bet · GC01KrU21 · 1988-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsbetänkande /89 :KrU21 1988/89 KrU21 I betänkandet behandlas förslag som lagts fram iproposition 1988/89:129 om medelsberäkningar för Radio-koncernensverksamhet och verksamhet samt radionämndensverksamhet under /90. Ett antal motionsförslag behandlas isammanhanget. Utskottet tillstyrker att får ettmedelsdllskott på 41,6 milj. kr. utöver sedvanlig kostnadskompensation. Dennamedelstilldelning ger koncernen möjlighet att bedriva en i huvudsak oförändradverksamhet. Utskottet godtar att det inte nu tas ställning till förslag avSveriges Radio om att koncernen skall ges en mer omfattande medelsförstärkning,nämligen 100 milj. kr. för som ett första steg i ett femårigtreformprogram vars slutsteg motsvarar en total nivåhöjning av koncernensmedelsdlldelning med 500 milj. kr. i 1987/prisnivå. Utskottet ansernämligen att statsmakterna måste, innan ställning tas till koncernenslångsiktiga behov av resursförstärkningar, ha skaffat sig en klarare bild avvilken roll skall ha i det framtida mediesamhället. Utskottet tillstyrker att TV-avgiften höjsmed . Även iövrigt tillstyrker utskottet förslagen i propositionen. Utöver frågor som tas upp i propositionen behandlas imodonerna bl.a. frågor om reklam i TV, om förberedelser inför ny avtalsperiodför , om radonaliseringsverksamheten inom koncernen, omresursfördelningen mellan TV:s båda kanaler, om mottagningsförhållanden förradio och TV inom län, om programutbud i en radavseenden, om lokalradions verksamhet och om samverkan mellan lokalradion ochriksradion. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Vidbetänkandet har fogats 17 reservationer och 1 särskilt yttrande. Regeringen har i proposition 1988/89:100 bilaga 10() under rubriken m.m. (s. 455) berettriksdagen tillfälle att i avvaktan på en särskild proposition i ämnet ta del avvad i proposition 1988/89:100 anförts. Regeringen har i proposition 1988/89:129 med förslag tillmedelsberäkningar för m.m. () föreslagitriksdagen att I 1988/89.13 saml. 1. antai propositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen 1988/89:KrU21 (1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare, 2. anta i propositionen framlagtförslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift, 3. godkänna i propositionenframlagt förslag dll medelsberäkning för den avgiftsfinansierade verksamheteninom , < 4. godkänna i propositionenframlagt förslag till medelsberäkning för radionämndens verksamhet, 5. godkänna förlängningen avteleverkets investeringsplan med , 6. godkänna i propositionenframlagt förslag till medelsberäkning för investeringar, 7. bemyndiga regeringen, ellerefter beslut av regeringen , att föra högst . avinvesteringsmedlen som skuld resp. tillgodohavande, 8. medge att regeringen lämnarteleverket det beställningsbemyndigande om . avseendeinvesteringsändamål för som har förordats i proposidonen, 9. godkänna i propositionenframlagt förslag till medelsberäkning för driftskostnader, 10. bemyndigaregeringen, eller efter beslut av regeringen , att föra högst . av driftsmedlen mellan åren 1990 öch 1991 som skuld resp. tillgodohavande. Lagförslagen fogas vidbetänkandet som bilaga 1. Motionersom väckts under den allmänna motionstiden 1988/89:Kr204 av och (båda s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att låtautreda hur olika kabelnät kan användas för information till synskadade och attdessa intressen beaktas i utbyggnaden. 1988/89:Kr209 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om teckenspråkstol-katnyhetsprogram i TV. 1988/89:Kr210av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om översättning till svenska avTV:s aktualitetsprogram för invandrare. 1988/89:Kr236av m.fl. (c) vari yrkas att hos regeringen begär enparlamentarisk utredning samt förslag om kompletterande finansiering avSveriges genom reklam i en av TV-kanalerna fr.o.m. den 1januari 1991 enUgt de riktlinjer som anges i motionen. 