bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening är frågan värd en allsidig belysning och diskus sion. Behandlingen av dessa förslag skulle därför med fördel kunna upp- 191 skjutas till ett senaretillfälle t.ex till budgetpropositionen . Detta 1988/89: FiU30 börges regeringen till känna. Utskottet anser mot dennna bakgrand att Reservationer förslagen i avvaktan härpå bör avstyrkas av . delsatt utskottets hemställan under 44 bort ha följande lydelse: 44.beträffande allmänna pensionsfondens placeringsbestämmelser att medbifall till motionerna 1988/89: FiöO yrkande 10, 1988/89: Fiö 1 yrkande 10, 1988/89:Eiö2 yrkande ö oeh 1988/89: Eié4 yrkande 27 avslår det i proposition1988/89:150 bilaga ö punkt 2 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden samt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 48) , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 103 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "yrkande I" bort utgå, delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 103 böijar med "Arbetsmarknadsutskottetframhåller" och på s. 104 slutar med "än arbetsmarknadsutskottet"bort utgå, delsatt den del av utskottets yttrande på s. 104 som börjar med "1 här"och slutar med "och Ei80 (s)" bort ha följande lydelse: Utskottet vill medanledning av motionerna anföra följande. Trotsen rekordhög sysselsättning belöper sig den arbetsmarknadspolitiska budgetentill , vartill kommer för arbetslöshetsersättningar.Detta anser utskottet - i likhet med uppfattningen i motion A14 (m) visar påde numera permanenta stmkturella problemen på svensk arbetsmarknad. Sådanaproblem är bristen på arbetskraft inom många sektorer, låg produktivitet ochtillväxt, en avsevärd utslagning från arbetsmarknaden, en alltför snabb löne-och prisutveckling, regional obalans m. m. Trots att även regeringenkonstaterat att konkurrenskraften och sysselsättningen är hotad, har orsakernatill problemen inte analyserats. De av panik präglade regeringsförslagen kanväntas få negativa effekter i stället för att förbättra situationen påarbetsmarknaden. Dennuvarande politiken som lett till en arbetsmarknad i permanent obalans måsteersättas av en politik som medför att det lönar sig att utbilda sig, arbeta ochfrivilligt spara. Eftersom de offentliga monopolen i hög grad medverkar tillobalanser och otillfredsställande förhållanden på arbetsmarknaden, bör deoffentliga monopolen brytas upp och arbetsmarknaden för de offentliganställdabreddas. Enväl fungerande arbetsmarknad kräver enligt utskottets uppfattning - föratom att hinder avlägsnas på en rad områden förändringar inom ar betsrätten, bl.a. en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring, en ny lag stiftning på arbetsförmedlingsområdet samt valfrihet och flexibilitet i ar- 192 Enviktig uppgift är att häva de nuvarande utslag- 1988/89: FiU30ningseflfektema. Den höga frånvaron är oroande. Det är i detta Reservationer sammanhang angeläget att studerasocialförsäkringssystemets effekter på arbetsutbudet. Avdet anförda följer att utskottet tillstyrker motion A14 yrkande 1. Övriga isammanhanget behandlade motioner, Fiö9, Fi80 samt Ei87 yrkandena 2 och 4avstyrks. dels att utskottets hemställan under 48 bort haföljande lydelse: 48. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktning attriksdagen med bifall till motion 1988/89: A14 yrkande 1 oeh med avslag påmotionerna 1988/89: Eiö9, 1988/89: Ei80 och 1988/89: Ei87 yrkandena 2 och 4 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom.48) GunnarBjörk och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 104 som börjar med "Arbetsmarknadsutskottetframhåller" och slutar med "än arbetsmarknadsutskottet" bort haföljande lydelse: Utskottetvill i likhet med motionärema i motion Fi87 (c) framhålla det märkliga i attregeringen trots en långvarig högkonjunktur först nu har lycktats pressaned arbetslösheten i förhållande i någon nämnvärd grad. Undersamma period har