bet · GC01SfU13 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 SfU13 Ibetänkandet behandlas de i proposition 1988/89:100, bilaga 7 (),under litt. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. upptagna anslagen C 3.Vårdbidrag för handikappade barn och C 5. Barnpensioner samt under litt. D.Försäkring vid sjukdom, handikapp och ålderdom upptagna anslagen D 2.Folkpensioner och D 4. Vissa yrkesskadeersättningar m.m. Vidare behandlas ettantal under den allmänna motionstiden väckta motioner med anknytning tillanslagen. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning under de olika anslagen.Utskottet tillstyrker också ett motionsyrkande (s) öm att pensionsberedningenskall pröva frågan om pensionstillskott vid ålderspensionering av den som haftförtidspension. Utskottet avstyrker bifall till övriga motioner. Till betänkandet harfogats 21 reservationer och ett särskilt yttrande. Regeringen() har i propositiori 1988/89:100 bil. 7 under C 3, C 5, D 2och D 4 föreslagit att under femte huvudtiteln (C3) till Vårdbidrag för handikappade barn för /90 anvisa ettförslagsanslag på , (C5) till Barnpensioner för /90 anvisa ett förslagsanslag på , (D2) till Folkpensioner för /90 anvisa ett förslagsanslag på , (D4) till Vissa yrkesskadeersättningar m.m. för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Idetta betänkande behandlas följande under den allmänna motionstiden väcktamotioner. 1988/89;Sf205av och (båda c) vari yrkas att begäratt regeringen ändrar ATP-reglerna så att den bestraffning som sker av vissapensionärer upphör. 1Riksdagen 1988/89.11 samt. 1988/89;Sf210 av KarinIsraelsson (c) vari yrkas att som sin mening 1988/89:SfU13 gerregeringen till känna vad som i motionen anförts gällande påförande av poängårför vård av barn utan egen anmälan. 1988/89:Sf223av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en bättreöverensstämmelse mellan de faktiska kostnaderna och merkostnadsbidraget ivårdbidraget för handikappade barn. 1988/89:Sf240av m.fl. (mp) vari yrkas att anslår de medel som krävsför att undantagandepensionärer skall erhålla pensionstillskott. 1988/89;Sf248av Per m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om barnpension från ATP i vissafall. 1988/89:Sf259av () vari yrkas att hos regeringen begärförslag till ändring av reglerna för registrering av vårdar i enlighet medmotionens riktlinjer. 1988/89:Sf268av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om sådana ändringar i pensionsbestämmelserna att insatser i växelvårdblir möjliga utan sänkt pension för den anhörige som gör en insats, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om ett system med avsevärt höjd grundpension, 4. att beslutaratt alla pensionärer med låg eller ingen ATP fillerkänns pensionsfillskott.Motiveringen återfinns i motion 1988/89:So225. 1988/89:Sf273av och (båda s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av enöversyn av bestämmelserna för erhållande av folkpension för utländskamedborgare, som beviljas uppehållstillstånd i . 1988/89:Sf275av () vari yrkas att hos regeringen begär attpensionskommittén får i uppdrag att utreda möjligheten för makar att tillgodogörasig inbetalade ATP-avgifter för inkomstdelar över 7,5 basbelopp i enlighet medvad i motionen anförts. 1988/89:Sf276av och (båda c) vari yrkas att hosregeringen begär förslag för att skapa bättre villkor för anhörigas insatservid växelvård. 1988/89:Sf279 av m.fl. (fp) variyrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om pensionstillskott vid egetundantagande från ATP. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:So235. 1988/89:Sf282(delvis) av m.fl. (vpk) vari yrkas att hos regeringenbegär förslag om höjningar av folkpensionens grundbelopp, pensionstillskottetoch KBT enligt mofionens förslag. Motionen såvitt avser kommunalt bostadstillägg (KBT)behandlas i ett 1988/89:SfU13 senare betänkande. 