bet · GC01SoU16 · 1988-12-31 00:00:00 — Vissa anslag till hälso- och sjukvård m. m. 1988/89 SoU 16 Ibetänkandet behandlas regeringens förslag i proposition 1988/89:100 bil. 7() framlagda förslag om anslag för /90 tillhälso-och sjukvård, såviu avser punktema E 3- 12, E 14- 15, E 17-20. Isamband med regeringens förslag till medelsanvisningar behandlar utskottet 35motionsyrkanden om olika hälso- och sjukvårdsfrågor. Ett motionsyrkande haröverlämnats till socialutskottet från försvarsutskottet med yttrande. Medanledning av ett tiotal motionsyrkanden (s, m, fp, c, vpk) om verksamheten vidstatens rättläkarstationer konstaterar utskottet att omfattande problem ochstora svårigheter för den rättsmedicinska verksamheten har uppkommit när detgäller att uppfylla de mål som uppställts för verksamheten. Utskottet anser detklart att det behövs en resursförstärkning. Mot bakgrund av vissa beräkningarsom gjorts av anser utskottet att till statensrättsläkarstationer för nästa budgetår bör anvisa ett anslag på ca 34,2 milj.kr. Detta är 4,9 milj. kr. mer än vad som föreslagits i budgetpropositionen. Närdet gäller åtgärder på är utskottets utgångspunkt att denrättsmedicinska verksamheten har stor betydelse för rättssäkerheten. Utskottetframhåller därvid alla de uppgifter som åvilar rättsläkarstationerna.Utskottet anser det angeläget att den rättsmedicinska verksamheten får sådanaresurser att den kan tillgodose högt ställda krav. Utskottet anförvidare att arbetsförhållandena måste förbättras och att den framtidarekryteringen av kompetent personal till det rättsmedicinska området måstetryggas. Utskottet anser det angeläget att en lösning av frågorna om huvudmanoch organisation av verksamheten kan nås och förutsätter att regeringenskyndsamt tar sig an dessa frågor. Vad utskottet anför om den framtidautvecklingen för rättsmedicinen föreslås ge regeringen till känna. Ettantal motioner (s, m, fp, c) tar upp den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten.Utskottet erinrar om sina tidigare skarpa uttalanden om att åtgärder måstevidtas för att förhindra de långa undersökningstiderna. Utskottet anser detvara beklagligt att de förhandlingar som förts mellan staten och vissalandsting om rättspsykiatrin inte lett till något 1 1988/89. Utskottet anserdet angeläget att förhandlingarna åtempptas och 1988/89:SoUI6 fullföljs i enpositiv anda. När det gäller huvudmannaskapet för den rättspsykiatriskaverksainheten framhåller utskottet att ett närmande mellan denrättspsykiatriska undersökningsverksamheten och vårdorganisationen skulleinnebära vissa fördelar. Utskottet erinrar dessutom om utskottets tidigareuttalanden om att skälen för och emot ett ändrat huvudmannaskap ingående börprövas i det lagstiftningsarbete på området som pågår i . anför om väntetiderna och huvudmannaskapet föreslås geregeringen till känna. Utskottetsfp-, c- och mp-ledamöter reserverar sig mot utskottets uttalande ihuvudmannaskapsfrågan. Reservanterna erinrar om vad utskottet tidigare anförtom att det ännu är en öppen fråga om och i vad mån staten bör överlåta sittansvar för det rättspsykiatriska undersökningsväsendet på sjukvårdshuvdmännenoch att det finns skäl som talar både för och emot ett ändrat huvudmannaskap.Utskottets m-ledamöter reserverar sig till förmån för ett uttalande om att delstarkt måste ifrågasättas om inte de gamla tankarna om ett landstingskommunalthuvudmannaskap för rättspsykiatrin bör överges och att det i stället börövervägas om inte verksamheten bör förbli ett statligt åtagande men läggasunder . Närdet gäller medelsanvisningen till de rättspsykiatriska stationerna ochklinikerna tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning ochavstyrker därmed vissa motionsyrkanden om ytterligare resurser. I resursfråganreserverar sig utskottets m-, fp-, c- och mp-ledamöter. De anser att det behövsett resurstillskott till rättspsykiatrin. För nästa budgetår vill de anvisa 5milj.kr. utöver