bet · GC01JuU3 · 1988-12-31 00:00:00 — Förbättrad kontroll av legitimationshandlingar 1988/89 JuU3 Idetta betänkande behandlar utskottet en motion om bättre kontroll avlegitimationshandlingar. Utskottet avstyrker- med visst uttalande - bifall tillmotionen. Imotion 1987/88:Ju809 av m.fl. (s) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts ombehovet och möjligheten att förbättra säkerheten i samband med användande avolika legitimationshandlingar. Imofionen hänvisas till att antalet bankbedrägerier ökat ioroväckande omfattning och att falska legitimationshandlingar, bl.a. körkort,därvid kommit till användning. Motionärerna kräver åtgärder av banker ochmyndigheter för att få stopp på bedrägerierna. En sådan åtgärd skulle kunnavara att samtliga körkort kodas. Härigenom skulle, enligt motionärerna, stulnakörkort effektivt kunna spärras och möjligheten att använda falska körkort somlegifimafion elimineras. Mofionärerna anser det också sannolikt att kodmärkningskulle kunna införas på andra legitimationshandlingar. Frågorom körkortets utformning har behandlats bl.a. i propositionen om inrättande avstatens trafiksäkerhetsverk (prop. 1967:55, SU 89,3LU 31) och i propositionenom körkort och körkortsregistrering (prop. 1971:65, ), som byggde påkörkortsutredningens betänkande (SOU 1970:26) med samma namn. Fråganaktualiserades ånyo , då motionsvägen (TU 1974:21). Sammanfattningsviskan nämnas att det i dessa sammanhang bl.a. understrukits vikten av att det nyakörkortet fick ett gott förfalskningsskydd. Utskottethar tidigare berört frågan om förfalskningsskyddet för körkort i betänkandetJuU 1986/87:23 s. 20 f. I det ärendet uttalades från trafiksäkerhetsverketssida att körkortet har ett mycket gott förfalskningsskydd, Enreglering i lag av legitimationshandlingars utformning m.m. saknas. Fråganbehandlades i betänkandet (DS Fi 1975:7) Förslag till lag omidentitetskonfroll vid inlösen av check, men betänkandet har inte lett tilllagstiftning. 1Riksdagen 1988/89. Bakgrund ., . Nya regler för bl.a. körkortets utformning ochgiltighetstid trädde i kraft . I det utredningsarbete sömföregick de nya bestämmelserna lades stor vikt vid förfalskningsskyddeteftersom avsikten var att körkortet även skulle kunna tjäna somlegitimationshandling. Ett led i stärkandet av förfalskningsskyddet var attkörkortets giltighetstid begränsades till . infördes ettcentralt körkortsregister och beslutades att körkort skulle framställas med enmetod som användes av och som statens provningsanstalt funnittillgodose de krav på förfalskningsskydd som rimligen kunde ställas.Framställningsmetoden hade också accepterats för tillverkning av bl.a.bankernas legitimationskort. började en ny, förbättrad tillverkningsmetod attanvändas. Samtliga nu giltiga körkort har tillverkats enligt denna metod. Körkort som tillverkats efter ärförsedda med en optiskt läsbar streckkod, som innehåller uppgift om bl.a.personnummer. har anslutit sig tilM968 års vägtrafikkonvention(European Rules Concerning Road Traffic, Signs and Signals). I konventionenregleras frågor om bl.a. körkortets utseende. För svenskt vidkommande återfinnsdessa regler i körkortsförordningen (1977:722). SIS - i - är centralorganför standar diseringsverksamheten i . SIS fastställer och publicerar svensk standard som är enfrivillig överenskommelse mellan de intresserade parterna, t.ex. tillverkare,användare, myndigheter och organisationer inom ett visst område. SIS är en förening med stadgar fastställda av regeringensom också utser ordförande. Medlemmarna är organisationer som är intresseradeav standardiseringsverksamheten. SIS är medlem i den internationellastandardiseringsorganisationen och det europeiska standardiseringsorganetCEN. SIS har utarbetat en svensk standard för identitetskort ikontokortsformat. Standarden började gälla . I arbetet med standardendeltog bl.a. representanter för bankerna, handeln, industrin, polisen ochstatskontoret. Tillstånd att utfärda SIS-märktå identitetskort ges av SIScertifieringskom-mitté, och den tekniska säkerhetskontrollen av kort som skallSIS-märkas görs av statens kriminaltekniska laboratorium. En förutsättning förSIS-märkning är att kortet är tekniskt säkert och att ansvarskedjan