bet · GC01AU14 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 AU14 Ibetänkandet behandlas regeringens synpunkter och förslag i årets budgetproposition,bilaga 2, Gemensamma frågor, beträffande den statiiga personalpolitiken. Bl.a.föreslås nya riktlinjer för samordning av arbetsgivarfunktionen inomstatsförvaltningen. Utskottet tillstyrker på samtliga punkter de förslag somläggs fram i propositionen. Övriga punkter bör av läggas tillhandlingarna. Proposition 1988/89:100bilaga 2, avsnitten 2, 3, 7, 8, 9 och 10 Underpunkt 2 (s. 11) bereds tillfälle att ta del av vad föredragandestatsrådet anfört om den nordiska utbytestjänstgöringen. Systemetmed utbytestjänstgöring för svenska statsanställda regleras i förordningen(1980:848, omtryckt 1984:32) om utbytestjänstgöring i andra nordiska länder. Förutbytestjänstgöring hade närmare 80 sökande anmält sig. Av dessautsåg regeringen 34 deltagare. Därvid uppgår för del antalet deltagaresedan 1979 sammanlagt till 181. har tagitinitiativ till en översyn av utbytestjänstgöringen för att utveckla ochförstärka den. En rapport om översynen kommer att publiceras i början av år1989. Underpunkt 3 (s. 12 - 13) bereds tillfälle att ta del av vad föredragandestatsrådet anfört om de statliga förnyelsefonderna. Enredogörelse för de statliga förnyelsefondernas bakgrund m.m. lämnades senast ibudgetpropositionen 1988 (AU 1987/88:16, rskr. Nämndenför statliga förnyelsefonder, vilken inledde sin verksamhet , hartagit emot 281 ansökningar på sammanlagt 595 milj. kr. fram till den 1 november1988. 249 ansökningar har avgjorts, varvid ca 83 milj. kr. har fördelats tillprojekt vid 128 myndigheter m.m. Genom överenskommelse iRÄLS 1988 (ramavtal om löner 1988 för 1Riksdagen 1988/89. statstjänstemän m.fl.) harstatens arbetsgivarverk och de statsanställdas 1988/89:AU14huvudorganisationer enats om att skapa förutsättningar för att statensförnyelsefonder skall kunna permanentas och att utvidga deras område att ävenomfatta trygghetsåtgärder. Förenkling av statens tjänstesystem Underpunkt 7 (s. 18 - 19) hemställs att bereds tillfälle att ta del av vadsom anförts om förenkling av statens tjänstesystem. Den6 har parterna på den statliga arbetsmarknaden träffat kollektivavtalom tjänstetyper och tjänsteförening. Avtalet trädde i kraft den 1 november1988. Avtaletinnebär att tjänstetyperna ordinarie tjänst, extra ordinarie tjänst, extratjänst och göromålsförordnande avskaffas och ersätts med en enda tjänstetyp -lönetjänst. Uttrycket ordinarie domare berörs dock inte. Genom avtalet begränsas möjligheterna tilltjänsteförening starkt. Befogenhetenatt inrätta tjänster har i stor utsträckning delegerats till myndigheternaunder regeringen. Inrättande av tjänst, tillsättning av tjänsten, indragningav tjänsten och entiedigande skall i princip prövas av en och samma myndighet. De statsanställdas medbestämmande vid beredningen avregeringsärenden Underpunkt 8 (s. 19 - 22) bereds tillfälle att ta del av vad som anförtsom de statsanställdas medbestämmande vid beredningen av regeringsärenden. Dennya ordningen för statsanställdas medbestämmande gäller sedan den 1 juli 1987.Den är reglerad genom ett avtal om medbestämmande vid beredningen avregeringsärenden (MBA-R), som träffats mellan och destatsanställdas huvudorganisationer. Avtalet har godkänts av (prop.1986/87:147, AU 18, rskr. 327) och av regeringen. Innebördenär att tidigare gällande avtal om information och förhandlingar enligt lagenom medbestämmande! arbetslivet (MBL) vid beredningen av regeringsärenden ersattsav ett avtal om samverkan genom information eller överläggningar. Syftet medöverläggningarna är att lämna muntlig information och att ge organisationernatillfälle att ställa frågor och lämna synpunkter. I samverkan med övrigadepartement har gjort en första utvärdering av den hyåordningen. En erfarenhet är att antalet partskontakter vid beredningen avregeringsärendén har minskat avsevärt. Personalföreträdare i länsstyrelsernas styrelser och ipolisstyrelserna Underpunkt 9 (s. 23 - 24) föreslår regeringen att antar lagförslag i 1. lag om ändring i lagen(1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses 2. lag om ändring ipolislagen (1984:387). Lagförslagen fogas tillbetänkandet som bilaga 1. Innebördeni lagförslagen är att lagbestämmelsenia om personalföreträdare ilänsstyrelsernas styrelser och i polisstyrelserna bör upphävas. Skälen är attenligt verksledningsbeslutet (prop. 1986/87:99, KU 29, rskr. 226) skallpersonalföreträdarna i statliga lekmannastyrelser ha närvaro- och yttranderättvid sammanträden men däremot inte beslutsrätt eller rösträtt. Nya bestämmelseri linje därmed finns numera i personalföreträdarförordningen (1987:1101, ändrad1988:383). Eftersom personalföreträdarförordningen har gjorts tillämplig såvälpå länsstyrelserna som på polismyndigheterna bör de äldre bestämmelserna -enligt vilka personalföreträdare i länsstyrelsernas styrelser liksom ipolisstyrelserna,bl.a. har rösträtt- upphävas. Utskottet tillstyrker yadsom anförts i denna del. Samordning av den centrala arbetsgivarfunktionen istatsförvaltningen Underpunkt 10 (s. 24 - 28) föreslår regeringen att godkänner de förordaderiktlinjerna för samordning av arbetsgivarfuiiktionen inom statsförvaltningen. Förslageti budgetpropositionen innebär att den centrala arbetsgivarfunktionen inomstatsförvaltningen samordnas och stärks bl.