bet · GC01KU25 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89:KU25 , Vissa sekretessfrågor rörande skyddet för enskildspersonliga förhållanden mm. I betänkandet behandlas regeringens-proposition 1988/89:67om sekretessfrågor inom undervisningsväsendet m.m.-samt ett antalföljdmotioner och mofioner från de allmänna motionstiderna 1988 och 1989. Utskottet har uppskjutit behandlingen av två frågor sombehandlas i propositionen och i vissa motioner, nämligen frågan omsekretesskyddet för barn gentemot vårdnadshavaren samt frågan omsekretesskyddet för uppgifter i bibliotekens låntagarregisfer. Utskottet harbeträffande den förstnämnda frågan begärt yttrande från socialutskottet. Närdet gäller den andra, frågan har utskottet beslutat om inhämtande av yttrandefrån kulturufskottet varefter utskottet avser aft utarbeta en lagrådsiemiss medförslag fill lagsfiftning. Def är utskottets avsikt att slutbehandla de bådafrågorna under innevarande . De förslag i propositionen som behandlas i förevarandebetänkande har tillstyrkts av utskottet. När def gäller motionerna har sju avdessa avsett ökat sekretesskydd för vissa särskilt utsatta personer, t.ex.förföljda kvinnor och barn. Beträffande dessa mofioner har utskottet uttalatatf regeringen bör ägna frågan särskild uppmärksamhet. Övriga mofioner har utskottetavstyrkt. I ärendet föreligger fem reservationer och ett särskilt yttrande. I propositionen hemställs atf antar förslag tilllag om ändring i sekretesslagen (1980:100). I propositionen läggs, såvitt nu är i fråga, fram fyraolika förslag om ändringar i sekretesslagen. Enligt def första förslaget skall sekretess gälla föruppgifterom enskildas personliga förhållanden i den elevvårdande verksamheteninom arbetsmarknadsutbildningen, komvux,grundvux, särvuxoch folkhögskolan, omdet kan antas atf den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider menom uppgiften röjs. Förslaget tas upp i ett tillägg fill 7 kap. 9 §sekretesslagen. För def andra föreslås att den sekretess som förnärvarande enligt 7 kap. 21 § sekretesslagen gäller inom kriminalvården föruppgifter om den som dömts atf undergå kriminalvård även skall gälla föruppgifter som finns inom kriminalvården om andra personer än de dömda, t.ex.besökare till en intagen. 1 1988/89. Det tredje förslaget avser förslag om aft i sekretesslageninföra en ny 1988/89:KU25 bestämmelse (7 kap. 28 §) enligt vilken sekretess skall gälla i ärenden orh ' byte avnamn för irppgifter om en enskilds personliga förhållanden, om det ay särskildahleäning kan antas att den enskilde eller honom närstående hder men omuppgiften röjs. Slutligen'föreslås att handläggningsreglerha i 15 kap. 6 §sekretesslagen i fråga om prövning av frågor om utlämnande av allmännahandlingar förtydligas. I samband härmed föreslås.några språkliga justeringar i15 kap. 8 och 10 §§ sekretesslagen. I propositionen behandlas vidare i skilda avsnitt tvåframställningar om ändringar i sekretesslagen, vilka inte resulterat i några ändringsförslag.Den första avser en framställning från i vilken begärsatf åtgärder vidtas för att garantera sekretesskyddet för uppgifter omenskildas personliga förhållanden hos skolpsykolog. Den andra framställ- .ningen kommer från och gäller frågan om införande av sekretessför uppgifter inom den kommunala konsumentverksamheten. Motioner med anledning av propositionen 1988/89:K5 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan ändring i sekretesslagen aftsamma bestämmelser gäller för skolpsykologens verksamhet som för elevhälsovårdeni övrigt. 