1988/89:Sf285 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominförande av flexibel pensionsålder eller efterlön. 1988/89:Sf290 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar att folkpensionärer som på grundav undantagan de från ATP endast uppbär folkpensionens grundbelopp fr.o.m. skall ha rätt till pensionsfillskott i enlighet med vad i motionen anförs, 3. att - under förutsättning av bifall tillyrkande 1 - för budgetaret 1989/90 under anslaget D 2 Folkpensioner anvisar . 1988/89:Sf292 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts omanmälan om vårdar för ATP. 1988/89 :Sf295 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att merkostnadsandelen av vårdbidrag fårbedömas efter schablonmässiga normer. 1988/89:Sf297 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att 15/30-årsreglerna inomATP-systemet bör bibehållas. 1988/89:Sf298 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att pensionskommittén får i uppdrag att utredavad som i motionen anförts om komplettering av ATP-systemet. 1988/89:Sf299 av m.fl. (s) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till ändring i lagen om allmänförsäkring så att föräldrar med barn tillförsäkras rätten tillvårdar för år utan ATP-poäng. 1988/89:Sf307 av och (bådac) vari yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att stärkagrundtryggheten för de sämst ställda pensionärerna, 3. att riksdagenbeslutar att alla pensionärer med låg eller ingen ATP fillerkänns pensionstillskott. 1988/89:Sf309 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att beslutar om en ändring avberäkningsgrunden för vårdbidrag så att det utgår med 2,5 basbelopp vid helt vårdbidrag, 2. att för budgetåret1989/90 på anslag C 3 Vårdbidrag för handikappade barnanslår ytterligare 191 milj.kr., dvs. 3. att hos regeringen begärförslag till ett system där ATP-poäng beräknas på grundval av hela detvårdbidrag som utgår. 2. att som sin mening gerregeringen till känna att pedagogiska 1988/89:SfU13 leksaker förhandikappade barn bör räknas som merkostnad vid vårdbidragsprövning, 3. att som sin mening gérregeringen till känna vad som i motionen anförs angående attförtidspensionering av handikappade som studerar bör undvikas. Motiveringenåterfinns i mofion 1988/89:So255. 1988/89:Sf313 av Kjell-Arné () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen låter filisätta en utredning omförtidspensioneringen. 1988/89:Sf318 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen ger regeringen till känna behovet av bättre former för registreringoch information om ATP-poäng för vård av barn .. 1988/89:Sf319 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet attöverväga frågan om handikappersättning även efter ålderspensionering. 1988/89;Sf323 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att pensionsberedningen skall gesuppdrag att med förtur utreda frågan om efterlönepension eller arbetspension. 1988/89 :S027 av och (båda s)vari yrkas att hos regeringen begär att pensionsberedningen i sittarbete beaktar frågan om pensionstillskott till förfidspensionärer i enlighetmed motionen. 1988/89:Sf328 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att beslutar hos regeringen begära en översynav reglerna om förtidspension för egenföretagare. 1988/89:Sf335 av m.fl. (c, m, fp, vpk, mp)vari yrkas att hos regeringen begär att en utredning filisätts meduppgift att utreda och inkomma med förslag om retroaktiv rätt till ATP-poängför vård av eget barn. 1988/89:Sf338 av m:fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en ny parlamentarisk utredning med uppgift attge ett samlat, heltäckande förslag till en revision av ATP-systemet i enlighetmed de i motionen anförda riktlinjerna, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om 15- och30-årsreglerna. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Sk409. 