1988/89:Kr248 avCarl-Johan och (båda fp) 1988/89:KrU21 variyrkas 1. att hos regeringenbegär att och får i uppdrag att göralokalradiosändningar tillgängliga per telefon, 2. att som sin meningger regeringen dll känna vad i modonen anförts om att sammanfattningar av lokalradiostadonernasnyheter också publiceras i text-TV. 1988/89:Kr249av m.fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om flexibel tappningsrätt förlokalradiostationerna. 1988/89:Kr268av m.fl. (c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av finansieringenav TV-produkdonen centralt/lokalt. Motiveringen återfinns i motion1988/89:A435. 1988/89:Kr269av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en alltför alkoholliberalsamhällsatdtyd som blir följden av TV:s programutbud som inte på något sättspeglar de svenska hemmens alkoholvanor i allmänhet, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en mer medveten ochkoncentrerad information i radio och TV under bästa sändningsdd. Modveringen återfinns imotion 1988/89:So257. 1988/89:Kr304av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen dllkänna vad i motionen anförts om reklam i och licensfinansiering av svensktelevision. 1988/89:Kr305av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i modonen anförts om behovet av attsändningskapaciteten förstärks, så att TV-sändningar får godamottagningsförhållanden i hela län, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av attsändningskapaciteten förbättras för P 4-nätet i läns utkanter. 1988/89:Kr307av och (c,fp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en granskning av massmedia,främst televisionens roll i spridningen av alkoholvanorna. Modveringenåterfinns i modon 1988/89:Sk673. 1988/89:Kr308av m.fl. (m) vari yrkas att som sin mening uttalar vadi motionen anförs om en fri ömsesidig tappningsrätt för radiokanalerna.Modveringen återfinns i motion 1988/89:K431. 1988/89:Kr313av m.fl. (vpk) vari yrkas 1988/89:KrU21 7. att hos regeringen begär att i avtalet medSveriges Radio/ TV en större och procentuellt fastställd andel av sändningarnaskall bestå av svenskproducerade program. 1988/89:Kr345 av och (båda c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om textade nyhetsprograrri. 1988/89:Kr346 av och (bådafp) vari yrkas att som siii mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vissa länsinvånares svårigheter att se ABC-nytt. 1988/89:Kr347 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omTV-program på teckenspråk. 1988/89: Kr352 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om bättre utnyttjande av radio och TV ielementär naturkunskap inom skolan samt i informationen till allmänheten.Motiveringen återfinns i motion 1988/89:Ub336. 1988/89:Kr354 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingav lokalradion genom bl.a. höjd grundbemanning, extra bemanning för vissauppgifter, resurser för beställningsarbeten och engagemang avfrilansmedarbetare, samverkan med regionala kulturinstitutioner och samverkanmed riksradions distrikt, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fritappningsrätt av riksradions tre programkanaler för återut-sändning ilokalradion, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighetför lokalradion att göra lokala inbrytningar i de tre riksprogrammen för att nåallmänheten med viktiga varningsmeddelanden. Motioner som väckts med anledning av proposition1988/89:129 1988/89:Kr8 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen dll känna vad i motionen anförts omRadio . 1988/89:Kr9 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen godkänner det förslag till medelsberäkning för den avgiftsfinansieradeverksamheten inom som redovisats i motionen och sominnebär ett tillskott till koncernen på 75 milj. kr. utöver vad regeringenföreslagit. 