de ca 96 milj.kr. som föreslagits av regeringen. Ytterligarenågra motioner (s, m, fp, c) behandlar resursbehovet för statens institut förpsykosocial miljömedicin (IPM). Med anledning av dessa uttalar utskottet attutskottet anser att IPM gör ett ängeläget arbete. Utskottet gör vidarebedömningen att IPM, om institutet även fortsättningsvis skall kunna fullgörasina viktiga uppgifter, behöver tillföras ytterligare resurser. Regeringen böröverväga på vilket sätt en sådan förstärk-' ning lämpligen bör ske och snaraståterkomma med förslag till . Vad utskottet anför förelås geregeringen till känna. Utskottet tillstyrker budgetpropositionens medelsanvisningför IPM och avstyrker vissa motionsyrkanden om att anslaget bör ökas redan nu:Utskottets c-ledaniöter reserverar sig i fråga om medelsanvisningen för nästabudgetår och anser att . utöver vad regeringen föreslagit bör anvisastill IPM. Utskottettillstyrker regeringens förslag tiU övriga medelsanvisningar. Utskottetavstyrker de övriga motionsyrkandena. Utskottetsm-, fp-, c- och mp-ledamöter reserverar sig till förmån för vissamotionsyrkanden om avveckling av () och om hälso- och sjukvården i krig. I anslutning till utskottetsbehandling av frågor om den rättsmedicinska undersökningsverksamhetenreserverar sig utskottets fp-, c- och mp-ledamöter till förmån för en motion omomfattningen av de rättsmedicinska obduktio- 1988/89:SoU16 nerna. Fp-, vpkoch mp-ledamöterna reserverar sig till förmån för en motion om Spris arbete medomvårdnad och vårdorganisation, m-ledamö-. terna till förmån för en motion omtandläkarnas specialistutbildning. FEMTE HUVUDTITELN Proposition 1988/89:100 bil. Regeringenhar under punkterna E 3 12(s. 76 95), E 1415(s. 96 99), E 17 (s. 101 -103)och E 19-20 (s. 106-109) föreslagit aU för /90 anvisar (E3) till ett förslagsanslag på , (E 4) till Statensrättsläkarstationer ett förslagsanslag på , (E5) till Rättspsykiatriska stationer och kliniker ett förslagsanslag på 97955000kr., (E6) till ett förslagsanslag på , (E7) till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar ettförslagsanslag på , (E8) till ett förslagsanslag på , (E9) till : Uppdragsverksamhet ettförslagsanslag på , (E10) till : Centrallaboratorieuppgifter ettförslagsanslag på , (E11) till : Försvarsmedicinsk verksamhet ettförslagsanslag på , (E12) till : Utrustning ett reservationsanslagpå , (E 14) tillEpidemiberedskap m. m. ett förslagsanslag på , (E15) till Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut ett anslag på , (E17) till Specialistutbildning av läkare m.m. ett reservationsanslag på 34990000kr., (E19) till Driftkostnader för beredskapslagring m.m. ett förslagsanslag på , (E20) till Investeringsersättningar enligt läkamtbildningsavtal m. m. ettförslagsanslag på . Vidarehar regeringen under punkten E 18 (s. 103106) föreslagit 1. att bemyndigarregeringen att medge att åtgärder för sjukvårdens säkerhet får vidtas inom enkostnadsram på , 2. att tillBeredskapslagring och utbildning m.m. för hälso-och sjukvård i krig för budgetåret1989/90 anvisar ett reservationsanslag på . Motioner 1988/89:SoU16 1988/89:So401av m. fl. (c) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att uttala att statligt huvudmannaskap för de rättspsykiatriska klinikerna skall gälla även fortsättningsvis, 2. attriksdagen beslutar att fasta paviljongen vid , psykiatriska klinikema skall som hänföras till riksenhet för högspe- cialiserad psykiatrisk vård och bevaras även fortsättningsvis. 1988/89:So406av och förste vice talman (båda m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna att frågan omrättspsykiatrins hu\ udmannaskap omgående måste komma till en lösning och attdet bör övervägas om inte rättspsykiatrin bör förbli ett statligt åtagande menläggas under . 1988/89:So419av och (båda s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omhuvudmannaskap och resurser för den rättspsykiatriska verksamheten. 