1988/89:Sf340 av Kersfi m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om utformningen av de socialatrygghetssystemen, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om förbättrade pensionsvillkor förvård av egna barn, 3. att hos regeringenhemställer om att får i uppdrag att utarbeta förslag tillhur förälder som är berättigad till ATP-poäng för vård av barn påförs dettautan egen anmälan. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:A809. 1988/89:Sf345av m.fl, (mp) vari yrkas 1988/89:SfU13 1. att beslutar attprisökningar till följd av höjda skatter och avgifter på energi, råvaror ochmiljöutsläpp inte skall räknas med vid justering av basbeloppet, 2. att beslutar attpensionstillskottet till följd av de av föreslagna skatte- ochavgiftshöjningarna från 1989-07-01 skall utgå av basbeloppet för ensampensionär och av basbeloppet för makar, 3. att hos regeringen begären översyn av andra basbeloppsrela-terade förmåner enligt vad ovan sagts. 1988/89:Sf355 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av ändrade regler för handikappersättning. 1988/89:Sf356 av m.fl, (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom schablonise-ring av merkostnadsersättningen i vårdbidraget. 1988/89:Sf357 av och (båda fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående pension för förälder som vårdat handikappatbarn. 1988/89:Sf358 av och (bådafp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om omprövning av handikappersättning till blinda, 2, att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om informationen om rätt till handikappersättning, 1988/89:Sf360 av och (bådafp) vari yrkas att hos regeringen begär en översyn av handikappersättningenspraktiska tillämpning i enlighet med vad som anförs i motionen, 1988/89:Sf364 av och (båda mp)vari yrkas att ger regeringen i uppdrag att återkomma med förslag omrörlig pensionsålder , 1988/89:Sf365 av . (c) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett system med avsevärthöjd grundpension. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:Sk448. 1988/89:Sf366 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att samtliga regler inom socialförsäkringensefterlevandeskydd skall göras tillämpliga på homosexuella sambor. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:L421. 1988/89:Sf368 av och (båda c) vari yrkas att hos regeringen begär förslag till sådanändring av ATP-reglerna att ATP-poängen räknas frän första inkomstkronan. 1 * 1988/89. Rättelse: S. 36 rad 8 Står: 66,5 Rättat till: 67,5 1988/89:Sf372av () vari yrkas att beslutar att 1988/89;SfU13barnpension kan förlängas efter i likhet med förlängt bidragsförskott. Motiveringenåterfinns i motion l988/89:Sk457, Från anslaget D 2. Folkpensioner bekostas folkpension iform av ålderspension, förtidspension och änkepension samt hustrutillägg ochbarntillägg till den som uppbär ålders- och förtidspension. Vidare bekostashandikappersättning från detta anslag. Folkpensionerna finansieras överbudgeten genom en socialavgift, folkpensionsavgiften, och genom skatter. Utöver folkpensionens generella grundskydd ger denallmänna tillläggs-pensioneringen (ATP) ett pensionsskydd som är relaterat tillden försäkrades tidigare förvärvsinkomst. ATP finansieras helt genomsocialavgifter. Ålderspension liksom hel förtidspension eller änkepensionutgår för år räknat av fastställt basbelopp för ensam pensionär ochmed sammanlagt för två pensionsberättigade makar, dvs. avbasbeloppet för vardera maken. För den som inte har ATP eller har lågtATP-belopp kompletteras folkpensionen med pensionstillskott, som utgår med 48 %av basbeloppet för en ålderspensionär och för en förtidspensionär.Pensionstillskottet avräknas mot utgående ATP-pension. Däremot görs ingenavräkning mot annan pension eller annat slag av inkomst. Enligt nya bestämmelser för efterlevandepensionering, somträder i kraft , ersätts den nuvarande änkepensionen medomställningspension och särskild efterlevandepension som utgår enligt sammaregler för män och kvinnor. Pä grund av långt gående