mellantillverkare,utfärdareochanvändareärobruten: Säkerhetskraven anges i den svenskastandarden. På baksidan av det SIS-mäfktä körtet finns det möjlighetatt lägga in maskinellt läsbara data i magnetkod eller streckkod. Utskottet har inhämtat remissyttranden över. motionen frånrikspolisstyrel sen, statens kriminaltekniska laboratorium, brottsförebyggande rådet, tra fiksäkerhetsverket. i , Svenska bank- ... föreningen och . Remissinstanserna är överens om vikten avförfalskningssäkra legitima-; tionshandlingar och delar mofionärernas uppfattning att säkerheten behöver , förbättrasi olika hänseenden; Flera av dem understryker dock att missbruk kan förhindras endast om kontrollen vid utfärdande och användande .ay. . legitimationshandlingar är tillräcklig och att det alltså inte räcker attsjälya handlingen är svår att förfalska. Några tekniska hinder rnot införandet av.en sådan kodning som motionärerna föreslår förejigger inte. Nyttan ay en sådan . kodningjämfört med kostnaden för uppbyggnad av det erforderliga datasys temet ifrågasätts dock av flera remissinstanser. . . /?//:i/?o/w5(yre/5ert (RPS) bekräftar motionärernasuppfattning att förfalska de körkort används i allt större utsträckning vid genorhförändet av vissa bedrägeribrott. En stor del av dessa brott skulle, enligt RPS, ha försvårats avsevärt om kassapersonalen vid bank-och postkontor haft tid och möjlighet : . att göraen fullgod kontroll och granskning av stulna och förfalskade legitimationshandlingar. RPS anser att det föreligger behov av ätt förbättra ' säkerheten i samband med användande av olika legifimatiönshändlihgär och understryker att gärningsmännen vid flera bedrägerier använt s.k. helförfalskade körkort. Dessa har alltså varit falsktryckta oifh försedda med gärningsmannens fotografi och "lämpligt" namn förgenomfö- ' rande av brottet. Risk finns också att sådana körkort som iiite avslöjas kan komma att utgöra underlag för utfärdande av ett "äkta"legitimationskort i .' falsktnamn men med rätt fotografi. RPS framhåller att det är av väsentlig betydelse att legifimationshandlingar har étt utseende och enkontrollfunk- ''- tion som är kända av dem som utför granskningen, bet vore därför en fördel ' om körkortet kunde få samma utseende och säkerhetsnivå som det ' RPS understryker slutligen vikten även fortsatt satsning på utbildning och information (ill främst post-och bankpersohali tekniken att granska och kontrollera legitimationshandlingar och pekar också påbehovet av ett intensifierat samarbete i säkei-hetsfrågor mellan 'myndigheterna, posten, bankerna och andra intressenter. () konstaterarinledningsvis att antalet helförfalskade eller ändrade svenska körkort är (itet, men att . . laboratoriet utreder många förfalskningsbrott där legitimationen varit sIut . SKL understryker att det jnte finns och aldrig funnitsförfalskningssäkra . Däremot kan en rad åtgärder vidtas för att göra falsktillverkning så svår som möjligt, exempelvis genom att använda unika material och fillverkningsmetoder. Också det fysiska skyddet i tillverkningsledet, vid' leverans och förvaring av det framställda identitetskortet liksom även " kontrollen i samband med att identitetskortet används, härstor betydelse. sistnämndahänseende förordar SKL ökade utbildningsinsatser, och SKL ' '' anser att de störstavinsterna när det gäller att höja den allmänna säkerhetsni- 1988/89: JuU3vån kan göras inom detta område. EnligtSKL är den svagaste punkten i all hantering av legitimationeridentitetskontrollen i samband nied utfärdandet, och SKL ariser det tveksamtom utfärdanderutinerna är tillräckligt säkra . Vissa tecken tyder enligtSKL på att det är för lätt att skaffa sig en legitimationshandling med någonannans persondata men méd det egna porträttet. Utfärdanderutinerna måste därförses över. SKL pekar i detta sammanhang på det stora antalet falska körkort frånvissa länder - SKL nämner , och - som ligger till grund föransökan orri svenskt körkort. SKL konstaterar att länsstyrelserna har olikapraxis beträffande den tekniska undersökningen av utländska körkort. Man kandärför enligt SKL misstänka att i vissa län får utlänningar ett svensktkörkortpå ett falskt hemlaridskörkort; ett förhållande som gör det möjligt attskapa falska identiteter. Vadgäller