1988/89:So423av m. fl. (m) vari yrkas 9.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom hälso- och sjukvården i krig. 1988/89:So433av och (båda c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om omedelbaraåtgärder för att minska de långa väntetiderna för rättspsykiatriskaundersökningar och om ytterligare resurser för denna verksamhet. 1988/89:So448av () vari yrkas att beslutar om sådan ändringi lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall (1966:293) attförstärkning sker av samhällsskyddet mot brott av psykiskt stördalagöverträdare. 1988/89:So449av () vari yrkas 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om rättsmedicinsk undersökning och obduktion. 1988/89:So462av m. fl. (vpk) vari yrkas att beslu tar att till Statens rättsläkarstationer för /90 anslå . utöver vad regeringen föreslagit, ;eller.således, totalt . . ; 1988/89:So463av () vari yrkas att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om statens institutför psykosocial miljömedicin., 1988/89:So484av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om IPM:s angelägna behov avresursförstärkning, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen i övrigt anförts om psykosocialmiljömedicin. 1988/89:So489 av DanielTarschys m.fl. (fp) vari yrkas aU hos 1988/89:SoUI6 regeringenbegär förslag till en avveckling av NUU i enlighet med vad som anförts imotionen. 1988/89:So492av och (båda fp) vari yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär förslag till riktlinjer för den framti da rättsmedicinska verksamheten, 2. attriksdagen under anslaget E 4 Statens rättsläkarstationer beviljar 5 milj. kr. utöver det av regeringen föreslagna beloppet. 1988/89:So493av och (båda fp) vari yrkas att underanslaget E 5 beviljar 5 milj.kr. utöver det förslag som framläggs ibudgetpropositionen. 1988/89:So49Sav och (båda m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna att NUU) skall avvecklas och att de medel som fördelas avnämnden i stället bör fördelas enligt de principer som anges i motionen. l988/89:So507av m. fl. (c,m,fp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna att staten bör vara huvudman förrättsläkarstationernas verksamhet, 2. att som sin meningger regeringen till känna att anslaget E 4 bil. 7 Statensrättsläkarstationer tillförs ett med . 1988/89:So512av () vari yrkas att som sin me- . ning ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en ändring av organisationen så att denna blir en egen avdelning och får en liknandeorganisation. l988/89:So520av m. fl. (s) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i motionen om att denrättsmedicinska, rättskemiska, rättsodonto-logiska och rättsserologiskaverksamheten bör förbli en statlig medicinsk angelägenhet, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den nuvarandeorganisationen bör byggas ut och ges ökade resurser för att uppfylla det somföreskrivs i gällande lagar och bestämmelser, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att möjligheten att understatligt huvudmannaskap samla de forensiska vetenskaperna, rättskemi,rättsmedicin, rättsserologi, rättsodontologi och rättspsykiatri, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ytterligareresurser till det i motionen behandlade området. 1988/89;So521av m. fl. (s) vari yrkas 1.att hos regeringen begär skyndsamt förslag om den rättspsykiatriskaverksamheten, tlA 1988/89. 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio- 1988/89:SoU16 nen anges om behovet av extra undersökningsläkare. 1988/89:So529av och (båda m) vari yrkas att hosregeringen begär förslag om principema för och utformningen av en välfungerande verksa:mhet vid rättsläkarstationerna. 1988/89:So537av () vari yrkas att beslutar uppdra åt regeringenatt skyndsamt framlägga förslag till lösningar för verksamheten vid statensrättsläkarstationer. 1988/89:SoS38av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ytterligare medel tiU institutet förpsykosocial miljömedicin. 