förtidspensioneringarna ökat mycket kraftigt. Regeringenspolitik har medfört att tillväxten i den svenska ekonomin har varit starktkoncentrerad. Inom det privata näringslivet har löneglidningen varit stor inomkoncentrationsområdena. De regionala skillnadema i arbetslöshetstalen harvarit betydande. Följden har blivit ökande löneklyftor. Mot denna bakgrandanser utskottet att politiken reellt sett måste anpassas efter målsättningenatt nå regional balans och att landets samlade produktionsresurser måsteutnyttjas på ett bättre sätt. uppfattning är det angeläget att föra en politik som minskar statenstotala kostnader för arbetsmarknadspolitiken. a. måste fler permanenta jobbi första hand skapas i regionalpolitiskt utsatta områden i näringsliv ochsmåföretagsamhet. Vidare bör insatserna stärkas för att bereda handikappadearbete. Centems förslag skulle ge minst 2000 nya arbetstillfällen förhandikappade. Med hänsyn till arbetslösheten bland utländska medborgare och delånga väntetiderna för uppehålls- och arbetstillstånd bör regler och resurseranpassas till nya lösningar, bl. a. vad gäller utbildning i svenska språket.Nödvändiga offensiva insatser enligt modell måste ocksåkompletteras med direktiv till arbetsförmedlingarna att de arbetssökande iprincip måste ta anvisat arbete på hemorten. De offensiva insatsernafinansieras genom ett minskat medelsbehov inom KAS ocharbetslöshetsförsäkringen. Med det anfördatillstyrker utskottet motion Ei87 (c) yrkandena 2 och 4. 13 1988/89. 5 saml Nr 30 Del 1 dels att utskottetshemställan under 48 bort ha följande lydelse: 1988/89: FiU30 48. beträffandearbetsmarknadspolitikens inriktning Reservationer att med bifalltill motion 1988/89: Fi87 yrkandena 2 och 4 samt med avslag på motionerna1988/89:Al4 yrkande 1, 1988/ 89:Fi69 och 1988/89: Fi80 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 48) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 104 börjar med "Vadgäller" och på s. 105 slutar med "och Fi80 (s)" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar uppfattningen som framförs i kommunistemas motion Eié9 ommålsättningen att på alla områden hävda arbetslinjen. är detsjälvklart att de som står utanför arbetslivet måste ha en trygg försörjning. Grandproblemetär dock enligt utskottets mening att arbetslivets krav inte är anpassat tillmänniskan. Ökningen av antalet förtidspensionerade och långtidssjukskrivnatalar sitt tydliga språk. Huvudorsakema till den ökande utslagningen är bl. a.att arbetslivet på grand av lönsamhetskraven blivit alltmer pressat. För attändra förhållandena i arbetslivet krävs att de lokala fackliga organisationernaerhåller demokratiska rättigheter på jobben i form av t.ex. lokal strejkrätt.Vidare bör arbetsmiljölagen ändras så att skyddsombud oeh lokal fackföreningfår utvidgade möjligheter att stoppa arbetet på grand av dåligaarbetsförhållanden. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottettillstyrker med det anförda motion Eiö9. Övriga i sammanhanget behandlademotionsyrkanden avstyrks. dels att utskottets hemställan under 48 bort haföljande lydelse: 48. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktning attriksdagen med bifall till motion 1988/89: Fi69 och med avslag på motionema1988/89: A14yrkande I, 1988/89:Fi87yrkandena2och 4 och 1988/89: Fi 80 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Asylsökandes rätt till arbete (mom. 49) AnneWibble och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 105 som börjar med "Av socialförsäkringsutskottets"och slutar med "12 avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att en asylsökande under ti den vederbörande väntar på uppehållstillstånd bör beredas möjlighet att ta tillfälligt arbete. Det är främst motiverat av humanitära skäl, men en så dan möjlighet bör också få positiva effekter på arbetskraftsutbudet. Utskottet tillstyrker meddet anförda motion Eiöl (fp) yrkande 12. 