1988/89:K8 av m.fl. (c) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkande 1), 1. att som sin mening ger regeringen fill kännavad i motionen anförts om ytterligare översyn av sekretesskyddet vad gällerskolan, namnärenden och behovet av nära samverkan mellan myndigheter i vissafall, 1988/89:K9 av () vari yrkas, såvitt nu äri fråga (yrkandena 1-3), 1. atf som sin mening gerregeringen fill känna att skolpsykolog och kurator bör tilldelas sammaverksamhetssfällning inom skolan som skolhälsovården och aft dessa därmed börlyda under samma starka sekretesskrav, 2. atf som sin mening gerregeringen fill känna aft vuxenutbildningen bör tilldelas sammasekretessbestämmelser som barn- och ungdomsskolan med hänsyn till vad somhemställs i yrkande 1, 3. aft som sin mening gerregeringen till känna aft sekretess införs för uppgifter inomkonsumentrådgivningens ekonomiska rådgivningsverksamhet. Motionerfrån allmänna motionstiden 1988/89:KU25 1987/88:K402 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär skyndsamma åtgärder för att kompletterasekretessbestämmelserna i namnärenden. 1987/88:K403 av m.fl. (fp) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkandena 5 och 6), 5. att hos regeringen begär förslag om att allmyndighetsregistre ring skall omfattas av folkbokföringssekretessen enligt vad som angetts i mofionen, 6. att hos regeringen begär förslag om atttillåta byte av personnummer/identitet enligt vad som angetts i mofionen, , 1987/88: K406 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommöjlighet atf i vissa fall sekretessbelägga uppgifter om personligaförhållanden i samtliga myndig-hetsregisfer. 1987/88:K408 av () vari yrkas aft riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som i mofionen anförts om behovetav begränsning av offentligheten för innehållet i pass- och körkorfsregisfren. 1987/88:K412 av m.fl. (c) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkande 4), 4. att som sin mening ger regeringen fill kännavad som i motionen anförts om förslag till utvidgad sekretess för kvinnor somutsätts för hot och trakasserier. 1987/88:K416 av och (båda m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sekretesskydd för kvinnor som behöver byta vistelseort,bostad, arbete och t.o.m. personnummer. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:Ju217. 1987/88:K419 av m.fl. (c) vari yrkas aftriksdagen hos regeringen begär atf sekretesskyddet för våldsoffer förstärks.Motiveringen återfinns i motion 1987/88:Ju811. Motioner från allmänna motionstiden 1988/89:K420 av och (båda m) vari yrkas aft som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett effektivt och säkert sekretesskydd för kvinnor sombehöver byta vistelseort, bostad, arbete och t.o.m. personnummer. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Ju225. 1988/89:K436 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till inskränkning i rätten aft utbekommahandlingar - inkl. foton - från passregistret. 1* 1988/89. Utskottet 1988/89:KU25 Sekretesskyddet för uppgifter hos skolpsykolog (avsnitt2 i propositionen) 1 förevarande avsnitt i proposifionen behandlas enframställning från till , varibegärts atf den särskilda elevvården hos skolpsykolog skall - på samma sätt somden elevvård som bedrivs av skolläkare och skolsköterskor - betraktas soiri ensjälvständig verksamhet i förhållande till elevvården i övrigt. Skulle en sådanordning införas skulle den innebära att skolpsykolog - i motsats till vad somgäller - inte får lämna ut sekretesskyddad information till annanpersonal inom skolan, såvida inte någon sekrefessbrytande regel är tillämplig.Enligt 1 kap. 3 § sekretesslagen gäller nämligen lagens bestämmelser omsekretess myndigheter emellan också i förhållande mellan olika självständigaverksamhetsgrenar inom samma myndighet. Psykologförbundef har i sinframställning bl.a. framhållit aft skolpsykologer måste, för att kunnaupprätthålla en förtroendefull relation till den enskilde, kunna garanteraåtminstone samma sekretesskydd som inom skolhälsovården. Sistnämnda verksamhetoch skolans verksamhet i övrigt anses, som framgått ovan, utgöra sådanaverksamhetsgrenar inom skolan som är atf betrakta som självständiga iförhällande till varandra. För uppgifter inom den verksamhet som bedrivs avskolpsykolog gäller - liksom inom skolhälsovården -sekretess med eft omväntskaderekvisit, dvs. presumfion för sekretess, medan en sekretessbestämmelse medett rakt skaderekvisit, dvs. presumfion för offentlighet, gäller i