ä. genorn ätt statensarbetsgivarverk (SAV) fr.o.m. den 1 juliT989 tillförs uppgifter inoin detpersonalpolitiska området som åvilar stateris arbetsmarknadsnämnd(SAMN). SAMN kan därför upphöra från samma tidpunkt. Detanförs att ansvaret för personalpolitiken så långt som möjligt bör föras ut påmyndigheterna. SAV, som har det övergripande ansvaret för den statiigaarbetsgivarpolitiken, måste aktivt medverka till en uppbyggnad avarbetsgivarkompetensen hos myndigheterna. I syfte att förbättra de organisatoriskaförutsättningarna härför har genom initiativ SAV och SAMNsett över möjligheterna till organisatorisk samordning. Enligtbudgetpropositionen är det nödvändigt såväl av effektivitetsskäl som med tankepå den ökade konkurrensen om arbetskraften att SAV kan arbeta med etthelhetsperspektiv på personalförsörjningsfrågorna. Därför bör SAV tillföras deuppgifter inom det personalpolitiska området som åvilar SAMN. SAV fårdärigenom möjligheter att - vid sidan av löne- och förhandlingsarbetet - ävenlämna stöd till myndigheterna i frågor om rekrytering, omplacering,personalutveckling osv. Som en konsekvens äv den förordade samordningen kanSAMN upphöra vid utgången av . synes den nya organisationen ligga väl i linje med intentionerna iden personalpolitiska propositionen i frågor rörande perso-: , nalförsörjning(prop. 1984/85:219, AU 1985/86:6, rskr. Utskottet ser därför positivt påden föreslagna samordningen av arbetsgivarfunktionen inom statsförvaltningenoch förutsätter att eventuellt uppkommande övergångsproblem kan lösas avberörda myndigheter. Frågan om medel för verksamheten behandlar utskottet isitt betänkande 1988/89:AU15 om anslag till statlig personalpolitik m.m. Hemställan 1988/89: AU14 1. beträffandeden nordiska utbytestjänstgöringen att lägger tillhandlingarna vad söm anförs i proposition 1988/89:100 i motsvarande del, 2. beträffandede statliga förnyebefonderna att lägger tillhandlingarna vad som anförs i proposition 1988/89:100 i motsvarande del, 3. beträffande/örenfc/ingav statens tjänstesystem att lägger tillhandlingarna vad som anförs i proposition 1988/89:100 i mötsvarande del, 4. beträffandede statsanställdas medbestämmande vid beredningen av regeringsärenden att lägger tillhandlingarna vad som anförs i proposition 1988/89:100 i motsvarande del, 5. beträffandeändring i lagen om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse att antar dettill proposition 1988/89:100 fogade förslaget till lag om ändring i lagen(1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse, 6. beträffandeändring j polblagen att antar dettill proposition 1988/89:100 fogade förslaget till lag om ändring i polislagen(1984:387), , 7. beträffanderiktlinjer för samordning av den centrala arbetsgivar funktionen i statsförvaltnirtgen att godkännervad som anförs i propositionen i motsvarande del. Stockholmden På arbetsmarknadsutskottets vägnar Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), Lars-OveHagberg (vpk), (), (), (), () och (). Propositionenslagförslag 1988/89:AU14 Lag omändring i lagen (1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1976:891) omval av ledamöter i länsstyrelses styrelse' skall upphöra att gälla vid utgångenav . 'Senastelydelse av 2 § 1983:169. Lag omändring i polislagen (1984:387) Härigenom föreskrivs att 5 § polislagen (1984:387)skall ha följande lydelse. För ledningen av polismyndigheten finns enpolisstyrelse. Polisstyrelsen består av polismyndighetens chef (polischefen),av dess biträdande chef (biträdande polischefen), om sådan finns, samt av detantal valda ledamöter, lägst sex och högst tio, som bestämmer. Polisstyrelsensledamöter utom polischefen och biträdande polischefen skall väljas avkommunfullmäktige, om polisdistriktet omfattar endast en kommun, och annars avlandstinget. Om det i polisdistriktet finns en kommun som inte ingår ilandstingskommunen, skall valet förrättas av och kommunfullmäktigemed den fördelning mellan dem som bestämmer efterbefolkningstalen. För de valda ledamöterna skall lika många suppleanter väljas. Deledamöter och suppleanter som utses genom val skall vara svenska medborgare,vara bosatta inom distriktet och ha rösträtt vid val av kommunfullmäktige. Debör väljas så att erfarenhet av verksamhet blir företrädd bland dem.Vid valet bör vidare beaktas att de olika delarna av polisdistriktet och ommöjligt alla kommuner i distriktet blir representerade. Regeringen kan bestämma att även företrädare förpersonalen vid polismyndigheten skall ingå i polisstyrel- Dennalag träder i kraft .