiet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub276 yrkande 7 och 1988/ 89:Ub801 yrkande5 delvis, 8. beträffandeförstärkningsresursens användning 25 attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub276 yrkande 6 delvis, 1988/89:UbU131988/89:Ub801 yrkande 15 delvis och 1988/89:Ub817 yrkande 14, 9. beträffande ett nytt statsbidragssystem för grundskolanoch god kända frislående skolor attriksdagen avslår motionema I988/89:Ub204 delvis, I988/89:Ub206 yrkande2,1988/89:Ub241,1988/89:Ub255,1988/89:Ub276yrkandena 6 delvis och 12,1988/89:Ub298 yrkande 4, 1988/89:Ub313 yrkande 2, 1988/89:Ub332 yrkande 5,1988/89:Ub339, 1988/89:Ub615 yrkande 2, I988/89:Ub80I yrkande 5 delvis,1988/89:Ub8I7 yrkandena 6, 7 delvis och 8,1988/89:Ub820 delvis, 1988/89 :Ub824yrkandena 2 och 12,1988/ 89:Ub827 yrkande 3 samt l988/89:Ub834 yrkandena 1, 2och 3, 10. beträffande beslutsinstans när det gällerstatsbidrag till friståen de skola m.m. attriksdagen avslår motion 1988/89:Ub206 yrkandena 1, 3 och 4, 11. beträffande uttalande omstatsbidrag till vissa skolor att avslår modon 1988/89:Ub279, 12. beträffande specialmotiveringentill skollagen (1985:1100) 9 kap. attriksdagen avslår motion 1988/89:Ub231, 13. beträffande bidrag till verksamhet med praktiskarbetslivsorien tering i glesbygd attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1988/ 89:100, 14. beträffande en utvärdering av den praktiskaarbetslivsoriente ringen attriksdagen avslår motionerna I988/89:Ub276 yrkande II och 1988/89:Ub284, 15. beträffande inriktningen av utvecklingsverksamhetenmed kultur i skolan attriksdagen med avslag på motionerna 1988/89:Ub218 och 1988/ 89:Ub834 yrkande 17delvis utan erinran lägger proposition 1988/ 89:100 dll handlingarna, 16. beträffande disposition av viss del av bidragettill utveckling av samlad skoldag attriksdagen med avslag på motionerna l988/89:Ub817 yrkande 35 delvis och1988/89:Ub834 yrkande 15, delvis, godkänner vad som förordats i proposition1988/89:100, 17. beträffande bidrag till lokalt utvecklingsarbete påmellanstadiet och högstadiet attriksdagen med avslag pä motion 1988/89:Ub834 yrkande 18, delvis, godkänner vadsom har förordats i proposition 1988/89:100, 18. beträffandeanslagsbeloppet m.m. attriksdagen med bifall dll modonerna l988/89:Ub239 yrkande 4, 1988/89:Ub276 yrkandena 8, 9 och 10, 1988/89:Ub308 samt 1988/ 89:Ub824 yrkande 3, med anledning av motion 1988/89:Ub817 yr kande 22 delvis samt med avslag på proposition 1988/89:100 och modonerna 1988/89:Ub215, l988/89:Ub239 yrkandena 2 och 3, l988/89:Ub276 yrkandena 4, 5 och 13, I988/89:Ub293, 1988/ 26 89:Ub326,1988/89:Ub801 yrkandena 1, 2 och 3, 1988/89:Ub817 yr- 1988/89:UbU13kandena 23 och 35, båda delvis, 1988/89:Ub824 yrkande 29 och 1988/89:Ub834yrkandena 6, 8, 13,15,16,17 och 18, samdiga delvis, samt 19, 20 och 22 tillBidrag till driften av grundskolor m.m. för /90 anvisar ettförslagsanslag av 17 , 19. beträffande skolans utveckling och styrning attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub298 yrkandena 2 och 3, I988/89:Ub332yrkande 9, 1988/89:Ub806 yrkandena 1,2,4, 6, 7, 8, 13 och 15,1988/89:Ub817yrkandena 2, 3, 4, 5, 10,11, 19 och 21 samt 1988/89:Ub824 yrkande 1. Närvarande: (), (), HelgeHagberg (s), (), (), (),(), (), (), BirgerHagård (m), (), (), (), EwaHedkvist (), (), () och YlvaJohansson (vpk). Fortbildning av lärare i (mom. 1) (), (), GöranAllmér (m), (m) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "Den allmänna" och på s. 11 slutar med "tillhandlingarna" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det är viktigt att lärarnas kunskaperhålls på en hög nivå. Fortbildning och annan utbildning för ökad kunskap hos lärarna är därför viktiga inslag i skolans personalutveckling. Det är en betydande risk att fortbildningsresurserna nu låses till en utbildning som saknar tillräcklig substans och som inte får det innehåll som stödjer en god kunskapsutveck ling. Utskottet har uppfattningen att den nu aktuella fortbildningen av lärare i första hand skall avse ämnesfördjupning. Goda kun skaper i ämnet ger läraren en trygghet i undervisningen som i sin tur leder till att den blir intressant för eleverna. Det är vidare viktigt attjämställdhets frägorna beaktas i framför allt fortbildningen av lärare i de naturoriente rande ämnena. Utskottet anser att utbildningens kvalitet i skolan endast kan garanteras genom tillgång till väl utbildade lärare. Vad utskottet anfört 27 om fortbildning avgrundskolans lärare bör som sin mening ge 1988/89:UbU13regeringen till känna.