motionärernas förslag om kodning anför SKL följande. Körkortet har redan en kodning - en streckkod. I handeln finns numera streckkodsläsare som också kan läsa streckkoden på körkortet. Den sistnämnda innehåller uppgift om bl.a. personnummer, vilket gör det möjligt för handeln att kontrollera körkortet mot de .data som påförts synligt. En person som ändrar födelsedata på ett körkort måste i så fall också ändra streckkodsuppgifterna, vilket enligt SKL är en ganska svår uppgift som i varje fall förutsätter tillgång till kodnyckeln, Om bankerna och posten skall kunna använda sig av streckkoden måste de först skaffa sig streckkodsläsare, och SKL framhåller att kontrollenendast utgör en kontroll av körkortet mot sig självt. Skulle kontrollen gå längre än så (och t.ex. avse om körkortet är. stulet) krävs en uppbyggnad av ett datorsystem liknande det som finns för bankomatkortet. . , Teoretisktkan man, enligt SKL, tänka sig att alla legitimationshandlingar förses med enmagnetremsa för läsning och verifiering i terminal på samma sätt som gäller förbankomatkortet, och de.legitimationshändlingar som har bankkortsformat har iallmänhet redan en sådan remsa. Denna är emellertid som regel upptagen av t.ex.flextidssystemet, inpässeringskontroller, behörighetsuppgifter m.m. Det skulledärför bli nödvändigt att förse sådana kort med ytterligare en magnetremsa. SKLpekar på att det är förenat rned stora kostnader att bygga upp ett system förmaskinell kontroll av legifimationshandlingar och att giltighetstiden förredan utfärdade kort gör att det är svårt att få en snar ändring till stånd. Sammanfattningsvisanser SKL att dét bästa sättet att förstärka skyddet mot förfalskningar är attutbilda bank- och postpersonalen när det gäller granskningskontrollen i sambandnied att legitimationskortet används. Broto/öreftgganrfer<! föriust av ett kort somanvänds ofta upptäcks snabbare. Ingenting torde 1988/89:JuU3 hindra attockså behörigheten att framföra motorfordon läggs som en delfunkfion i ettidenfitetskort. Teknisktinnebär den pågående utvecklingen, anför BRÅ, att legitima-fionskortet kanförses med maskinläsbara data i magnetkod eller streckkod. Därmed skapas ocksåmöjligheter att effektivt kontrollera om ett kort är rapporterat stulet ellereljest är spärrat. Den ofillfredsställande kontrollen mot trycktaspärrlistor kan ersättas med en snabb maskinell kontroll med hjälp av t.ex. endatoransluten terminal. Alternafivt kan man tänka sig att det filllegitimafionskortet knyts en personlig kod som gör ett stulet eller upphittatkort oanvändbart för den som inte har fillgång till koden. Det finns ocksåandra tekniska identifikationsmetoder, t.ex. röst-identifikafion, som kananvändas för att förbättra kontrollen av korfinnehar vårens identitet. Hänsynmåste dock, framhåller BRÅ, tas fill kostnaden för kontrollsystemet och inteminst fill hur individen skulle uppleva kontrollen. Sammanfattningsvisanser BRÅ att problemet med identitetskontroll bör göras till föremål för enövergripande kartläggning och analys i syfte att finna lämpliga tekniska ochadministrativa lösningar. Trafiksäkerhetsverkethänvisar till att och SKL anser att det irite förekommittillräckligt professionella förfalskningar som framgångsrikt kunnat användasvid den typ av brott som anges i motionen. Verket hänvisar också till attSvenska bankföreningen avvisat tankar på att ytterligare automafiserautbetalningsrufinerna utöver vad som redan medges genom systemet meduttagsautomater. Som skäl härför har angett att en högreautomatiseringsgrad skulle medföra en mer summarisk identitetsprövning och attjust denna prövning utgör det största problemet i bedrägerisammanhang. Mot denangivna bakgrunden anser verket att körkort inte behöver förses med flersäkringar än vad som redan finns. Standardiseringskommissioneni (SIS) framhåller vikten av att;på . olika sätt höja säkerheten i deidentitetskort som används och lämnar en redogörelse för arbetet med deSIS-märkta idenfitetskorten. SIS uppger att man inte känner fill något fall avbankbedrägeri där ett förfalskat SIS-märkt identitetskort kommit fillanvändning. SIS understryker betydelsen, av kontroll i samband med att ettlegitimationskort används och anser att kontrollen skulle