1988/89: FiU30 dels att utskottets hemställan under 49 bort haföljande lydelse: 49. beträffande asylsökandes rätt till arbete att riksdagenmed bifall till motion 1988/89: Eiöl yrkande 12 hos regeringen begär förslagom rätt till tillfälligt arbete för asylsökande, Behandlingsordningen av förslag om bostadsstöd (mom.50) Anna-GretaLeijon, , Per , , ,, och (alla s) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. lOö som börjar med "Finansutskottetdelar" och slutar med "till känna" bort ha följande lydelse: avvikande mening till bostadsutskottets yttrande erinras om utskottensberedningstvång enligt regeringsformen (RE 4 kap. 3 § andra stycket). anser redan på denna gmnd att det aktuella regeringsförslagetbör sakbehandlas och avstyrker således de båda partimotionema från m och vpksamt motion Ei89 (m) yrkande 1 vad avser behandlingsordningen avförslag ombostadsstöd. Vadgäller regeringsförslagets sakliga innebörd vill finansutskottet erinra om attriksdagen hade att behandla ett liknande förslag (1988/ 89: FiU10); lät vara att dä hade information från regeringen om hur storabesparingar inom räntebidragssystemet som borde genomföras. Sedermera våren1989 förelades en proposition (prop. 1988/89:79) i vilkenredovisades förslagets närmare innebörd. Riksdagensmajoritet accepterade då den beslutsordning som redovisats.Bostadsutskottet anförde vid behandlingen av regeringsförslaget iett yttrande till finansutskottet (BoUly s. 23) att det av regeringen valdatillvägagångssättet var godtagbart. instämde ibostadsutskottets bedömning och anförde vidare bl.a. att regeringsförslagetväl svarade mot kraven på att erforderliga besparingar skall göras på ettfördelningspolitiskt godtagbart sätt. Utskottet avstyrkte mot bl. a. dennabakgrand en partimotion kommunistema i vilken framfördes iprincip samma uppfattning som i den nu aktuella. Finansutskottetvidhåller sin tidigare uppfattning. kommunistemas partimotionFi70 avstyrks således i berörd del. Förslageni de båda moderata motionema om att inte nu bör ta ställning tillförändringar inom räntebidragssystemet utan att sådana förändringar börbeslutas först i samband med en omläggning av finansieringssystemet och enavreglering av bostadsmarknaden samt när en omläggning av skattepolitikenbeslutats, ger finansutskottet anledning att med hänvisning till den ovanåberopade avvikande meningen till bostadsutskottets yttrande anföra följande. Dekommande förslagen om ändringar i räntebidragssystemet, som reg eringen avser förelägga , bygger på de mera begrän sade förändringar i inkomstskattesystemet som då kommer att presenteras 195 och som avser år 1990.Förslagen i moderata motionema utgår uppenbar- 1988/89: FiU30 ligen frånden mera genomgripande förändring av skattesystemet som . Såvitt kan bedömas kan på goda gmnder hävdas att dessaförändringar, om de kommer att förverkligas, inte kommer att påverkabostadsfinansieringssystemet som sådant för . Utskottetdelar regeringens uppfattning om att neutraliteten mellan olikaupplåtelseformer skall bibehållas. Hur förslagen om förändringar skall ske fårutskottet ta ställning till . Sammanfattningsvisanser finansutskottet att med avslag på moderata samlingspartietspartimotion FiöO yrkande 15, kommunistemas partimotion Ei70 ochmotion Ei89 (m) yrkande 1 bör lägga proposition 1988/89:150 till handlingamasåvitt där behandlas frågan om anpassningar inom bostadsstödet för . delsatt utskottets hemställan under 50 bort ha följande lydelse: 50. beträffandebehandlingsordningen avförslag om bostadsstöd att med avslag på motionerna 1988/89: FiöO yrkande 15, 1988/89: Ei70 och 1988/89: Fi89 yrkande 1 lägger regeringens förslag i proposition 1988/89:150 bilaga 10 avsnitt 2 till handlingama, Utformningen av avdragsrätten för skuldräntor (mom.51) CarlFrick (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. lOö börjar med "" och på s. 107 slutar med "av finansutskottet"bort ha följande lydelse: Finansutskottetanser för sin del att de i motion Fi93 (mp) framförda förslagen