bet · GC01KU28 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 KU28 Ibetänkandet behandlas ett antal under de allmänna motionstiderna 1988 och 1989väckta motioner om datafrågor. Motionsyrkandena har avstyrkts eller ansettsbesvarade med vad utskottet anfört, i flera fall med hänvisning till denberedning som pågår i av förslag som data- ochoffentlighetskommittén har lagt fram. Till betänkandet har fogats 13reservationer och 1 särskilt yttrande. 1987/88:K403av m.fl. (fp) vari yrkas 1. atf hos regeringenbegär förslag om plan för uppdelning och decentralisering av stafiigadataregister, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om regisferbesked, 3. aft som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om offentlighet och sekretess, 8. aft som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om atf förslag nu inteskall läggas om myndigheters försäljning av personuppgifter, 9. aft beslutar lägganed den kommersiella delen av , 1987/88:K412av m.fl. (c) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförtsom a) samköming av dataregister, b) personnummeranvändning och c) försäljningav offentliga uppgifter ur samhällets register, 3.att beslutar aft datalagen 8 § första stycket skall ha följandelydelse: Förekommer anledning till misstanke att en personuppgift som ingår iett personregister är oriktig eller missvisande, skall den registeransvarigeutan dröjsmål företa skälig utredning. En oriktig eller missvisande uppgiftskall rätfas, ändras eller uteslutas. 1987/88:K422av () vari yrkas att hos regeringen hemställer omförslag till ändring i datalagen vad gäller strafföreläggande för missbruk av10 § i datalagen. 1Riksdagen 1988/89. 1987/88:K431av m.fl. (m) vari yrkas 1988/89:KU28 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avåtgärder beträffande myndigheters hantering av sékretessbelägd informafion, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om informationsrufinermellan och sjukvårdens olika enheter, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om översyn avmyndigheters tillämpning av sekretesslagstiftningen, 4. att riksdagenhos regeringen begär en redovisning av användning av kryptering i enlighet medvad i motionen anförts, 5. aft riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts om utgallringoch sekrefessbeläggning av uppgifter i register som inte nyttjas för myndighetsutövning, 6. aft riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om besvärsräffvid utlämnande av uppgift, 7. atf riksdagenhos regeringen begär tillsättande av en delegation i syfte aft föreslåminskning av uppgiftslämnandet i enlighet med vad i mofionen anförts, 8. aft riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring i datalagen (1973:289) beträffandesärskilda och synnerliga skäl för fillstånd i enlighet med vad i mofionenanförts, 9. atf riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om prövning avdatainspektionens beslut, 10. aft hos regeringen begär förslag tilländring i datalagen (1973:289) beträffande informafion och informerat samtycke inför samkör- ning av dataregister i enlighet med vad i mofionen anförts, 12. aft som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om försäljning av uppgifter frånstatliga dataregister, 13. aft som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av skydd förföretagshemlighefer. 1987/88:K803 av () vari yrkas atf riksdagenhos regeringen begär förslag till lag om krav på databaser kring beslut fattadeav riksdag, landsting och kommunfullmäkfige i enlighet med vad som anförts i mofionen. 1987/88:K804 av () vari yrkas aft riksdagenhos regeringen begär förslag om en bred försöksverksamhet med "folkefsdatakonfor" i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88:K809 av m.fl. (vpk) vari yrkas atfriksdagen hos regeringen begär initiativ till offenfiig databasservice ikommunerna. 1988/89:K222 av m.fl. (m) vari yrkas 15. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om skydd för den personliga integriteten. 1988/89:K408 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om en parlamentarisk utredning för beredning avsäkerhets- och sårbarhetsfrågorna i datasamhället. 2. atf riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i 1988/89:KU28 mofionenanförts om planer för decentralisering av datasystem, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översynav datalagen, begränsning av personnummeranvändningen och försäljningen avuppgifter ur offentliga register, m.m., 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförts omregisterlagar, registrering av personuppgifter inom sjukvård och socialtjänst, 5. aft riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om skyddför förefagsdafa. 1988/89:K419 av m.fl. (c) vari yrkas aftriksdagen hos regeringen begär aft det s.k. årskurs-9-regisfret avidenfifierasäven och framåt vid en eventuell fortsättning av registreringen. 1988/89:K430 av m.fl. (m) vari yrkas atfriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom säkerhet och sekretess inom dataområdet. Motiveringen återfinns i motion1988/89:Fi423. 1988/89:K434 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan ändring i hithörande lagaraft de synpunkter och förslag som framförts i motionen om den personligaintegriteten i samband med dataregister tillgodoses. 1988/89:K442 av m.fl. (m) vari yrkas 1. aft riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om en knytningav myndigheternas dataanvändning fill myndighetsutövningen, 2. aft riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförs ominformationsrutiner mellan och sjukvårdens olika enheter, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om översyn avmyndigheters fillämpning av sekretesslagstiftningen, 4. att riksdagenhos regeringen begär en redovisning av användning av kryptering i enlighet medvad i motionen anförs, 5. atf riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utgallringoch sekrefessbeläggning av uppgifter i register som inte nyttjas förmyndighetsutövning, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförs om besvärsrättvid utlämnande av uppgift, 7. aft riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som här anförs om behovet av en nyinfegritetslag, 8. att riksdagenhos regeringen begär tillsättande av en delegation i syfte att föreslåminskningar av uppgiftslämnandet i enlighet med vad i mofionen anförs, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om prövning avdatainspektionens beslut, 10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om en begränsning av personnummeranvändningen, 1* 1988/89. 11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen 1988/89:KU28 anförs om försäljning av uppgifter frånstatliga dataregister. 1988/89:K622 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär initiativ fill offentlig databasservice ikommunerna. 1988/89:K629 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en utredning tillsätts för införande avfolkdataterminal-system. 1988/89:L904 av m.fl. (m) vari yrkas atfriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförs ombehovet av skydd för företagshemlighefer. Data- och offentlighetskommittén (DOK) fick först iuppdrag att utreda användningen av personnummer. Enligt direktiven (dir.1984:27) skall kommittén kartlägga personnummeranvändningen och belysa fördelaroch nackdelar med bruket av personnummer. Den skall också granska omanvändningen kan medföra otillbörligt intrång i den enskildes personligaintegritet och föreslå lämpliga åtgärder för att avvärja eventuella hot mot denpersonliga integriteten. I tilläggsdirektiv (dir. 1984:48) fick kommittén i uppdragatt också utreda offentlighetsprincipens tillämpning på upptagningar förautomatisk databehandling. Enligt direktiven skall DOK undersöka hurtryckfrihetsförordningens bestämmelser om allmänna handlingar har fungerat