bet · GC01UU19 · 1988-12-31 00:00:00 — Från de utgångspunkter skatteutskottet haravstyrker därför utskottet motionerna. Stockholmden På skatteutskottets vägnar Närvarande:Lars (), (), (), 1988/89: UU19Karlsson (s), (), (), (). Bilaga 2 (), (), (), (vpk), (), (), (), IngridHasselström Nyvall (fp), () och (). , och (allam) anför: Vi har tidigare framhållit att måste sträva efterett så nära, omfattande och varaktigt deltagande i EG-samarbetet som möjligt. Inuvarande läge är det, som m-motionärerna framhåller, vikfigt att regeringenskyndsamt vidtar åtgärder som är ägnade att snabbt förstärka förtroendet förEG-politiken. Motionärerna har pekat på några särskilt angelägna områden däranpassningsåtgärder inte bör dröja. Vi delar uppfattningen att det på detvalutapolifiska, rättsliga och skattepolitiska planet finns samordningsproblemsom det är angeläget att så snabbt som möjligt finna en lösning på. Vi villvidare i likhet med motionärerna särskilt betona vikten av att successivt minskadet höga svenska skattetrycket för att fullt ut skall kunna dra nyttaav fördelarna med den fria rörligheten mellan och EG. Vi biträder också m-motionärernas uppfattning att detfinns anledning att åter aktualisera möjligheten av en tullunion. Enbart genomen sådan anslutning är det möjligt att avveckla gränskontrollerna mellanSverige och på samma sätt som EG nu avser att göra mellanEG-länderna. En tullunion bör därför även nu vara ett av flera riktmärken förde svenska ansträngningarna att delta i den västeuropeiska integrationen. Föratt förenkla den nuvarande ursprungskontrollen bör , infill dess attlandet kan innefattas i en europeisk tullunion, så långt som möjligtharmonisera sin tullagstiftning med de regler som gäller för EG. Vi föreslår att utrikesutskottet tillstyrker ett uttalandeav i enlighet med det anförda. Detta innebär att vi tillstyrkermotion U560 i nu aktuella delar. och (båda fp)anför: har tidigare framhållit vikten av att Sverigegår vidare i det nordiska samarbetet, stärker EFTA och breddar och fördjuparsamarbetet med EG så långt detta är förenligt med neutralitetspolitiken. Etthuvudmål för det svenska samarbetet med EG bör - som framhålls i mofion U503 -vara att svenska medborgare, institufioner och företag behandlas på samma sättsom sina motsvarigheter inom EG på den inre marknaden. Varje form avdiskriminering bör undvikas. Målet bör omfatta alla de fyra friheterna, dvs.fri rörlighet för människor, varor, tjänster och kapital, och att alla formerav gränskontroller mellan berörda länder avskaffas. Vad här anförts bör enligt vår uppfattning somsin mening ge regeringen till känna. Det innebär att vi i berörda delartillstyrker motion U503. 9 1988/89. 9 saml Nr 19 GörelThurdin och (båda c) anför: 1988/89: UU19 Bilaga 2 har tidigarebetonat att den västeuropeiska integrationen från svensksynpunkt inte bara är fråga om relationerna till EG utan till i desshelhet. Vi vidhåller detta och att det från svensk synpunkt också är av storprincipiell vikt att i sin inre utveckling inte reser murar motomvärlden utan eftersträvar öppenhet. EFTA bör, som motionärerna framhåller,stärkas och ges en central roll i förhandlingarna med EG. Därutöver bör fåsom en central uppgift att åstadkomma frihandelsavtal ock.så med andra länderoch ländergrupper än EG, bl.a. , och . I andra handbör eftersträva en nordisk samordning av förhandlingarna ochöverläggningarna med EG. Vi delar vidare den uppfattning som förs fram i centernspartimotion U519 att harmoniseringen med EG inte får innebära att gerupp sin självständiga beslutanderätt vad gäller alkoholpolitiken. Avfolkhälsoskäl är det nödvändigt att utan begränsningar bibehåller sinrätt till punktbeskattning av alkoholdrycker. Inte heller bör enligt vår mening ge upp sinsjälvständiga beslutanderätt när det gäller energipolitiken där punktskatternahar en avgörande betydelse för samhällets möjligheter att påverka energianvändningensutveckling och inriktning. Vad vi nu har anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Det