1988/89:So539av () vari yrkas 1. attriksdagen till anvisar ett förslagsanslag på , 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i övrigt anförts i motionen om psykosocial miljömedicin. 1988/89:SoS42av () vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförsom behovet av en förändring och utökning av den odontologiskaspecialistutbildningen. Motiveringen återfinns imotion I988/89:S073. 1988/89:SoS46av m. fl. (fp) vari yrkas 3. att av regeringenbegär att SPRI får i uppdrag att initiera försök med omvårdnadsenheter imotionens anda, 4. att hos regeringenbegär att SPRI, sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut, presenterar en samlad bild av olika försök medförändrad vårdorganisation som pågår mnt omkring i landet. Från försvarsutskottet överflyttad motion 1988/89:Fö207av m. fl. (fp) vari yrkas 5. attriksdagen hos regeringen begär förslag redan innevarande riksmö te om hur hälso- och sjukvården i krig skall kunna få den förstärkning som angavs försvarsbeslut. Ettflertal motioner tar upp frågor som berör verksamheten vid statensrättsläkarstationer och den rättsmedicinska obduktionsverksamheten. Gällandebestämmelser m. m. Enförutsättning för att gravsättning eller eldbegängelse får ske är att dödsbevisföretetts för pastorsämbetet. Ett dödsbevis skall innehålla uttalande omdödsorsaken och utfärdas av läkare. En dödsorsaksundersökning skall vara av denomfattningen att läkaren kan uttala sig om sannolik dödsorsak, om huruvida detfinns anledning att misstänka en onaturlig död eller om det i övrigt finns skälför en fullständigare undersökning av den döda kroppen. För att erhålla kunskapom dödsorsaken kan det bli nödvändigt med obduktion. En sådan kan vara kliniskoch utförs då på sjukhus eller vara rättsmedicinsk och utförs då inom deträttsmedicinska undersökningsväsendet. Bestämmelserom kliniska obduktioner finns i obduktionslagen (1975:191). En utförligareredovisning av de för kliniska obduktioner gällande bestämmelserna finns bl.a.i utskottets betänkande SoU 1985/86:1. Fömtsättningamaför rättsmedicinsk undersökning regleras i en särskild kungörelse (1973:710) omrättsmedicinsk obduktion. Beslut om sådan obduktion meddelas av domstol,länsstyrelse, allmän åklagare eller polisstyrelse. Till kungörelsen harsocialstyrelsen utfärdat ett cirkulär (1975:12) med förskrifter om förfarandetvid rättsmedicinsk obduktion m. m. Derättsmedicinska obduktionerna förekommer i tre former. Den enkladödsorsaksundersökningen innehåller en kort beskrivning av resultaten ochiakttagelserna vid en yttre besiktning och en inre undersökning. Iundantagsfall torde en yttre undersökning av den döda kroppen vara tillräckligför att utfärda dödsbevis. Den fullständiga dödsorsaksundersökningen bestårockså av en yttre besiktning och en inre undersökning. Vid förrättningen försprotokoll som är förhållandevis utförligt. Förfarandet vid rättsmedicinskobduktion regleras i nämnda cirkulär MF 1975:12. Den"egentliga" rättsmedicinska obduktionen omfattar också en yttre ochen inre undersökning. Vid obduktionen förs protokoll. Cirkuläret angertämligen detaljerat vad som skall ingå i obduktionsprotokollet som inummerföljd redovisar gjorda iakttagelser samt därpå gmndande slutsatser. Ensådan obduktion är den mest omfattande. I samtliga fall kan protokoll som förtsvid mikroskopiska undersökningar och/eller rättkemiska analyser vara fogattill handlingarna. Utöver obduktioner utförs vid rättsläkarstationernaundersökningar på levande personer, laboratorieundersökningar m. m. Rättsmedicinskaundersökningar utförs vid statens rättsläkarstationer. Sådana finns iStockholm, , , , och . och hör tillsocialdepartementet. Obduktionerna vid rättsläkarstationerna 1988/89:SoU16omfattar cirka 12000 förrättningar eller cirka en tredjedel av samtligaobduktioner i landet. Någon form av obduktion, rättsmedicinsk eller klinisk,förekommer för övrigt i samband med knappt en tredjedel av