närde fillämpas på ADB-upptagningar och föreslå de ändringar i bestämmelserna somkan vara befogade. Särskilt skall övervägas åtgärder för att stärkaoffentlighetsprincipen när det gäller atf ge medborgarna möjligheter tillkontroll och insyn i myndigheternas verksamhet. Kommittén skall också göraklart var gränsen bör gå mellan myndigheternas skyldighet att lämna utuppgifter i övrigt och i def sammanhanget överväga myndigheternas försäljningav uppgifter ur ADB-register. Kommitténs uppdrag omfattar även frågor om rättelse ochskadestånd när def gäller ADB-register och frågor om integritet och sekretessinom hälso-och sjukvården. Kommittén har redovisat sitt arbete i fem betänkanden.Samfliga har . Det första betänkandet (SOU 1986:24) innehåller kommitténsöverväganden om rättelse och skadestånd enligt datalagen och kommitténsgranskning av tillgängligheten av patientuppgifter i olika ADB-register inomhälso- och sjukvården. Det andra betänkandet (SOU 1986:46) innehåller enkartläggning av myndigheternas försäljning av personuppgifter från databaseraderegister och kommitténs överväganden i den frågan. Kommittén föreslår en lag ommyndigheternas försäljning av uppgifter om enskilda personer ur personregister.Betänkandet innehåller också ett förslag till utvidgad folkbokföringssekretess.Sådan sekretess skall enligt förslaget gälla även register som omfattar etturval av befolkningen. 1 def tredje betänkandet (Ds Ju 1987:8) finns förslag fillreglering av två 1988/89:KU28 grundlagsfrågor. Den första frågan gäller ettskydd för den personliga integriteten i samband med ADB-registrering ochinnebär att en garanti för ett sådant skydd skrivs in i den s.k. fri- ochrätfighetskafalogen i 2 kap. regeringsformen. Den andra frågan gäller en regleringi tryckfrihetsförordningen av rätfen att gallra allmänna handlingar. Det fjärde betänkandet (SOU 1987:31) innehåller enkartläggning av personregistreringen och användningen av personnummer isamhället och kommitténs överväganden i dessa frågor. I betänkandet läggerkommittén fram två alternativa förslag till reglering och begränsning avanvändningen av personnummer. Betänkandet innehåller vidare en diskussion omvad offentlighetsprincipens möjligheter till insyn i enskildas personliga ochekonomiska förhållanden betyder från integritetssynpunkt. Det innehåller ocksåförslag om vilka områden som är särskilt angelägna atf reglera i registerlagar. I det femte och sista betänkandet (SOU 1988:64) behandlarkommittén offentlighetsprincipen och informationsteknologin och föreslår någramindre ändringar och tillägg i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen. Ettav förslagen innebär atf omfattningen av offentlighetsinsynen preciseras i 2kap. 3§ tryckfrihetsförordningen fill aft avse de handlingar som myndighetenenkelt kan framställa genom datorutrustning och program som myndigheten självanvänder sig av. Behandlingen av DOK:s förslag m.m. Förslagen i det första betänkandet om rättelse ochskadestånd enligt datalagen har lett fill lagsfiftning (prop. 1986/87:116, KU1987/88:5, rskr. Ändringarna innebär aft den registeransvarige i ökadutsträckning är skyldig aft rätta felaktiga uppgifter i ett personregister. Denregisferansvari-ge är även skyldig att utse en eller flera kontaktpersoner somskall bistå de registrerade vid misstanke om aft en personuppgift är felaktig.