övergångsregler kommer denya bestämmelserna tills vidare att ha begränsad betydelse. Bestämmelserna om folkpensionsförmånerna finns i lagen(1962:381) om allmän försäkring, lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension samt lagen (1969:205) ompensionstillskott. Pensionerna liksom en del andra sociala förmåner ärautomatiskt värde-säkrade genom anknytning till basbeloppet inom den allmännaförsäkringen. Basbeloppet, som fastställs av regeringen för varje år.utgör . multiplicerat med det tal (jämförelsetal) som angerförhållandet mellan det allmänna prisläget i november året före det sombasbeloppet avser och prisläget (prop. 1987/88:121, SfU 31.rskr. Basbeloppet har för är 1989 fastställts till . En översyn av pensionssystemet pågår i enparlamentariskt tillsatt kommitté, pensionsberedningen (S 1984:03. dir.1984:42). 1 direktiven för beredningen framhålls att folk- ochtilläggspensioneringen bör ligga fast isina grundlinjer och att nuvarande uppbyggnad av pensionssystemet 1988/89:SfU13med en grundläggande pensionsnivå oberoende av tidigare förvärvsarbete ochkompletterad med en tilläggspension enligt inkomstbortfallsprincipen börkvarstå oförändrad. Inte heller finns enligt direktiven skäl att ändra detnuvarande systemet för finansiering av den allmänna pensioneringen. I övrigtstår det pensionsberedningen fritt att ta upp de frågor som den finnerlämpligt. Direktiven ger emellertid anvisningar om vissa frågor som beredningenbör analysera. Det gäller reglerna för värdesäkring av pensionerna, sambandetmellan avtalspension och allmän pension, reglerna för intjänande av ATP,möjligheterna till rörlig pensionsålder och reformering av efterlevandepensioneringen.Möjligheterna till lagtekniska och administrativa förenklingar inom denallmänna pensioneringen bör också undersökas. De förslag som beredningen läggerfram skall enligt direktiven rymmas inom ramen för oförändrade resurser. Beredningensdelbetänkande (SOU 1987:55) Efterlevandepension - re- formeringav den allmänna försäkringens efterlevandeförmåner har lett till de nyabestämmelser om dessa förmåner som nämnts ovan. Höjning av folkpensionens grundbelopp m.m. Såsom ovan nämnts utges folkpension i form avålderspension för år räknat av basbeloppet för ensam pensionär och förtvå pensionsberättigade makar av basbeloppet för vardera maken. Förden som inte har ATP eller har lågt ATP-belopp kompletteras folkpensionen medpensionstillskott, som utges av basbeloppet för en ålderspensionär ochmed av basbeloppet för en förtidspensionär. m.fl. kritiserar i motion Sf268 detnuvarande pensionssystemet, såvitt avser de lägre pensionerna, för att varakrångligt och byråkratiskt samt leda till synnerligen höga marginaleffekter.För att öka grundtryggheten för alla äldre vill motionärerna i stället ha ettsystem med utbyggda grundpensioner kompletterat med inkomstrelateradepensioner. De begär därför i yrkande 2 ett tillkännagivande om attpensionsberedningen bör få i uppdrag att arbeta fram ett förslag till ettsådant system. Liknande yrkanden med liknande motiveringar framförs imotionerna Sf340 (yrkande 1) av m.fl., Sf365 (yrkande 2) avGörel Thurdin m.fl. och Sf307 (yrkande 2) av och motion Sf340 betonas särskilt vikten av att uppnå mera likvärdiga socialatrygghetsvillkor mellan kvinnor och män, i motion Sf365 de högamarginaleffekterna för folkpensionärer och i motion Sf307 betydelsen förKalmar län av en allmän inriktning på att förstärka grundtryggheten genom atthöja de lägsta pensionerna, m.fl. anför i motion Sf282 (delvis) att ettstort antal pensionärer fortfarande har sä låg ATP att de får pensionstillskottoch att majoriteten av dessa är kvinnor. För att utjämna orättvisorna mellanmer lågavlönade folkpensionärer och välbeställda grupper måste enligt motionärernafolkpensionens grundbelopp och pensionstillskottet höjas. Motionärerna anseratt regeringen bör redovisa en plan för sådana höjningar, där ett förstaetappmål bör vara en höjning av grundpensionen till av basbeloppet ochmotsvarande höjning av pensionstillskottet, samt begär ett tillkännagivandetill regeringen härom. Utskottet behandlade motionsyrkanden om att höja bl.a.folkpensionens 1988/89:SfU13 grundbelopp senast i sitt yttrande1988/89:SfU2y till skatteutskottet. Utskottet konstaterade därvid att varjehöjning av detta belopp innebär en avsevärd framtida merkostnad på grund av detstora antalet pensionärer. 