bör biträdas.Som anförs i motionen bör en successiv avtrapp-ning av avdragsrätten för räntorgöras i kombination med en total översyn av bostadsfinansieringssystemet. Dennuvarande avdragsrätten för skuldräntor bör ersättas med en minskning av denslutliga skatten med en viss andel av skuldräntorna. Regeringenstill aviserade förslag om förändringar av skatte- ochbostadsfinansieringssystemen bör utformas i enlighet med vad nu förordats. Riksdagenbör, enligt finansutskottets mening, med bifall till motion Fi93 (mp) yrkande Isom sin mening ge regeringen detta till känna. delsatt utskottets hemställan under 51 bort ha följande lydelse: 51. beträffandeutformningen av avdragsrätten för skuldräntor att med bifalltill motion 1988/89: Ei93 yrkande I som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Dengaranterade räntan vid ombyggnad (mom. 52) 1988/89: FiU30 <"o,.it7,-;i. t,r\ on..,.. rrick (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. lOö som börjar med "Inte heller"och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: Riksdagenbeslöt att den garanterade räntan vid ombyggnad i princip skullefördubblas. Emellertid beslöt att den garanterade räntan i vissafall skulle gälla som tidigare och att alltså i dessa fall ett störreräntebidrag skulle utgå än i "fördubblingsfallen". Sålunda gäller denlägre garanterade räntan bl. a. vid ombyggnad av ålderdomshem och ,vid ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse samt vidhissinstallation. 1en avvikande mening till bostadsutskottets yttrande uttalas ett stöd förförslaget i motion Ei93 (mp) om att denna lägre räntenivå också skall tillämpasnär själva ombyggnaden genomförs på ett resursbevarande och miljövänligt sätt.Finansutskottet delar denna uppfattning. Denna räntenivå bör gälla också omfastigheten efter ombyggnaden har en rimlig standard, ger god boendemiljö ochblir miljövänlig och resursbevarande i drift, underhåll och reparation. Ombyggnadskostnadernaoch kostnadema för drift, underhåll oeh reparation skall också vara rimligaunder fastighetens hela livslängd. Riksdagenbör med bifall till motionens yrkande 2 i berörd del som sin mening geregeringen till känna vad som anförts om den garanterade räntan i vissa fallvid ombyggnad. dels att utskottets hemställan under 52 bort haföljande lydelse: 52. beträffande den garanterade räntan vid ombyggnad attriksdagen med bifall till motion 1988/89: Ei93 yrkande 2 i berörd del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Bastillägg för familjer (mom. 53) CarlFrick (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 107 som böijar med "Finansutskottethar" oeh slutar med "yrkande 22 avstyrks" bort ha följande lydelse:Finansutskottet instämmer i det i motion Fiö4 (mp) yrkande 22 framlagdaförslaget att ett bastillägg bör ersätta bostadsbidragen för barnfamiljer.Därigenom ökas valfriheten för människoma att bosätta sig var de vill. 1 glesbygd kanbostadskostnaden vara liten men transportbehovet betyd ligt större än i storstad. Alla bamfamiljer soni nu får bostadsbidrag kom mer att få ökat ekonomiskt stöd om ett bastillägg införs. Bostadskostna derna är mycket höga. När bostadsbidraget ersätts med bastillägg ökas människors valfrihet att själva avgöra vad pengama skall användas till. Detta bör rimligen bidra till att bygg- och boendekostnadema pressas. Bastillägget börberäknas enligt formeln: Bastillägg = 2 100-1-480 X antaletbam (max. tre)-0,20 X hushållets månadsinkomst. Begränsningen till tre bam är samma som för nuvarande bostadsbidrag. De som har flera än tre bam kompenseras genom flerbarnstillägget inom bambidragssystemet. Somföreslås i partimotion Fiö4 yrkande 22 bör bastillägget införasfr.o.m. Bastillägget som alltså bör ersätta bostadsbidragetför bamfamiljer bör ha den nu angivna utformningen. uppfattning bör med bifall till motionsyrkandet som sinmening ge regeringen till känna vad nu anförts om införande oeh utformning avett bastillägg. dels att utskottets hemställan under 53 bort haföljande lydelse: 53. beträffande bastillägg för familjer att medbifall till motion 1988/89: Fiö4 yrkande 22 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. 