fråga omuppgifter inom elevvården i övrigt. Enligt propositionen bör en diskussion om behovet av ettförstärkt sekretesskydd på förevarande område även omfatta uppgifter hosskolkuratorer med hänsyn till att deras verksamhet har stor likhet medskolpsykologernas när def gäller förtrolighet och känslighet hos uppgifter omenskilda. Sedan föredragande statsrådet bl.a. understrukit att det är angelägetatf ett så gott förhållande som möjligt råder mellan elever och skolpsykologer/kuratorer och att eleverna med fullt förtroende kan vända sig till dessa medsina problem diskuteras behovet av sådan ytterligare sekretess som föreslagitsi framställning (prop. s. 10 f.). Därvid görs bl.a. denbedömningen aft gällande sekretesskydd för skolpsykologer/skolkuratorer iprakfiken är starkare än som gjorts gällande i framställningen och sammanfattningsvisanses fillräckliga skäl infe föreligga att nu förstärka sekretesskyd-,. Det utesluts dock inte att frågan om intern sekretess inom en myndighetsolika verksamhetsgrenar - och däribland också på skolans område - kan komma attbehöva ytterligare diskuteras i ett annat sammanhang. I två motioner förordas sådan förstärkning avsekretesskyddet, som. 1 motion 1988/89:K5 av LarsWerner m.fl. (vpk) framhålls atf skolpsykologen i sin verksamhet ofta fåruppgifter i förtroende av mycket känslig natur. Enligt motionärerna är detsvårt aft förstå varför sekretessbestämmelserna för psykologens verksamhetskall vara "mjukare"" än för skolsköterskans och skolläkarens.Motionärerna anser därför att sammasekretessregler bör gälla för skolpsykologens verksamhet som /89:KU25 elevhälsovården. I mofion 1988/89:K9 av () framhålls attpsykologin bör betraktas som läkekonst. Enligt mofionen lider en elev mindreskada av att en lärare får reda på av skolläkaren att .sockersjuka föreliggerän atf skolpsykologen berättar att eleven har mentala störningar. Även i mofion 1988/89:K8 av m.fl. (c) berörsPsykologför-bundefs framställning. Mofionärerna delar i och för sigdepartementschefens uppfattning atf det inte nu finns anledning att utökasekretessen på skolans område i enlighet med framställningen. Enligtmofionärerna finns dock anledning atf av hänsyn till de ungas bästa ytterligareöverväga åtgärder som kan lösa vissa sekretessproblem som kan finnas mellanolika myndigheter, särskilt på skolans område. I motionen yrkas atf riksdagenger regeringen till känna vad anförts i mofionen om ytterligare översyn avsekretesskyddet vad gäller skolan (yrkande 1 såvitt nu är i fråga). har under utskottets handläggningav ärendet inkommit med synpunkter. Utskottet får anföra följande. Som framhållits ipropositionen kan verksamheten inom den särskilda elevvården inte anses varasådan atf den är aft anse som en självständig verksamhetsgren i förhållandefill elevvården i övrigt. Sekretess gäller alltså i princip infe hos densärskilda elevvården gentemot övriga delar av skolan. 1 propositionen, har påanförda skäl (prop. s. 11 f.) gjorts den bedömningen atf det inte föreliggersådant behov av ytterligare sekretess på skolans område, att det finns skäl atfändra den nuvarande sekretessregleringen. Utskottet kan i allt väsenfiigtinstämma i de skäl för denna ståndpunkt som redovisats i propositionen. 1 ärendet har bl.a. gjorts gällande atf det, för att ettframgångsrikt psykologarbefe skall kunna bedrivas och för att den enskildeeleven eller elevens föräldrar skall våga lämna uppgifter till skolpsykologer,krävs att dessa kan garantera samma sekretesskydd som gäller inomelevhälsovården. Enligt utskottet innebär emellertid den gällandesekretessregleringen på området - tillämpad med omdöme och förnuft - eft skyddför skolpsykologerna som i prakfiken inte i större utsträckning skiljer sigfrån skyddet inom elevhälsovården. Ufskottet vill dock i likhet med vad somanförs i propositionen understryka att det självfallet är av vikt atf berördpersonal har helt klart för sig hur de aktuella bestämmelserna bör tillämpasoch utskottet utgår ifrån att regeringen och berörda