1988/89:KrlO av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtelevisionens regionala verksamhet och medelstilldelning, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i modonen anförts omregionalpolitiska mål i samband med resursfördelningen inom televisionen. 1988/89:Krllav m.fl. (vpk) vari yrkas 1988/89:KrU21 1. att riksdagenanslår 100 milj. kr. utöver regeringens förslag för , 2. att riksdagenbeslutar om ett 5-årigt reformprogram som motsvarar en nivåhöjning med 500milj. så som i motionen anförts. 1988/89:Krl2 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokalradions roll i det framtida medieutbudet. 1988/89:Krl3 av Hans Nyhage och Sdg (båda m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i modonenanförts om att Radio bör bli en normalstadon fr.o.m. den 1 januari1990. 1988/89:Krl4 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsattrationaliseringsverksamhet inom , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i modonen anförts om framtida realhöjning av anslag, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen dll känna vad i modonen anförts om fritappningsrätt, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samarbetemellan riksradion och lokalradion, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven parlamentarisk utredning med anledning av kommande avtal mellan staten ochSveriges Radio resp. de fyra programföretagen. 1988/89:Krl5 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär en parlamentarisk utredning samt förslag om kompletterandefinansiering av genom reklam i en av TV-kanalerna frånden enhgt de riktlinjer som anges i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utveckling avlokalradion genom bl.a. höjd grundbemanning, extra bemanning för vissauppgifter, resurser för beställningsarbeten och engagemang avfrilansmedarbetare, samverkan med regionala kulturinstitutioner och samverkanmed riksradions distrikt, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om fritappningsrätt av riksradions tre programkanaler för återutsänd-ning ilokalradion, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen dll känna vad i modonen anförs om möjlighet förlokalradion att göra lokala inbrytningar i de tre riksprogrammen för att nåallmänheten med viktiga varningsmeddelanden, 5. att riksdagenhos regeringen begär förnyat förslag till medelsberäkning för somutgår ifrån att de medel som inflyter till följd av avgiftshöjningen iall huvudsak skall användas för att påbörja utvecklingsverksamheten inomSR-koncernen enligt de riktlinjer som anges i motionen. 1988/89:Kri6 av tredjevice talman m.fl. (c) vari yrkas 1988/89:KrU21 1. att som sin meningger regeringen till känna att lokalradions resurser bör förstärkas, 2. att hos regeringenbegär en långsiktig plan för en fortsatt uppbyggnad av lokalradion. 1988/89:Krl7av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna att resursförstärkningar skall tilldelas i enlighet med koncernstyrelsens förslag till reformprogramoch att koncernen ges i uppdrag att planera för en förbättrad verksamhet enligtdetta program, 2. att antar ändring ilagen (1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare innebärande attavgiften från skall vara . 3. att antar ändring ilagen (1989:41) om TV-avgift innebärande att avgiften från den 1 juli 1989skall vara . att betalas i fyra poster om , 4. att för tillSveriges anslår 100 milj. kr. (1987/prisnivå) utöver vadregeringen föreslagit. Somett led i ärendets beredning har utskottet hållit enoffentlig utfrågning om finansiering och verksamhet. Vidutfrågningen har lämnats information av dels utbildningsminister , dels följande företrädare för och dess femdotterbolag, nämligen , VD i och koncernchef,, ekonomichef i , , VD i , , VD i , , VD iSveriges , , VD i ochHans Helmfrid, VD i Radiotjänst i . Vadsom förekommit vid