underlättas omkörkortet.på sikt fick samma utseende som de SIS-märkta identitetskorten. SISuppger också att stora insatser gjorts för att förhindra att ett äktaidentitetskort utlämnas fill personer i felaktigt namn. Sålunda harriksskatteverket på begäran av SIS infört en varningstext på personbevisen föratt försvåra bedrägerier med stöd av ett sådant bevis. Vad gäller kodning avkörkort hänvisar SIS till trafiksäkerhetsverkets remissvar. SIS tillägger att ensådan kodning som motionärerna föreslår inte torde vara förenad med någratekniska problem. En nackdel är dock att om den begränsade handläggningstiden ikassorna även skall tas i anspråk för ' maskinell kontroll uppstår risken attden vikfiga visuella ansiktskontrollen och förfalskningskontrollen i övrigtminskar: SIS anser att en fortsatt satsning på en väl avvägd information tillkassapersonalen och utbildning i tekniken att granska legifimationshandlingarkan vara ett sätt att fills vidare förebygga bedrägerier.SIS understryker avslutningsvis att en betydligt bättre säkerhet 1988/89:JuU3 skulle kunna uppnås om samtliga legitimationshandlingar varunderkastade " samma stränga krav som de SIS-märkta identitetskorten. anför att den inte känner tillnågot fall där körkort använts i samband med bedrägerier utan att det är det avbankerna och. posten utfärdade som kommit fill användning i sambandmed brott. Genom nya säkrare rutiner för utfärdande söker man få stopp på denbrottsliga användningen av identitetskort. tillägger att detallmänt sett är önskvärt att möjligheten att förbättra säkerheten i samband medanvändande av olika legitimationshandlingar utreds. Vad gäller körkortet anserBankföreningen det positivt att utfärdanderutinerna ses över och attmöjligheten att förse körkortet med en magnetkod kan behöva övervägas. framhåller att, enligt vadSparbanksföreningen erfarit, de bedrägerier som inträffat skett med hjälp aväldre körkort. Detta är inget direkt skäl att öka säkerheten i de körkort somnu används. anser också att risken för förfalskningar av denya körkorten är avsevärt mindre men att det ändå kan finnas skäl att se översäkerheten för olika identitetskort. anser att det ärmöjligt att behålla den höga säkerhetsnivån på nyutfärdade kort genom attkontinuerligt följa den tekniska utvecklingen samt att satsa resurser på fortsattutbildning av dem som i sitt arbete hanterar beställningar av identitetskortsamt av dem som granskar identitetshandlingar. En ytterligare höjning avsäkerhetsnivån skulle kunna uppnås om de nya körkorten utfärdades enligt densvenska standarden för identitetskort. En sådan åtgärd skulle öka säkerhetenframför allt i bank- och bufikskassor. i motionärernas strävan att förbättra identitetskortenssäkerhet men framhåller att den dock förordar delvis andra åtgärder för attuppnå en förbättring. Under ärendets beredning har utskottet - vid sidan avremissbehandlingen -inhämtat följande. Enligt trafiksäkerhetsverket är körkortet helt likvärdigtmed det SIS-märkta identitetskortet när det gäller förfalskningsskyddet. Attkörkortets utformning styrs av vägtrafikkonvention innebär emellertidatt det inte är möjligt att införa ett SIS-märkt körkort. Inom finns för närvarandeingen avsikt att söka få en sådan ändring av vägtrafikkonvention tillstånd som skulle möjliggöra en SIS-märkning. har uppgett att avläsning ochregistrering av streckkoder i butikerna blir allt vanligare, särskilt när detgäller dagligvaror där den s.k. EAN-märkningen. Teknikenanvänds för prismärkning och bevakning av lagernivåer m.m. Streckkoder påkörkort och i tillämpliga fall på andra identitetshandlingar m.m. har ocksåbörjat avläsas och registreras i butikerna med samma teknik. Flera storaföretag inom textilbranschen har investerat i ny teknik som bl.a.utnyttjar framhåller att det för handeln är 1988/89:JuU3vikfigt att påskynda hanteringen av de betalningsmedel som alltmer ersätterkontanter- checkar och kontokort. Dessa betalningsmedel kännetecknas av att deblir användbara först efter legitimationskontroll. Därför är det, anserKöpmannaförbundet, angeläget att streckkoder i ökad utsträckning införs pålegitimationshandlingar. har uppgett att endast enbegränsad del av butikerna har streckkodsläsare. Det rör sig om 