1988/89: FiU30Reservationer 95.Differentierad mervärdeskatt (mom. 54) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 107 som börjar med "" och slutar med "yrkande 17" bort ha följandelydelse: Med anledning av motionenvill utskottet anföra följande. Inomkort kommer tre utredningar att avge betänkanden med en total översyn avskattesystemet. Enligt regeringens intentioner kommer denna omstrakturering attleda till drastiska minskningar av progressionen i skatteskaloma, dvs. de somtjänar bäst skall få mest i skattesänkning. Enligt uppgift kommer en sådanreform att kosta rant öO miljarder kronor. Delar av dessa kostnader skall tasut genom en breddad och i vissa fall höjd mervärdeskatt. Detta kan komma attinnebära att låginkomsttagama får betala en större andel av sin inkomst i skattän höginkomsttagama. Med anledning härav finner utskottet vänsterpartietkommunistemas förslag att slopa mervärdeskatten på livsmedel välgmndat. Ensänkt eller slopad mervärdeskatt på livsmedel bör finansieras genomett ökat skatteuttag på realisations- och företagsvinster, påkapitalbeskattning och genom progressiva skatteskalor. Med en sådanfinansiering kommer de positiva effek-tema av en reducerad eller slopadmervärdeskatt på mat att bli mycket stora för bamfamiljer och låginkomsttagare. mening bör begära förslag om att mervärdeskatten på matavvecklas i samband med den skatteomläggning som väntas ske . Vidarebör begära att regeringen som en första etapp på vägen mot heltslopad mervärdeskatt på mat lägger fram förslag om subventioner av viktigalivsmedel alternativt en sänkning av mervärdeskatten på mat med 5 000 milj. kr. Utskottet tillstyrker meddet anförda motion Ei63 (vpk) yrkande 17. dels att utskottets hemställan under 54 bort haföljande lydelse: 54. beträffande differentierad mervärdeskatt att riksdagenmed bifall till motion 1988/89: Ei63 yrkande 17 hos regeringen hemställer omförslag rörande mervärdeskatten på mat i enlighet med vad utskottet anfört. Nyskatteklass för öl (mom. 55) 1988/89: FiU30 Reservationer , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 107 börjar med "Skatteutskottetkan" och på s. 108 slutar med "skatteutskottets förslag" bort haföljande lydelse: Målsättningenför alkoholpolitiken är att minska den totala alkoholkonsumtionen och att fåtill stånd en övergång till konsumtion av svagare alkoholdrycker. Mot denbakgranden bör, enligt utskottets mening, en ny skatteklass införas för öl meden alkoholstyrka mellan folkölet och det nuvarande starkölet. Förslaget imotion Ei7ö (m) om en klass på högst 3,ö viktprocent och en skatt på 7,50 kr.per liter är enligt utskottets uppfattning väl avvägt. Därmed skapasföratsättningar för ett kvalitetsöl som i fråga om alkoholstyrka ochbeskattning kommer att ligga mitt emellan folkölet oeh det nuvarandestarkölet. Öl i den nya skatteklassen bör i likhet med starköl försäljas påSystembolaget. Utskottet tillstyrkermotion Fi7ö. dels att utskottets hemställan under 55 bort haföljande lydelse: 55. beträffande ny skatteklass för öl att medbifall till motiton 1988/89: Ei7ö och med anledning av motionema 1988/89:Sköl5,l988/89:Sk689 och l988/89:Sk701 yrkande 2 hos regeringen hemställer om förslagom en ny skatteklass för öl i enlighet med vad utskottet anfört. Skattefri försäljning (mom. 56) , oeh (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 108 som böijar med "Skattefriservering" och slutar med "motion Sk64l" bort ha följandelydelse: Utskottet vill medanledning av motion Sk641 (m) anföra följande. Frånolika håll har förslag lagts fram om viss skattefri försäljningav varor i farjetrafiken mellan oeh det svenska fastlandet. a. harlänsstyrelsen i , och statens industriverk ställtsig bakom denna tanke. Härvid har åberopats att förekomsten