utfrågningen framgår av bilaga 3 till betänkandet. Deriktlinjer för verksamhet som gäller lades fast av riksdagenår 1978 (prop. 1977/78:91, KrU 24, rskr. 337) samt ändrades och kompletteradesgenom beslut av (prop. 1985/86:99, KrU 21, rskr. ingår numera utöver moderbolaget , nämligen de fyra programföretagen , , och i , som skall ha ansvaret för avgiftsuppbörd ochavgiftskontroll. Sändningsrätt enligtradiolagen (1966:755) tillkommer de fyra programfö- Närmarebestämmelser om rättigheter och skyldigheter beträffande 1988/89: KrU21 sändningsrättenoch programverksamheten finns i de avtal som träffades mellan staten ochprogramföretagen . I avtal som träffades mellan staten ochSveriges regleras bl.a. detta bolags uppgifter som moderbolag i enkoncern i vilken de nämnda programföretagen ingår. Samtliga avtal omfattarperioden t.o.m. . Staten har också träffat avtal medmoderbolaget om dess ansvar för rundradiorörelsens finansiella samordning samtmed Radiotjänst i . Dessa avtal gäller tills vidare. Radionämndenövervakar genom efterhandsgranskning att programföretagen iakttarbestämmelserna i radiolag och avtal. svarar för programdistributioninkl. programinsamling samt uppförande av sändaran-läggningar för rundradionsbehov. Beträffande1986 års riksdagsbeslut kan här erinras om alt beslutet innebar bl.a. attSveriges självständighet i organisatoriska och vissa andrahänseenden stärktes, att ett fjärde FM-nät - främst för lokalradion - skulleetableras och vara fullt utbyggt , samt att planeringsförutsättningarnai resursmässigt avseende lades fast för avtalsperioden. I sistnämnda hänseendeinnebar beslutet att koncernen av avtalsperioden -dvs. för dden t.o.m. i år- kunde räkna med ett årligt reformpåslagom 2,och ett rationaliseringskrav om sammanlagt . Under andra hälften avperioden - dvs. bl.a. för -skall i stället de medel som frigörs genombesparingar i det fortsatta radonaliseringsarbetet och genom de strukturellaförändringar som koncernen kan initiera tillföras koncernen som reformmedel. Moderbolagetfördelar av anvisade medel till företagen inom koncernen. drifts- och investeringskostnader finansieras huvudsakligenmed TV-avgifter (mottagaravgifter). Även de utgifter har förinvesteringar och för distribudonen av Radiokoncernens programfinansieras på detta sätt. Medel för programverksamheten för utlandet ochdistributionen av dess program anvisas dock över statsbudgeten under ett anslagunder huvudtitel. Också radionämndensverksamhet finansieras med TV-avgifter. Sedanden - då det särskilda färg-TV-tillägget avvecklades -gäller att enenhetlig TV-avgift utgår. och betalas i fyra posterom . Vissa övergripande uppgifter om Radio-koncernensprogramverksamhet Iriksdagsbeslutet anges hur programverksamheten skulle byggas ut ochförbättras. De väsenthgaste ambitionshöjningarna gällde en regionalisering avverksamheten, åtgärder för särskilda publikgrupper och kvalitetsförbättringar.I propositionen sammanfattas en av lämnad redovisning av hurkraven uppfyllts (s. 9-11). Utskottet hänvisar till denna sammanfattning. I detföljande får utskottet med anledning av motioner anledning att i vissaavseenden närmare behandla reformprogrammet. uppställde inför den nu löpandeavtalsperioden /89:KrU21 vissa kompletterande krav på programverksamhetensåsom att samtliga programföretag i koncernen skall utöva ettfolkbildningsansvar, att den nationella kulturen i radion och televisionen börfrämjas och att nivån på frilansmedverkan och udäggningen av produktionsuppdragskall vara hög. Dessa krav gäller alltjämt. Också vad gäller uppfyllandet av detvå sistnämnda kraven har en redogörelse lämnats i propositionen (s. 11-12). Anslagsframställningar från , radionämndenoch genomfördes under arbetsåret1987/88 en särskild studie, den s.k. , i syfte att angeförutsättningarna för en framgångsrik radio och television iallmänhetens tjänst samt