Ändringarna innebär också en skyldighet vid dataintrång och annat brott somavses i datalagen för den som har begått brottet att betala skadestånd även förs.k. Förslaget om utvidgad folkbokföringssekrefess i def andrabetänkandet har lett till lagstiftning (prop. 1987/88:41, KU 22, rskr. 51).Folkbokföringssekretess gäller, i den utsträckning regeringen föreskriver def,även i myndighetsregister som endast omfattar en del av befolkningen. Förslagen i def tredje betänkandet om att den s.k. fri-och rätfighetskafalogen i 2 kap. regeringsformen skall innehålla en garantiför skydd av den personliga integriteten i samband med ADB-registrering harlett till lagstiftning (prop. 1987/88:57, KU 19, rskr. De fjärde och femte betänkandena liksom återstående frågori de övriga betänkandena bereds i . Def skall slufiigen nämnas aft inom förnärvarande övervägs frågan om en allmän översyn av datalagen. Utskottet 1988/89:KU28 I motion 1987/88:K431 av m.fl. (m) yrkande 2erinras om att DOK i sitt första betänkande påtalat att uppgiffslämningen tillsocialstyrelsens forsknings- och stafisfikregisfer från olika enheter inomsjukvårdens myndigheter inte är förenlig med sekretesslagen. Regeringen bördärför omgående ta initiafiv fill nya informationsrufiner. Detsamma anförs imotion 1988/89:K442 av m.fl. (m) yrkande 2. Regeringen bör enligt mofion 1987/88:K431 yrkande 3 tainitiativ fill en översyn av hur svenska myndigheter tillämparsekretesslagstiftningen. Det skulle leda till en bättre fillämpning och skullege statsmakterna en bättre bild av hur den sekretess fungerar som ibland är enförutsättning för inrättandet av vissa datasystem. Detsamma anförs i motion1988/89:K442 yrkande 3. Enligt mofion 1987/88:K431 yrkande 4 kan en säker ochtrovärdig kryptering vara ett sätt atf förhindra atf hemliga uppgifter tappasur olika dataregister. Regeringen bör därför lämna en redovisningöver hur kryptering kan användas i olika datasystem. Liknande synpunkter försfram i mofion 1988/89:K442 yrkande 4. Ett alternativ till kryptering kan enligt mofioni987/88:K431 yrkande 5 vara att myndigheterna gallrar ut känsliga uppgifter närde inte behövs för verksamhet som infe är myndighetsutövning. Som exempel angesutlånings-register vid biblioteken. Sådana register bör sekretessbeläggas ochgallras kontinuerligt. Detsamma anförs i mofion 1988/89:K442 yrkande 5. I motion 1987/88:K431 yrkande 6 pekar motionärerna på attbeslut om utlämnande av uppgifter fattas av myndigheterna utan möjlighet förden registrerade atf reagera. De anser därför atf det finns anledning aftöverväga regler om underrättelse fill den registrerade och en rätt för denneaft överklaga. Detsamma anförs i motion 1988/89:K442 yrkande 6. I sitt första betänkande har DOK behandlatpatientuppgifter i ADB-register och konstaterat att sekretesslagens regler tillskydd mot uppgiftslämnande i vissa fall har förbisetfs. Kommittén har därförföreslagit en ändring i sekretesslagen som innebär en åtstramning beträffandeutlämnande av-patientuppgifter för administrativa ändamål. I def sistabetänkandet uttalar DOK att en tydligare reglering av de frågor som har aftgöra med informationsutbyte mellan myndigheter, eventuellt med utnyttjande avsammankoppling av datanät, förtjänar ytterligare uppmärksamhet. Såväl förslagetom ändring i sekretesslagen som def sista betänkandet bereds iregeringskansliet. Enligt utskottet bör detta beredningsarbete avvaktas.Utskottet avstyrker därför mofionerna 1987/88:K431 yrkande 2 och 1988/89:K442yrkande 2. I proposition 1987/88:95 om datapolitik förstatsförvaltningen konstateras att regelsystemet kan vara svårt att tillämpavid de fåtal fillfällen myndigheterna har anledning att befatta sig därmed.Regeringen har därför givit statskontoret i uppdrag att eftersamråd med andra samordnande myndigheterutforma en vägledning för myndigheterna om den praktiska 1988/89:KU28tillämpningen av offentlighets- och sekretesslagstiftningen på ADB-området. Iuppdraget ingår också att överväga om det vid sidan av allmänna råd även behövsföreskrifter för myndigheternas säkerhetsarbete inom dataområdet och, om ettsådant behov anses föreligga, föreslå regeringen de åtgärder som är påkallade.Utskottet finner att de nu redovisade åtgärderna får anses tillgodoseönskemålen i motionerna 1987/88:K431 yrkande 3 och 1988/89:K442 yrkande 3.Någon åtgärd från riksdageris sida får således inte anses påkallad. Utskottetavstyrker därför motionsyrkandena. Vid riksdagsbehandlingen