1988 gällandebasbeloppet skulle en höjning med enbart en procentenhet kosta ca . Vad avsåg marginaleffekter framhöll utskottet att- om man vill behålla den principiella skattefriheten för de ålderspensionärer som endast uppbär grundpension och pensionstillskott - varje höjning av dessa förmåner medför att avtrappningen av det extra avdraget och det kommunala bostadstillägget (KBT) måste förskjutas uppåt i inkomstklasser na, om inte ännu kraftigare marginaleffekter skall uppstå. Desto svårare blir det också att förklara skillnaderna mot vad som i skattehänseende gäller för förvärvsarbetande utan pension i inkomstlägen inom skalan. Utskottet hänvisade till att dessa frågor ligger inom ramen för både pensionsberedning ens och inkomstskatteutredningens (Fi 1987:07, dir. 1987:29) uppdrag. erinrade i sitt betänkande 1988/89:SkU4 om att det ligger i inkomstskatteutredningens (RINK) uppdrag att se över reglerna om extra avdrag för folkpensionärer i syfte att minska marginaleffekterna och fä till stånd förenklingar och ansåg att resultatet av översynen borde avvaktas. - avslog också på skatteutskottets hemställan de föreliggande motionerna. Utskottet anser att bör vidhålla sin tidigareuppfattning och avstyrker bifall till motionerna Sf268 yrkande 2, Sf340 yrkande1, Sf365 yrkande 2, Sf307 yrkande 2 och Sf282 i denna del. m.fl. anför i motion Sf345 attprisökningar till följd av de högre skatter på energi, råvaror och miljöförstöringsom enligt bör införas måste bäras av alla men att de ekonomisktsämst ställda, såsom pensionärer som endast har folkpension eller en låg ATP,bör kompenseras för prisökningarna. Motionärerna begär därför i yrkande beslutar att prisökningar till följd av höjda skatter och avgifter påenergi, råvaror och miljöutsläpp inte skall räknas med vid justering avbasbeloppet samt i yrkande 2 att beslutar att pensionstillskottettill följd av de av föreslagna skatte- och avgiftshöjningarnafr,o,m, 1989 skallutgå av basbeloppet för ensam pensionär och för makar. De begär vidare i yrkande 3 en översyn av andra basbe|oppsrelatera- de förmåner, såsom socialbidragsnormer och studiemedel, för att kartlägga vilka justeringar av utgående förmåner som kan behöva göras på grund av det förändrade basbeloppet. Fram t.o.m. fastställdes basbeloppet för en månadi sänder med ledning av förändringarna i konsumentprisindex, dvs. medhänsynstagande fullt ut till förändringar i det allmänna prisläget. Hösten 1980beslöt (prop. 1980/81:20, SfU 14, rskr. 84) att ändraberäkningsgrunden för basbeloppet. Detta knöts då till ett särskilt index, kallatbasbeloppsindex. Ändringen innebar att man skulle bortse från förändringar ienergipriser och inte längre ta hänsyn till den inverkan som ändrade indirektaskatter, tullar och avgifter har pä det allmänna prisläget samt att tilläggskulle göras för subventioner. De nya reglerna tillämpades första gången påbasbeloppet för . beslöt att de ursprungligagrunderna /89:SfU13 beräkning av basbeloppet skulle återställas (prop.1982/83:55, SfU 13, rskr. Särskilda regler skulle dock gälla föravräkning av priseffekterna av devalvering. Den fulla värdesäkringenav basbeloppsanknutna förmåner, som återgången till de tidigare gällandegrunderna för beräkning av basbeloppet innebar, var enligt utskottetsuppfattning angelägen inte minst för att återskapa tilltron till ATP-systemet.