800-900, främstlivsmedels-bufiker. Det pågår emellertid en utveckling mot ökadpriskodsmärkning beträffande andra varugrupper än livsmedel. Detta kommer attmedföra att streckkodsläsare bhr allt vanligare. h -I ' I detta betänkande behandlar utskottet en motion som rörsäkerheten i de legitimafionshandlingar som allmänt används i handeln, post ochbanker. Motionärerna tar upp frågan om förfalskningsskyddet,främst för körkortet, och föreslår att körkortet förses med en kod motsvarandeden som finns på andra typer av plastkort (t.ex. bankomatkortet). Härigenomskulle det, anser motionärerna, bli lätt att kontrollera att ett körkort inteär stulet och förfalskningar skulle i princip omöjliggöras. Motionärernaframhåller också att ett liknande system bör kunna införas även för andralegitimationshandlingar. Remissvaren går sammanfattningsvis ut på att den tekniskasäkerheten är hög i de två allmänt förekommande legifimationshandlingarna,körkortet och det SIS-märkta identitetskortet. Åtgärder för att minska antaletbedrägerier med hjälp av falska identitetshandlingar bör sättas in på tvåområden. Det ena gäller kontrollen i samband med utfärdandet av nyaidentitetskort, och det andra gäller granskningskontrollen i samband med attidentitetshandlingen används. I sistnämnda hänseende är det enligt remissinstansernafrämst en fråga om att utbilda kassapersonal bl.a. i hur en äkta handling serut. Remissinstanserna framhåller att det inte torde finnas några tekniskahinder mot införandet av en sådan kod som motionärerna föreslår men att ettmaskinellt kontrollsystem är kostnadskrävande och tar att införa. Utskottet har försökt bilda sig en uppfattning om hurvanliga bedrägeribrott med hjälp av falska eller på annat sätt oriktigaidentitetshandlingar är. Remissinstanserna har härvidlag varierandeuppfattningar. Klart är dock att här föreligger ett problem.. Utskottet vill för sin del - i linje med tankarna imofionen - rent allmänt konstatera att en hög grad.ay säkerhet vid utfärdandetoch handhavandet av legifimafionshandlingar ärangelägen för tryggheten i denallmänna omsättningen som därigenom uppnås en vikfigbrottsförebyggande effekt. Som framgått är de vanligastelegitimationshandlingarna körkortet och det SIS-märkta identitetskortet. Dentekniska säkerheten i dessa handlingar är omvittnat hög. Detta hindraremellertid inte att resultaten av den tekniska utvecklingen,som på detta område är mycket snabb, måste 1988/89:JuU3 uppmärksammas ochtas fill vara i den mån det är praktiskt och ekonomiskt möjligt. Här kanerinras om vad som i ärendet framkommit om olika former och tekniker förkodning. Remissutfalletger utskottet vidare anledning framhålla att det från brottsförebyggandesynpunkt framstår som särskilt angeläget att uppmärksamma de rutiner som tillämpasnär idenfitetshandlingar utfärdas och när sådana handlingar används föridentitetskontroll. Inte minst viktigt i detta sammanhang synes det utskottetvara med regelbundet återkommande informafions- och utbildningsinsatser förberörd personal. Utskottetvill också understryka vikten av ett ökat utbyte av erfarenheter . mellanmyndigheter, posten, banker och andra intressenter om tillvägagångssätt m.m.vid förfalsknings- och bedrägeribrott. En fortsatt utbyggnad av samarbetetmellan berörda intressenter är därför, som också RPS framhåller, av stor vikt. Sammanfattningsvisanser utskottet att de frågor om olika förfalskningsskyddande åtgärder somväcks genom motionen har en stor betydelse för det brottsförebyggande arbetet.Det kan därför finnas anledning att i lämpligt sammanhang göra en övergripandekartläggning och analys av hithörande frågor. Utskottet utgår från att så skerutan någon särskild åtgärd från sida. Ett syfte med det nämndaarbetet bör vara att skapa underlag för beslut om åtgärder och rekommendationerfrån bl.a. det allmännas sida för att öka säkerheten vid identitetskontroll. Iarbetet bör självfallet representanter för polisen, näringslivet och andraintressenter delta. Med dessa uttalandenavstyrker utskottet bifall till motionen. attriksdagen avslår motion 1987/88:Ju809. Stockholmden På justitieutskottets vägnar Närvarande:Karin Ahrland (fp), (), (), (), (), (), (), GöranMagnusson (s), (), (), (),(), (vpk), (), (), () och ().