av proposition 1987/88:95 omdatapolitik för statsförvaltningen uttalades aft man utgick från att krypteringbeaktades inom ramen för arbetet med att främja och samordna säkerheten och atfdet i proposifionen angavs aft möjligheterna fill kryptering borde prövas (FöU1987/88:2y, FiU 1987/88:25). Utskottet har ingen anledning aft nu göra någonannan bedömning och avstyrker därför motionerna 1987/88:K431 yrkande 4 och1988/89:K442 yrkande 4. Frågan om skyddet för den personliga integriteten isamband med bibliotekens uflåningsverksamhef är föremal förutskottets överväganden vid behandlingen av proposifion 1988/89:67 omsekretessfrågor inom undervisningsväsendet m.m. Frågan kommer att avgörasunder innevarande . Med det anförda får motionerna 1987/88:K431 yrkande5 och 1988/89:K442 yrkande 5 anses besvarade. Utskottet har tidigare uttalat atf frågan om utvidgad rättatf överklaga beslut om att lämna ut uppgifter borde bedömas i samband med enframfida översyn av sekretesslagen (KU 1987/88:5). Utskottet, som hänvisar tilldetta uttalande, avstyrker motionerna 1987/88:K431 yrkande 6 och 1988/89:K442yrkande 6. Enligt motion 1988/89:K408 av m.fl. (c)yrkande 1 har regeringen misskött sårbarhefsfrågorna inom dataområdet.Mofionärerna kräver att regeringen tar krafttag för att minska sårbarheten ochhöja säkerheten i databehandlingen. Parlamentariker och intressenter inomnäringsliv och servicesektorn måste vara med och påverka de förslag som tasfram. Motion 1988/89:K430 av m.fl. (m) berör också frågan omorganisafionen av säkerhetsarbetet på dataområdet. Motionärerna konstaterar aftdef finns ett antal myndigheter med olika former av samordningsansvar inomADB-säkerhefsområdet. De anser aft en kompetenssamling utan svårighet börkunna göras till ett fåtal organ. Statskontorets samordningsansvar börbegränsas till den civila statsförvaltningen exkl. affärsverken. Eventuellt bördet bara finnas eft samordningsorgan som bör vara skilt från statskontoret. 1988/89. utskottets bedömning 1988/89: KU28 Iriksdagens beslut om datapolitik för statsförvaltningen preciserasansvarsfördelningen beträffande organisationen av säkerhetsarbetet påADB-området (prop. 1987/88:95 delvis, 1987/88:100 bil. 2, FiU 25, rskr. 293).Statskontoret skall ha kvar sina uppgifter inom säkerhetsområdet. Det innebäratf statskontoret skall ha ett samordningsansvar för ADB-säkerheten i fredinom den civila statsförvaltningen inkl. affärsverken, atf statskontoret skallge de enskilda myndigheterna stöd och råd för aft underlätta arbetet medsäkerhefshöjande åtgärder samt aft statskontoret skall utgå från de krav påADB-säkerhet i kris och krig som kommer fram i det arbete som bedrivs avöverstyrelsen för civil beredskap. Vid behandlingen av ärendet i riksdagenförekom ett motionsyrkande om att statskontorets samordningsansvar iörsårbarhetsfrågor skulle inskränkas till den civila statsförvaltningen medundantag av affärsverken. Yrkandet avstyrktes med motiveringen attstatskontorets samordningsansvar även borde omfatta affärsverken (FiU1987/88:25). Utskottet saknar anledning aft frångå den bedömningen ochavstyrker därför mofion 1988/89:K430. Densärskilda samrädsgruppen för samhällets sårbarhet inom dataområdet inomregeringskansliet skall ha fill huvuduppgift att identifiera och konkretiserasådana säkerhetsproblem på samhällsnivå som annars inte blir tillräckligtuppmärksammade. Vid behandlingen i av ärendet om datapolifikenförekom eft motionsyrkande om att sårbarhetsfrågornas och datafrågornashandläggning skulle få en förstärkt parlamentarisk förankring. Yrkandetavstyrktes med hänvisning till det parlamentariska inslaget i den referensgruppför datafrågor som är knuten till statsrådsgruppen för datafrågor (FiU1987/88:25). Utskottetsaknar anledning aft frångå den bedömning som gjordes vid den tidigareriksdagsbehandlingen och avstyrker därför mofion 1988/89:K408 yrkande 1. Imotion 1987/88:K431 