Åndringarna av beräkningsgrunden för basbeloppet hade medfört att det uppståttett gap mellan det officiellt fastställda basbeloppet och basbeloppet enligt deursprungliga reglerna. Detta gap minskades genom särskildatilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av storleken av utgåendefolkpensions-, tilläggspensions- och delpensionsförmäner samt arbetsskadelivräntorm.m. och motsvarande tilläggsbelopp vid beräkningen av utgående studiemedel. I proposition 1987/88:121 föreslog regeringen en extrahöjning av basbeloppet för att sambandet mellan konsumentprisindex ochbasbeloppet inom ramen för lagen om allmän försäkring skulle återställas.Förslaget bifölls av på hemställan av socialförsäkringsutskottet (SfU1987/88:31, rskr. har således beslutat om ett enhetligtbasbelopp. De nackdelar som i olika sammanhang framhållits med ett urholkatbasbelopp äger enligt utskottets uppfattning i högsta grad giltighet. Utskotteterinrar vidare om att frågan om värdesäkring av pensioner och om för- ochnackdelar med olika metoder för värdesäkring ligger inom pensionsberedningensuppdrag. Utskottetavstyrker med det anförda bifall fill motion Sf345. Den allmänna pensionsåldern är , och ålderspensionutbetalas fr.o,m. den månad den försäkrade fyller . Det är också möjligtatt göra förtida resp. uppskjutet uttag av ålderspension. Förtida uttag kan sketidigast fr.o.m. den månad då den försäkrade fyller . Pensionsbeloppetminskas dä för pensionen tas ut före den månad denförsäkrade fyller . Minskningen av pensionsbeloppet blir sedan livsvarig.Pä motsvarande sätt innebär uppskjutet uttag av ålderspension attpensionsbeloppet höjs för som uttaget skjuts upp efterden manad den försäkrade fyller . Hänsyn tas dock inte till tid efteringången av den månad under vilken den försäkrade fyllt . Förtida resp.uppskjutet uttag av pension måste i förekommande fall avse såväl folkpensionsom tilläggspension. - En arbetslös försäkrad som har fyllt , och som tillföljd av arbetslöshet har uppburit ersättning från erkänd arbetslöshetskassaunder den längsta tid sådan ersättning kan utgå eller uppburit kontantarbetsmarknadsstöd , har också rätt till förtidspension. Tre motioner berör frågan om pensionsåldern. Sven-ÅkeNygårds m.fl. begär i motion Sf285 ett tillkännagivande om att ett för denenskilde frivilligt system med flexibel pensionsålder eller efterlön börinföras, och begär i motion Sf323 ett tillkännagivande om attfrågan om efterlönepensioneller arbetspension bör ges förtur i pensionsberedningens 1988/89:SfU13arbete. 1 motion Sf364 av och begärs att regeringenskall lägga fram förslag om en rörlig pensionsålder mellan 60 och 70 är. Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden (sesenast SfU 1987/88:18), Utskottet har därvid erinrat om att det ingår ipensionsberedningens arbetsuppgifter att analysera möjligheterna till enrörlig pensionsålder och avstyrkt bifall till motionerna i frågan, I direktivenför beredningen påpekas särskilt att verkningarna av pensionsreform,varigenom ökade möjligheter till rörlig pensionsålder infördes, böruppmärksammas. Syftet med reformen var att göra det möjligt för den enskildeatt anpassa tidpunkten för pensioneringen efter individuella behov ochönskemål. Ett särskilt problem som blivit aktuellt är enligtdirektiven den förtidspensionering på arbetsmarknadsmässiga grunder som skerefter vissa driftsinskränkningar och därav följande arbetslöshet, s.k.58,3-årspensione-ring. 1 det sammanhanget har de äldres situation påarbetsmarknaden och deras möjligheter att på eget initiativ lämna sitt arbeteföre diskuterats. Beredningen skall mot denna bakgrund överväga omnuvarande regler för den rörliga pensionsåldern är tillfredsställande urlagteknisk och administrativ synpunkt. Beredningen skall också prövamöjligheterna till frivillig avgång från arbetsmarknaden före den ordinariepensionsåldern. Ett eventuellt förslag på det här området får dock enligtdirektiven inte bygga på att samhället tar kostnadsansvaret för sådana avgångarfrån arbetsmarknaden.