innebär att vi i berörda delar tillstyrkermotionerna U561 och U519. (vpk) anför: Vpk har tidigare redovisat en i grunden annan syn påsvensk Europapolitik och svensk internationell politik än den officiellt förda.Med tanke på svårigheter med svag tillväxt, överproduktion ocharbetslöshet har vpk förordat en orientering av svensk utrikeshandel motmarknader utanför EG: , , , EFTA-länderna och tredje världenför att ta några exempel. Vpk har dessutom varnat för att en tullunion med EGeller ett frihandelsavtal i kombination med långtgående ursprungsbestämmelserskulle innebära att ansluter sig till en oacceptabel protekfio-nismutåt. Vpk har vidare framhållit att en harmonisering av skatterna till den låganivå som är vanlig bland skulle innebära ett bortfall avskatteinkomster för det allmänna i en omfattning som skulle tvinga framkraftiga nedskärningar av den gemensamma sektorn. En anpassning avalkoholskatterna till en sådan nivå som är vanlig inom EG, dvs. en avsevärdminskning av skatten, skulle enligt vpk sannolikt leda fill en kraftigkonsumtionsökning och innebära ett totalt uppgivande av tidigareuttalade målsättning att minska den totala konsumtionen. Jag vidhåller vpk:s mening i dessa hänseenden och delarvidare den uppfattning som förs fram i vpk:s partimotion U562 att börsträva mot en alleuropeisk politik som inte ökar landets beroende av de storaländerna i . Som motionärerna framhållit bör EG-ledningen intetillåtas bestämma villkoren för relationer med tredje part. Med hänsyn till det anförda biträder jag från deutgångspunkter skatteutskottet har att beakta kravet i vpk-motionen U562 attriksdagen begär en förutsättningslös analys av alternativa vägar för svenskEuropapolitik. BirgerSchlaug (mp) anför: 1988/89: UU 19 Bilaga 2 Enligt degröna far inte bli en del av EG med tullmurar ochhandelshinder mot andra länder. Friheten från medlemskap i ger enmöjlighet att driva en politik som bygger på annat än den rika Dessutom står det landet fritt att - utifrån egna önskemål -söka ökad handel med andra länder, t.ex. i ett öppnare ,vilket kan vara ett viktigt steg i en aktiv freds- och förtroendepo- 1 själva verket håller EG på att utvecklas fill enhandelspolitisk fästning. Att komma med i EG skulle därför betyda inte bara attfå tillgång till en stor marknad där svensk industri redan är etablerad påsamma villkor som hemmaföretagen utan också en inlåsning i EG i förhållandetill resten av världen och kanske ett tvång att medverka i EG :shandelskrigsåtgärder mot -från svensk synpunkt - tredje part. I stället för att söka i allt anpassa sig till EG bör man,som de gröna förordar, arbeta för ett ökat samarbete mellan denordiska länderna. Ett sådant samarbete är en bredare och bättre plattform förett solidariskt samarbete med än en anpassning till EG. En svensk anpassning till EG på det alkoholpolitiskaområdet kommer att medföra att ställs inför allvarliga sociala problem.Inom EG har man en mycket liberal syn på alkoholkonsumtion och man strävarefter att öka den för att få avsättning för den stora vintillverkningen. Ensvensk anpassning till EG:s normer på detta område kommer att innebära kraftigtsänkta priser på alkoholhaltiga drycker i . Detta kommer i sin turerfarenhetsmässigt att leda till en ökad förbrukning och en ytterligare ökningav det redan alltför stora antalet alkoholister. De alkoholrelaterade socialaproblemen - i motion har nämnts misshandel, trafikolyckor,arbetsolycksfall och utslagning - kommer att öka i omfattning. mångåriga och i grunden accepteradealkoholpolitik skulle raseras vid en anpassning till EG. de grönaanser därför att alkoholpolitiken skall undantas från all EG-harmonisering. Även beträffande narkotikakontrollen vid gränserna innebären EG-anpassning risker. EG-anpassningen syftar till att göra det möjligt attavskaffa alla gränskontroller, vilket gör det lättare att smuggla narkotikaöver stora områden, t.ex. från till . de gröna motsättersig bestämt en EG-anpassning som innebär en