av m.fl. (m) yrkande 13 anförs attinfegrifefsdebaften huvudsakligen har rört enskilda. Motionärerna anseremellerfid att även företagens situafion bör uppmärksammas och begär därför enutredning om behovet av integritetsskyddsåtgärder för företagen. Detsammaanförs i motion 1988/89:L904 av m.fl. (m). Även motion1988/89:K408 av m.fl. (c) yrkande 5 far upp behovet av skydd förföretagens data. Enligt mofionärerna bör skyddet för otillbörligt intrång grundaspå lagstiftning om dataintrång och sekretess. Ibetänkandet KU 1987/88:5 avstyrkte utskottet ett yrkande av motsvarandeinnebörd med hänvisning främst fill att företagens behov av skydd tillgodosesgenom bestämmelser i , sekretesslagstiftningen ochspeciallag-sfiftning, t.ex. lagen om illojal konkurrens. Utskottet vill isammanhanget erinra om den under innevarande behandlade proposifionen 1987/88:155 om skydd förföretagshemligheter (se 1988/89:LU30 och 1988/ 1988/89:KU28 89:KU2y). Medhänvisning fill det anförda avstyrks motionerna 1987/ 88:K431 yrkande 13,1988/89:L904 och 1988/89:K408 yrkande 5. Tillstånd för inrättande av personregister Enligtdatalagen krävs datainspektionens tillstånd för inrättande av vissapersonregister. För tillstånd fordras i vissa fall särskilda skäl och i andrafall synnerliga skäl. Enligt motion 1987/88:K431 av m.fl. (m)yrkande 8 bör särskilda och synnerliga skäl definieras bättre. Härigenom uppnåsbättre ändamålsstyrning när det gäller användningen av insamlade , uppgifteroch ökad klarhet i lagen. Samma synpunkter anförs i mofion 1988/89:K442 avAnders m.fl. (m), dock utan att något yrkande framställs. Isitt fjärde betänkande behandlar DOK frågan om tillståndsgivningen kan görasmer restriktiv. Enligt kommittén måste frågan om hur långt man vill gå när detgäller att skydda den enskildes integritet genom att vara restriktiv med atttillåta ny eller utökad personregistrering alltid avgöras vid en politiskbedömning. Kommittén finner aft en lagstiftning som mer detaljerat än nubestämmer registerändamål, registerinnehåll, regler för utlämnande avuppgifter, vilka föreskrifter som skall finnas i olika register etc. lätt kanbli otidsenlig på grund av den snabba samhälls- och teknikutvecklingen. Detskulle enligt kommittén säkert bli nödvändigt med ständiga justeringar i ensådan detaljerad lag. Kommittén förordar emellertid mycket stor restriktivitetvid varje tillfälle när frågan om att inrätta eller utvidga ett personregisterblir aktuell. Frågan om tillståndsgivningen bereds nu i regeringskansliet.Enligt utskottet bör detta beredningsarbete avvaktas. Ufskottet avstyrkerdärför mofion 1987/88:K431 yrkande 8. Imofion 1987/88:K431 av m.fl. (m) yrkande 9 uttalas att prövningenav datainspektionens beslut bör ske strikt enligt datalagen och utan politiskaavvägningar. Besluten bör därför överklagas hos regeringsrätten och inte hosregeringen. Detsamma framförs i motion 1988/89:K442 av m.fl. (m)yrkande 9. Utskottethar tidigare , senast i betänkande KU 1987/88:5, uttalatatt det ofta finns eft betydande polifiskt inslag i den bedömning som måstegöras vid en överprövning av datainspektionens beslut och att det därför ärmotiverat att behålla regeringen som instans för överklagande. I sitt fjärdebetänkande förklarar DOK att den nuvarande överklagandeordningen bör bestå motbakgrund av att kommittén infe vill göra datalagens regler mer preciserade.Utskottet, som hänvisar till dessa uttalanden, avstyrker motionerna1987/88:K431 yrkande 9 och 1988/89:K442 yrkande 9. Begränsningav uppgiftslämnandet, personnummer m.m. 1988/89:KU28 I motion 1987/88:K431 av m.fl. (m) yrkande 7uttalas att myndigheternas rätt atf samla in, registrera, lagra ochvidarebefordra personuppgifter måste begränsas. En delegation bör därförtillsättas och få till uppgift att föreslå minskningar i medborgarnasuppgiffsskyldigheter. Samma synpunkter förs fram i motion 1988/89:K442 avAnders m.fl. (m) yrkande 8.