för att ge underlag för bedömning av verksamhetensinriktning och omfattning och därefter. Underlag härför var delsutvecklingen av Radio-koncernens egen verksamhet, dels förändringarnai den svenska och internationella mediemiljön. I avvaktan på ett ställningstagande från koncernens sidatill resultat hemställer i koncernensanslagsframställning för om medel motsvarande den nivå som, enligtSveriges Radio AB:s uppfattning, krävs för att undvika en kvalitetsförsämringoch minskad mångfald i förhållande dll nuvarande programutbud. Förslaget - sominnebär en i huvudsak oförändrad verksamhet i förhållande till budgetåret1987/88 - motsvarar ett medelstillskott på 41,6 milj. kr. För moderbolagets del innebär tillskottet att de medel om1,8 milj. kr. för teknisk och programmässig forskning och utveckling, somtidigare anvisats , överförs till bolaget. För lokalradions delinnebär ett tillskott av 5,4 milj. kr. att omdisponeringar av resurser på grundav den fortsatta övergången till det fjärde FM-nätet kan undvikas och att RadioSjuhärad blir en normalstation. Riksradion kan för 2,9 milj. kr. ges möjlighetatt dels fylla de fönster i P3 som lokalradion tidigare utnyttjat, dels betalaicke kompen-serbara STIM-kostnader, dels förstärka den fasta sportbevakningen.Televisionen kan klara av ökade kostnader för internationella sportevenemang,ökade timkostnader för inköpta program, garantier/optioner och gageglidningsamt ökande kostnader för visningsrätter för attraktiva svenska filmer. Förutbildningsradion, slutligen, uteblir de ölägenheterna att kostnadsökningarför t.ex. lokaler måste täckas genom minskning av programmedlen. Vidare anges i anslagsframställningen följande generellamål för verksamheten . De svenska programmen måste breddas och förstärkas.Kulturproducentrollen måste utvecklas. Mångfaldeni programutbudet måste öka för att publiken skall få fler valmöjligheter. - Rättigheter att sända stora evenemang måste kunna förvärvas så att helabefolkningen kan ta del av dessa. lyfter också uttryckligen fram behovetav kvalitet i 1988/89:KrU21 programutbudet framför önskemål om ökadkvantitet genom t.ex. längre sändningstid. Såväl de krav som staten ställer på koncernens verksamhetsom de som anger för en framgångsrik radio och television medför,enligt , att koncernen för att kunna lösa sin uppgift under år1990 och måste tilldelas större resurser än de som krävs för attvidmakthålla nuvarande programutbud. Inom ramen för de angivna principernakan, enligt , reformprogram genomföras på olika nivåer. I ett senare inkommet tilläggsäskande begär ytterligare 100 milj. kr. för som ett första steg i ett femårigtreformprogram vars slutsteg motsvarar en nivåhöjning av koncernensmedelstilldelning med 500 milj. kr. i 1987/prisnivå. Med ett sådant resursdllskottanser sig koncernen kunna förverkliga de generella mål som formulerats ianslagsframställningen och som tidigare redovisats. I tilläggsäskandetredovisar koncernen i ett tiopunktsprogram hur de angivnaresursförstärkningarna skulle användas. samt medel förpris- och lönekostnadsökningar anvisas för nämndens verksamhet under budgetåret1989/90. En utförlig redovisning för medelsbehov, m.m.lämnas i propositionen. Förslaget innebär bl.a. att televerketsinvesteringsplan kompletteras för att kunna utsträckamöjligheten till stereo/flerljudssänd-ningar till hela landet. Utskottethänvisar i övrigt till redovisningen i propositionen (s. 18-24). Medelsberäkningar för ,radionämnden och Förslagen i propositionen till medelsdlldelning för denmed TV-avgifter finansierade radio- och TV-verksamheten förSveriges och del samt för /90 förradionämndens del framgår av följande sammanställning. Till grund för förslagettill medelstilldelning för ligger även beräkningar somavser den nya uppbördsorganisationen i . Beloppen anges i milj. kr. 1989/90 1990 Investerings-och driftskostnader 2 