försvagning av narkotikakontrollen. Sammanfattningsvis anser de gröna alt den nupågående EG-harmoniseringen bör avbrytas. En parlamentarisk utredning börtillsättas om hur det framtida Europasamarbetet skall utformas. bör,med bifall till motionerna från de gröna, som sin mening ge detanförda regeringen till känna. Lagutskottetsyttrande Zga 3'' har berett berörda utskott tillfälle attyttra sig över följande motioner om EG, nämligen 1988/89:U503, U519, U535,U536, U560-U599, U600-U606, U608, U609, T618 och Ub806 yrkande 31. , som funnit att endast motionerna U583,yrkandena 1-3, av (), U585, yrkandena 1, 2 A, 2 C och 3 delvis, avClaes Roxbergh m.fl. (mp) samt U586 yrkande 5 av () berörlagutskottets beredningsområde, har beslutat att avge yttrande över dessamofionsyrkanden. I motion U583 yrkas (yrkande 1) att som sinmening ger regeringen till känna att den skyndsamt skall utreda hur ettkraftigt förstärkt konsumentskydd på alla nivåer i samhället skall kunna byggasut inför EG-anpassning. Till utveckling av yrkandet anför motionärenatt och andra myndigheter på konsumentskyddsområdet börförstärkas. Motionären yrkar vidare (yrkandena 2 och 3) tillkännagivanden avinnebörd att EG-anpassningen inte skall få innebära försämringar avkonsumentskyddet resp. att de fall av EG-anpassning som beslutas skall innebäraett bättre konsumentskydd. I motion U585 yrkas (yrkande 1) att konsumentverketsverksamhetsområde skall undantas från EG-anpassning samt (yrkandena 2 A och 2C) tillkännagivanden om att EG-anpassningen inte får leda till fördröjning avplanerade förbättringar av konsumentskyddet när det gäller barnsäkerhet ochinte heller till försämrad konsumentupplysning. Slutligen yrkas (yrkande 3delvis) ett tillkännagivande att EG-anpassningen inte får förhindra skärpningarav svenska regler mot våldsstimulerande varor t.ex. krigsleksaker. Motionäreni motion U586 yrkar (yrkande 5) att EG-anpassningen inte får leda till attSverige tvingas lätta på förbudet mot alkoholreklam. Lagutskottetfår anföra följande. lade fast riktlinjer för hur detsvenska deltagandet i det västeuropeiska integrationsarbetet skall gestalta sig(prop. 1987/88:66, UU 24). 1 sitt av godkända betänkande i ärendetframhöll utrikesutskottet därvid bl.a. att pågående och förestående kontakteroch förhandlingar med de europeiska gemenskaperna borde vara förutsättningslösaoch att målet borde vara att bredda och fördjupa samarbetet med EG på varjeområde så länge detta är förenligt med neutralitetspolitiken. borde inget område vara undantaget från förhandlingar, dock kundedet på några punkter finnas gränser för hur långt vi kan gå i 1988/89: UUl9harmonisering av svenska regler till vad som gäller inom EG. Vad utskottet Bilaga 3 anfört gav som sin mening regeringen till känna. Vad särskilt gäller konsumentpolitiken vill lagutskottetvidare erinra om vad utskottet anförde i sitt yttrande (LU 1987/88:7 y) tillutrikesutskottet över regeringens förslag till riktlinjer för EG-arbetet.Enligt utskottet var det angeläget att samarbetet med EG på konsumentpolitikensområde intensifierades. Ett viktigt led i strävandena mot ett ökat samarbetemåste vara, framhöll utskottet, att vi i görlig mån försöker avveckla tekniskahandelshinder genom en harmonisering av lagar och andra författningar.Utskottet ansåg det betydelsefullt att svenska myndigheter går igenom EG:sregler på olika områden och tar till vara de möjligheter till harmonisering somfinns samt att vi från svensk sida och helst i nordisk samverkan försöker utökaoch intensifiera det samarbete med EG som pågick på konsumentpolitikens områdebl.a. när det gällde standarder för säkerhetskrav på olika produkter.Vägledande borde självfallet vara att vår nuvarande höga ambitionsnivå när detgällde skyddet för konsumenterna skall upprätthållas. 1 fråga omproduktsäkerhetsarbetet var det dock enligt utskottet inte givet att nuvarandesvenska regler alltid är de mest genomtänkta. Enligt utskottets mening-äger vad som sålunda anfördes år1988 fortfarande giltighet. 