alla dödsfall ilandet. Obduktionerna vid rättsläkarstationerna fördelar sig enligt följande: "egentliga"rättsmedicinska obduktioner (drygt 300 ) fullständigadödsorsaksundersökningar (ca 6 500 ) och enkladödsorsaksundersökningar (ca 5 500 ). Vidstationerna förekommer dessutom undersökningar av levande personer eftermisshandel o. d. (ca 700 ), laboratorieundersökningar av skelettdelar o.d. utan samband med obduktion (ca 400 ), biträde vidbrottsplatsundersökning m.m., rättsintyg till och sakkunniguppdrag viddoijistol samt rättsodontologisk verksamhet. I finns en tjänst somrättsodontolog. I tjänsten ingår såväl praktiskt arbete som föreläsningar vidstationerna i , och . Rättsläkarstationerna i ,och har arvodesanställda tandläkare med rättsodontologiskutbildning. Olikafrågor som på ett eller annat sätt berör verksamheten vid rättsläkarstationernahar varit eller är föremål för utredningsarbete. Regeringentillkallade en särskild utredare med uppdrag att utreda deträttsmedicinska, rättskemiska och kriminaltekniska undersökningsväsendets organisationm. Utredningen, som antog benämningen , avlämnade år 1986betänkandet Samordning av det rättsmedicinska, rättskemiska ochkriminaltekniska undersökningsväsendet (DsS 1986:3). Utredningen föreslog ensamordning av det rättsmedicinska, rättskemiska och kriminaltekniskaundersökningsväsendet. Förslaget innebär att rättsläkarstationerna, kemiskaavdelningen vid statens rättskemiska laboratorium och statens kriminaltekniskalaboratorium skall bilda en myndighet, ett staten rättstekniska laboratorium,antingen under eller direkt under justitiedepartementet.Utredningen stannade för att föreslå att skulle blichefsmyndighet för det nya laboratoriet. Utredningen föreslog också olikaåtgärder för att minska antalet obduktioner vid rättsläkarstationerna.Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds nu inom . Lagen(1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. omfattar i daginte den rättsmedicinska verksamheten. (S 1987:03) hardock i uppgift bl.a. att överväga om den personkrets som omfattas av lagen börutvidgas till att avse även personal som är knuten till rättsmedicinsk ellerrättskemisk verksamhet. Utredningen skall också överväga om tillsynslagen börförtydligas när det gäller t. ex. personalens omhändertagande av avlidna iavvaktan på bisättning och begravning. Obduktionslagensregler om samtycke vid obduktion utreds av den s.k.transplantationsutredningen (dir. 1987:17). Motionerna 1988/89:SoU16 Imotion I988/89:So449 av () hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omrättsmedicinsk undersökning och obduktion (yrkande 3). Motionären tar upp olikafrågor om förutsättningar för obduktioner och riktar bl. a. kritik mot ettförfarande där rättsmedicinska obduktioner utförs på döda från en kulturkretsdär åtgärden upplevs som likskändning. Enligt motionären borde rättsmedicinskaobduktioner vid behov kunna undvikas i fall där det uppenbarligen är ennaturlig död, ett helt klarlagt olycksfall eller självmord. /motion 1988/89:So462 av m.Jl. (vpk) hemställs att riksdagenbeslutar att till Statens rättsläkarstationer för /90 anslå . utöver vad regeringen föreslagit, eller således totalt 30468000 kr.Motionärerna påtalar den alarmerande personalsituationen vidrättsläkarstationerna och anser att det behövs vissa ytterligare läkartjänster. Imotion I988/89:So492 av och (båda fp) hemställsatt hos regeringen begär förslag till riktlinjer för den framtidarättsmedicinska verksamheten (yrkande I). I motionen hemställs vidare attriksdagen under anslaget E 4 Statens rättsläkarstationer beviljar 5 milj. krutöver det av regeringen föreslagna beloppet (yrkande 2). Motionärerna anföratt det är nödvändigt att nu reagerar och begär omedelbara insatserfrån regeringens sida för att ge stabilitet och stadga åt den rättsmedicinskaverksamheten. Dels måste klarhet skapas om det framtida huvudmannaskapet förrättsmedicinen, dels bör verksamheten tillföras resurser så att elementära kravpå rättssäkerhet kan tillfredsställas. Liknandesynpunkter framförs även i motion 1988/89:So507 av m..1l. (c,m, fp). 