692,4' 2,524' Investeringskostnader 165,4- ' Prisläge 1987/88 - Prisläge 1990 Förslaget rörande och dess programverksamhet 1988/89:KrU21 innebär att ersättning gesäven i fortsättningen enligt det indexanknutna system förkostnadskompensation som gäller för koncernen. tillstyrks det av framlagda - och i det föregående redovisade - förslaget omen förstärkning av medelsramen med 41,6milj.kr. Det är enligt proposidonenav stor betydelse att koncernens programutbud kännetecknas av kvalitetoch mångfald samt att allmänna kostnadsökningar och kostnader för förvärvav sändningsrättigheter för attraktiva program inte återverkar menligt påprogramutbudet i övrigt. Utbildningsministernär inte beredd att tillstyrka att ytterligare medel nu tillförs koncernen.Inledningsvis anför han i sammanhanget följande. Denuvarande avtalen mellan staten och SR resp. de fyra programföretagen löper utden . SR:s förslag om att koncernen skäll ges en mer omfattandemedelsförstärkning motsvarande 500 milj. kr. efter en femårsperiod innebär enförpliktelse för staten som varar t.o.m. . I realiteten skulle såledesstaten binda sig vad gäller de ekonomiska villkoren för en period som är tvåoch längre än innevarande avtalsperiod utan att förutsättningarnai övrigt för koncernens verksamhet prövas. Utbildningsministernredovisar vidare (prop. s. 6) skäl och bakgrund till att han anser att ettställningstagande till Radio-koncernens förslag i denna del bör anståytterligare en dd. Han anför - i stark sammanfattning -följande. Utvecklingenav TV-sändande satelliter har medfört att ett stort antal nya TV-företag harkommit in på den europeiska marknaden. Av totalt ett 40-tal programkanaler är15 aktuella för vidaresändning i . kommertillgången dll satellitkapacitet att öka samddigt som en övergång tillsatelliter med större signalstyrka väntas. Det finns en tendensfrån programföretagens sida att vända sig dll ett enda land eller några fåländer där man talar samma eller närbesläktade språk. En inom Europarådetutarbetad konvention för TV-sändningar som sker via satellit eller som på annatsätt är gränsöverskridande beräknas bli öppnad för undertecknande i slutet avvåren . För att skall kunna dllträda konventionen krävs att en översyngörs av den svenska radiolagstiftningeh. då SverigesRadio-avtalen löper ut kan kanske närmare hälften av befolkningen ha tillgångdll satelht-TV - de flesta via kabel. Valmöjligheterna för de TV-tittare somtillhör återstoden av befolkningen beror på omfattningen och sairimansättningenav det markbundna utbudet. Denhär beskrivna utveckhngen motiverar enligt utbildningsministerns mening enöversyn av TV-politiken före , då denämnda avtalen med Radio-företagen löper iit. Denna översyn kan ledadll att nu outnyttjade frekvenser för marksändningar av TV som dlldelatsSverige kan börja användas. Vidare kan, som ovan nämnts, radiolagsdftningenockså behöva ses över av skäl som har med den nämnda attgöra. I samband med dessa överväganden kan även uppdrag,organisation och finansiering behöva ses över, varför ett ställningstagandetill moderbolagets reformförslag bör anstå ytterUgare , anför utbildningsministern. I detta sammanhang nämns att regeringen i november 1988uppdragit åt 1988/89:KrU21 att utreda och redovisa en bedömning avefterfrågan på utrymme för radiokommunikation i olika delar av ochmöjligheterna att tillgodose denna efterfrågan på kort, medellång och lång siktmot bakgrund av den tekniska utveckling som kan förutses. Bl.a. rör uppdragettillgång och' efterfrågan på frekvenser för rundradio. Slutligen nämns att en särskild sakkunnig inomutbildningsdepartementet utreder frågor om sponsring av program. Utskottet vill här också erinra om att - sedanpropositionen avgetts -regeringen har dllkallat en särskild utredare -(U 1989:04) -som skall utarbeta ett underlag förställningstaganden om den framdda TV-polidken.