1 sammanhanget vill utskottet även hänvisa tillatt vid dess avslutade 37:e session på förslag avjuridiska utskottet rekommenderat att anta ettsamarbetsprogram på konsumentområdet i överensstämmelse med ett framlagtministerrådsförslag och juridiska utskottets synpunkter. I förslaget betonasbl.a. vikten av det nordiska samarbetet i internationella sammanhang. Detframhålls att det nordiska harmoniseringsarbetet på konsumentområdet måste ståi samklang med motsvarande arbete i EG och EFTA samt att de nordiska ländernagenom samverkan har större möjligheter att påverka ställningstaganden i olikainternationella organ och därmed att få gemensamma intressen beaktade och dennordiska ambitionsnivån värnad. Särskild vikt kommer enligt förslaget attläggas vid att kan framstå enad i europeiska och andra internationellastandardiseringsorganisationer. 1 sitt betänkande över förslaget understrykerjuridiska utskottet vikten av att de nordiska länderna samordnar sinkonsumentpolitik bl.a. för att kunna uppträda enade inför i övrigt.Utskottet stöder att särskild betydelse tillmäts bl.a. utvecklingen i relationtill EG:s inre marknad. Mot bakgrund av det anförda kan lagutskottet inte finnaannat än att de i motionerna U583 och U585 yppade farhågorna för negativa konsekvenser av ett svenskt samarbete med EG på konsumentområdet är grundlösa. Enligt lagutskottets mening får yrkandena i de nu aktuella motionerna uppfattas som främst syftande till att vårt framtida samarbete med EG i konsumentfrå gor skall försvåras eller rent av förhindras. Motionärernas önskemål står därmed i strid inte bara med riksdagsbeslut om riktlinjerna för deltagande i det västeuropeiska integrationsarbetet utan också med de nordiska strävandena mot ett ökat samarbete på konsumentområdet. Utskottet kan därför inte ställa sig bakom förslagen i motionerna och förordar att de avstyrks. Vad härefter angår yrkandet i motion U586 omalkoholreklamen vill 1988/89: UUl9 utskottet erinra om att ett motionsyrkandemed samma syfte övervägdes av Bilaga 3 utskottet i samband med riktlinjerna förEG-arbetet. I sitt yttrande framhöll utskottet att det var angeläget att iSverige gällande regler för marknadsföring av alkoholdrycker inte kringgåsgenom att en ökad reklam för dessa varor riktas mot genom satellitsändaTV-program. Risken för en ökning av reklamen förelåg enligt utskottet oavsettom medverkade i det europeiska samarbetet eller inte. Eftersom fråganom reklambegränsning i första hand måste lösas på det internationella planetkunde emellertid våra möjligheter att komma till rätta med problemet varastörre om vi aktivt deltog i detta arbete. Utskottet hänvisade till att det dåinom ram pågick arbete med en konvention om gränsöverskridande TV-sändningarvilken avsågs reglera bl.a. satellitsänd reklam och underströk vikten av attSverige verkade för att frågan om marknadsföringsregler för satellitreklam ficken från våra utgångspunkter tillfredsställande lösning. Såvitt gälldemarknadsföringen i övrigt av alkohol betonade utskottet att integrationsarbetetinte får leda till att hindras från att behålla eller införa regler somkan anses erforderliga för att uppnå målen för vårt lands alkoholpolitik. Utskottet har inte anledning att nu bedöma frågan omalkoholreklamen annorlunda. Enligt vad utskottet inhämtat har arbetet med enEuroparådskonvention om gränsöverskridande TV-sändningar också fortskridit sålångt att ett reviderat förslag till konvention föreligger och att förslagetkommer att tas upp för behandling . Utskottet förordar att inteheller yrkandet i motion U586 föranleder någon vidare åtgärd. Närvarande: (), (), OweAndréasson (s). (), (), (), IngerHestvik (s), (), (), (), HansRosengren (s), (), (), (vpk), (), () och (). (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Mot bakgrund" och slutar med "deavstyrks" bort ha följande lydelse: Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionernaU583 yrkandena 1, 2 och 3 samt U585 yrkandena 1, 2 A, 2 C och 3 delvis inte bör ,,. föranledanågon vidare åtgärd. EG ochkonsumentskyddet 1988/89: UUl 9 () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar ° med"lade" och slutar med "de avstyrks" bort haföljande lydelse: beslut att skall anpassastill EG innebär en epokgörande förändring av villkoren för det svenskasamhället. Regler som kommit till för att skydda konsumenterna här i landetskall efter hand anpassas till EG:s inre marknad vilket innebär att Sverigeinte ensamt får ha kvar standardbestämmelser och andra normer om normerna inteomfattas av hela EG-gemenskapen. Svenska myndigheter har på flera områdenarbetat med att ta fram normer som skall bli gemensamma med EG:s. I endast ettfall har man med framgång lyckats hävda svenska standarder och fått EG att höjasina normer till svensk nivå. Det är det vid det här laget välkända exempletmed barnleksaker. Det finns en lång rad områden där möter betydligtstörre svårigheter. Ur en av rapporter kan man hämta exemplenbarnsäkerhet (centrifuger som kan slita av armar eller spisar som bränns),elektriska hushållskapitalvaror, hobby- och sportartiklar, betalningsmetoder,sällskapsresor, avtalsvillkor, krediter, priser och marknadsföring. Belysandeär vad generaldirektör anförde i en TT-intervju om att"dilemma är att det i allmänhet inom ställs lägresäkerhets- och kvalitetskrav på konsumentprodukter". Mot denna bakgrund är det i hög grad angeläget attstatsmakterna noga följer utvecklingen på konsumentområdet och tar deinitiativ som erfordras för att skyddet för konsumenterna inte skall urholkas.Om försäkrar sig om att EG-anpassningen inte inverkar menligt påkonsumenternas rättigheter så har vi nämligen också friheten att bygga utkonsumentskyddet i den takt som vi önskar. Det anförda bör med anledning av motionerna U583yrkandena 1, 2 och 3 samt U585 yrkandena 1, 2 A, 2 C och 3 delvis som sinmening ge regeringen till känna. och den västeuropeiska integrationen Utrikesutskottethar berett berörda utskott tillfälle att yttra sig över följande motioner omEG: 1988/89:U503, U519, U535, U536, U560-U606, U608, U609, T618 och Ub806yrkande 31. Socialutskottetbegränsar sitt yttrande till motionerna U519, U536, U565, U574 yrkande 2, U585yrkande 2 A, U586 yrkandena 1, 4 och 6 och U588. Imotion U519 av m.fl. (c) hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som anförts om alkoholpolitikens roll iEG-harmoniseringen (yrkande 1). Motionärernaanför att det är nödvändigt av bl.a. folkhälsoskäl att i det pågåendeharmoniseringsarbetet i förhållande till EG utan begränsningar kan bibehållasin rätt fill punktbeskattningar av alkohol och de restriktioner som finnsför försäljning av alkohol. Imotion U574 av () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att den nu klart skall upplysa EG om att intekommer att ändra sin socialt motiverade alkoholpolitik vid en anpassning(yrkande 2). Imotion U5S6 av m.fl. (mp) hemställs att alla åtgärder som harsamband med alkoholpolitik skall undantas från EG-anpassningen (yrkande 1), attEG-anpassningen inte får motverka den svenska strävan att minskaalkoholskadorna (yrkande 4) och att EG-anpassningen inte får leda till ökningav totalkonsumtionen av alkohol (yrkande 6). 1proposition 1987188:66 och den västeuropeiska integrationen fram höll föredraganden bl.a. att det inom EG pågått ett arbete på att harmonisera skattestrukturen för bl.a. varugrupperna öl, vin och sprit. En rad direktivförslag har också lagts fram, men framgångarna har varit små. För att förverkliga den gemensamma marknaden inom EG krävs, enligt propositionen, en långtgående harmonisering av framför allt den indirekta beskattningen. Om gränser mot EG skall öppnas på samma sätt, krävs även för svensk del en anpassning av både skattestruktur och skattenivåer. Det skulle exempelvis innebära behov av sänkningar av mervärdeskatten och flera punktskatter. En sådan anpassning fill EG skulle, enligt propositionen, självfallet få omfattande ekonomiska återverkningar ,, och kunna strida t.ex. motsvensk alkoholpolitik. Utan en