1 motionen hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna att staten bör vara huvudman för rättsläkarstationernas verksamhet(yrkande 1) och att till Statens rättsläkarstationer skall anvisaett i förhållande till propositionen med . höjt anslag (yrkande 2). Imotion I988/89:So520 av m.Jl. (s) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om att denrättsmedicinska, rättskemiska, rättsodontologiska och rättsserologiskaverksamheten bör förbli en statlig medicinsk angelägenhet (yrkande 1). 1motionen begärs vidare tillkännagivanden till regeringen dels om vad somanförs i motionen om att den nuvarande organisationen bör byggas ut och gesökade resurser för att uppfylla det som föreskrivs i gällande lagar ochbestämmelser (yrkande 2), dels om vad som anförs om möjligheten att understatligt huvudmannaskap samla de forensiska vetenskaperna rättskemi,rättsmedicin, rättsserologi, rättsodontologi och rättspsykiatri (yrkande 3).Slutligen begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförs ombehovet av ytterligare resurser till det i motionen behandlade rättsområdet (yrkande4). Motionärerna anför bl. a. att rättsläkarstationerna måste tillförasekonomiska resurser för att verksamheten skall kunna fortsätta som hittills.När det gäller huvudmanna- skapsfrågan framhållermotionärerna att rättsmedicinen måste garanteras 1988/89:SoU16 en fri ochoberoende ställning, varför det vore olyckligt att knyta rättsmedicinskverksamhet till eller t. ex. landstingen vilket tidigarevarit på tal. Motionärerna betonar sambandet till de medicinska fakulteterna.Motionärerna förespråkar en rättsmedicinsk institution med samliga s.k.forensiska ämnen direkt under social- eller . 1motion 1988/89:So529 av och (båda m) hemställsatt hos regeringen begär förslag om principerna för och utformningenav en väl fungerande verksamhet vid rättsläkarstationerna. Även i denna motionbetonas resursfrågorna och framhålls att huvudmannaskapsfrågan måste lösas. Imotion 1988/89:So537 av () hemställs att beslutaruppdra åt regeringen att skyndsamt framlägga förslag till lösningar förverksamheten vid statens rättsläkarstationer. Liksom i de övriga motionernatas resursfrågorna upp. Deallmänna resursfrågorna vid rättsläkarstationerna har inte föranlett någrasärskilda utskottsuttalanden . Däremot har frågor omomfattningen av obduktionsverksamheten behandlats . 1betänkandet SoU 1985/86:1 behandlade utskottet vilka krav som bör ställas vidbedömningen av sannolik dödsorsak för utfärdande av dödsbevis. Utskottetuttalade därvid (s. 13) att man kan ifrågasätta om det är motiverat attgenomföra obduktion mot de anhörigas uttryckliga vilja, när det är klart attett dödsfall har naturiiga orsaker, har orsakats av en yttre händelse som ärhelt klarlagd etc. Utskottet ifrågasatte om inte reglerna för dödsbevis kommitatt tillämpas så att onödigt många dödsfall kommit att hänföras till sådana medokänd dödsorsak eller motivera rättsmedicinsk undersökning. Utskottet uttaladevidare att det var önskvärt att tillämpningen av nuvarande bestämmelser följsupp och analyseras. Utskottet hänvisade till pågående arbetei rörande dödsbegreppet, transplantationsfrågor,m. m. och förklarade att utskottet utgick ifrån att regeringeni lämpligt sammanhang skulle redovisa utfallet av obduktionslag samttillämpningen av reglerna om rättsmedicinska undersökningar och om dödsbevis. Viden förnyad behandling av dessa frågor, i betänkandet SoU 1986/87:6, erinrade utskottet om sitt tidigare uttalande att man kan ifråga sätta om inte reglerna för dödsbevis kommit att tillämpas så att onödigt många dödsfall kommit att hänföras till sådana med okänd dödsorsak eller motivera rättsmedicinsk undersökning. Utskottet anförde vidare att en mer nyanserad syn ofta bör kunna anläggas bl.