av en sådanförsäljning skulle stimulera en god trafikförsörjning, förlänga turistsäsongenoch öka attraktionskraft för den växande konferensnäringen. Vidare harframhållits att många europeiska länder tillåter en viss försäljning avskattefria varor i trafik mellan fastlandet och en ö inom det egna landet omtrafiken sker över internationellt vatten. Utskottetanser att man bör undersöka möjligheten att tillåta servering av obeskattade alkoholdrycker ombord på . En sådan ordning skulle enligt utskottets mening inte medföra några större kon trollproblem eller andra problem rörande ordningen, trevnaden och nyk terheten ombord. I det sammanhanget bör också övervägas att tillåta en viss skattefri försäljning ombord. här anfört om skattefri försäljning i färjetrafiken mellan 1988/89: FiU30 och fastlandet bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 5ö bort haföljande lydelse: 5ö. beträffande skattefri försäljning att medbifall motion 1988/89: Skö41 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Det statliga arbetsgivarinträdet (mom. 59) AnneWibble (fp), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 110 som börjar med "För småmyndigheter" och slutar med "av " bort ha följandelydelse: Utskottetanser att regeringen bör göras uppmärksam på de konsekvenser som det statligaarbetsgivarinträdet kan få för långtidssjukskrivna och för myndigheterna.Vidare bör regeringen ges i uppdrag att återkomma till med förslagtill åtgärder för att komma till rätta med de problem som påtalas i motionerna.Frågorna bör antingen övervägas i anslutning till beredningen avrehabiliteringsutredningens betänkande, som föreslås i motion Ei704, eller iannat sammanhang. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Ei704 ochFi7lö bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 59 bort haföljande lydelse: 59. beträffande det stadiga arbetsgivarinträdet att riksdagenmed anledning av vad som anförs i proposition 1988/ 89:150 bilaga 12 punkt Iavsnitt 1.3 och med bifall till motionerna 1988/89: Fi704 och 1988/89: Ei71ösamt med avslag på motion 1988/ 89: Fi90 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Det statliga arbetsgivarinträdet (mom. 59) , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 110 som börjar med "Utskottetanser det" och slutar med "av utskottet" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar motionärens uppfattning att det är en fördel om myndigheterna i ökadutsträckning anlitar privata entreprenörer. Detta ökar konkurrensen ochförbättrar effektiviteten. Den kostnadsnackdel som påtalas i propositionentorde vara negligerbar i jämförelse med den konkurrensfördel som privataentreprenörer har genom en bättre ledning och en mer ändamålsenlig organisationsom är anpassad efter arbetets karaktär. Förde myndigheter som på grund av sin speciella verksamhet måste bedriva lokalvård med särskilt utbildad eller kontrollerad personal kan sy stemet med abetsgivarinträde förorsaka vissa ej förväntade utgiftsök ningar. Detta gäller främst försvaret. Utgiftsramen för det militära försva ret bör därför höjas på det sätt regeringen föreslår. För övriga myndigheter 200 bör intearbetsgivarinträdets kostnader motivera några budgetöverskri- 1988/89:FiU30 Utskottetavstyrker propositionens förslag i denna del och tillstyrker yttranden motion Fi90. dels att utskottets hemställan under 59 bort haföljande lydelse: 59. beträffande det statliga arbetsgivarinträdet attriksdagen med anledning av vad som anförs i proposition 1988/ 89:150 bilaga 6punkt 12 avsnitt 1.3 och med bifall till motion 1988/ 89:Fi90 samt med avslagpå motionerna 1988/89: Fi704 och 1988/ 89:Fi716 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Uranskatt(mom. 6) (vpk)anför: Vänsterpartietkommunisterna ser med tillfredsställelse på att en utredning om införande aven uranskatt kommer till stånd. Förslag om beskattning av uran har under mångaår förts fram från vår sida men mötts av motstånd i .