sådan anpassning 1988/89: UUl9 torde det dockinte vara möjligt att helt avskaffa gränshindren mot EG vad Bilaga 4 gällervaror, tjänster etc. Socialutskottetframhöll i sitt yttrande till utrikesutskottet över propositionen ochmofionerna med anledning av denna (SoU 1987/88:5y) bl.a. följande. Äveni frågan om alkoholdrycker har Kommissionen lagt fram förslag om harmoniseringav beskattningen. På alkoholområdet föreslås en beskattningsnivå som skiljersig kraftigt från den svenska. Isammanhanget kan anmärkas att () Europaregion år1984 antog en resolution om bl.a. en målsättning att minska totalkonsumtionenav alkohol fram . Även medverkade iresolutionen. Ipropositionen anges (s. 108 f.) att utsikten att snabbt nå enighet omKommissionens förslag beträffande harmonisering av punktskatter på ifrågavarandeområden har satts i fråga. Det konstateras att en anpassning fill EG :sskattesatser skulle kunna strida mot svensk alkoholpolitik. mening var det värdefullt med ett samarbete mellan och ifråga om åtgärder för att uppnå en konsumtionsbegränsning. Det anförda lågenligt utskottet i linje med den då aktuella motionen om att bl.a. alkoholskulle undantas från integrationsarbetet med EG. Denna påkallade därför intenågon åtgärd. Riksdagensalkoholpolitiska beslut innebär bl.a. att prismekanismen bör utnyttjassom ett aktivt alkoholpolitiskt instrument. Enligt dessa rikthnjer måste därförpriserna på alkoholdrycker vara höga och minst följa med i den allmännaprisutvecklingen. Utskottet förutsätter att integrationsarbetet i förhållandetill EG inte bedrivs på ett sådant sätt att det försvårar en effekfiv svenskalkoholpolitik. Det sagda hindrar självfallet inte ett internafionellt samarbetepå alkoholområdet syftande till minskad konsumtion. Skatteutskottetframhöll i sitt yttrande till utrikesutskottet (SkU1987/88: 3y) följande. När det gäller vissapunktskatter, som är utformade efter andra utgångspunkter än rentstatsfinansiella, skulle en långtgående anpassning till EG-standard innebäraproblem. Utskottet tänker närmast på de svenska skatterna på alkoholdrycker sombl.a. har till syfte att bidra till en dämpning av konsumtionen av dessa varor. Enligt utskottet bör måletför ett svenskt deltagande i den västeuropeiska integrationsprocessen vara attde sociala och hälsomässiga strävanden som vägleder den svenska polifiken pådessa områden inte försvagas. Utrikesutskottetslutligen framhöll följande (1987/88:24). Utskottetinstämmer i social- och skatteutskottens synpunkt att de sociala ochhälsomässiga strävanden som vägleder den svenska skattepolitiken på alkoholensoch tobakens område inte bör försvagas genom ett samarbete med EG. mening bör det vara möjligt att få förståelse för dessa synpunkter ikommande kontakter med EG, där det också finns en opinion som alltmeruppmärksammar tobaksrökningens och alkoholbrukets 1988/89: UU 19 skadliga verkningar.Utskottet kan emellertid inte förorda att alkohol- och Bilaga4 tobaksbeskattningen redan i utgångsläget undantas från integrationsar betet. Enligtuppgift kommer alkoholfrågorna att studeras ytterligare i integrationsarbetetinom . Enligtvad utskottet inhämtat finns ingen gemensam alkoholpolitik inom EG. Varje landdriver sin egen politik utan några begränsningar i form av direktiv e.d. påområdet. Något hinder för ett land att bedriva en restriktiv alkoholpolitikfinns därför inte. När det gäller frågor om den indirekta beskattningen ärläget oförändrat sedan frågan behandlades av . Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning i dessa frågor. Utskottet förutsätter attintegrationsarbetet i förhållande till EG inte bedrivs på ett sådant sätt attdet försvårar en effekfiv svensk socialpolitik. Detta hindrar självfallet inteett internationellt samarbete på alkoholområdet, syftande till minskadkonsumtion. Utskottet kan därför inte ställa sig bakom motion U586 yrkande 1. Motbakgrund av vad som i övrigt anförts föreslår utskottet att även motionernaU519 yrkande 1, U574 och U586 yrkandena 4 och 6 avslås.