myndigheter, om ettinformationsbehov visar sig föreligga, tillser att detta fillgodoses.Mofionerna 1988/89:K5 och 1988/89:K9 yrkande 1 i vilka förordatslagstiftningsåtgärder i ämnet avstyrks. Utskottet får slufiigen med anledning av motion 1988/89:K8anföra följande. Som framhållits i propositionen kan det inte uteslutas aftfrågan om intern sekretess inom en myndighets verksamhetsgrenar - och dettagäller också på skolans område - kan komma atf behöva diskuteras ytterligare.Anledning att, såsom begärts i motionen, i förevarande sammanhang ta inifiafivfill en allmän översyn av sekretessregleringen på skolväsendets område ärenligt utskottets mening inte påkallat. Utskottet avstyrker därför motion 1988/89:K8yrkande 1 såvitt nu är i fråga. 2.Sekretessen för uppgifter inom arbetsmarknadsutbildningen /89: KU25m.m. (avsnitt 3 i propositionen) I förevarande avsnitt i proposifionen behandlas en framställningfrån AMU-sfyrelsen till regeringen vari bl.a. föreslagits aft sekretess skallgälla för alla funktionärer inom (uppdragsorganisafionen förarbetsmarknadsutbildning) för uppgifter som rör kursdeltagarnas personligaförhållanden. Enligt nuvarande ordning finns sekretessregler inomAMU-gruppen -denna omfattar olika personalgrupper, bl.a. utbildningsledare,lärare, sjuksköterskor, kuratorer, administrativ personal, lokalvårdspersonal,förrådspersonal och ekonomibiträden - till skydd för kursdeltagare endast inomden elevsociala verksamheten. Sekretessen gäller med ett s.k. omväntskaderekvisit, dvs. presumfion för sekretess. Till den elevsociala verksamhetenräknas bl.a. sjuk- och hälsovård och kurafivt stöd som AMU-organisafio-nenfillhandahållei- deltagare i AMU-kurser. Enligt framställningen finns behov av att kunna förmedlasékretessbelägd information mellan all personal inom , bl.a. mellanpersonal inom den elevsociala verksamheten och lärare. För atf detta skallkunna ske med bibehållet förtroende från elevernas sida krävs enligtframställningen aft även lärarna har tystnadsplikt. Önskemålet är en generellsekretessbestämmelse - med rakt skaderekvisit. presumfion föroffentlighet - som skall gälla inom hela AMU-gruppen för uppgifter som rörkursdeltagarnas personliga förhållanden. I framställningen föreslås aft ävenadministrativa uppgifter, som t.ex. telefonnummer och adress, skall kunnasekretessbeläg-gas för personer som riskerar personförföljelse. I proposifionen diskuterar föredragande statsrådetinledningsvis (prop. s. 15 f.) om det finns anledning att ändra påsekretessreglerna gällande den elevsociala verksamheten inom AMU-utbildningen.Det konstateras därvid atf den ena av de båda huvudområdena inom denna verksamhet- hälso- och sjukvården - är aft befrakta som en självständig verksamhetsgren isekretesslagens mening medan det är mera tveksamt om så är fallet medverksamheten inom det andra huvudområdet inom den elevsociala verksamheten -den socialkurativa verksamheten. Anses den verksamhet som kuratorerna bedriver infe utgöraen självständig verksamhetsgren innebär def, som fidigare framgått, att någotsekretesskydd infe föreligger för uppgifterna hos personalen där i förhållandetill andra personalgrupper inom AMU-området, t.ex. lärarna. För sistnämndapersonalgrupper finns inte några tystnadsplikfsbestämmel-ser.Diskussionen i förevarande fråga utmynnar i aft föredragande statsrådetförklarar sig infe vara beredd att förorda en ändrad sekretess för uppgifterhos den hälsovårdande och kurafiva personalen. Det fortsatta resonemanget(prop. s. 16 f.) leder fram fill bedömningen atf def borde gå att fillgodosedef syfte som AMU-sfyrelsen har med sin framställning genom aft i fråga om iförsta hand ufbildningspersonalen införa sekretess för uppgifter om enskildaspersonliga förhållanden som de fått i sin elevvårdande verksamhet. Enligtpropositionen bör sekretesskyddet här vara detsamma som inom barn-ochungdomsundervisningen. I enlighet härmed föreslås att skaderekvisifet i dennaverksamhet skall vara rakt. Sekretessen skall gälla för uppgifter om1988/89:KU25 enskildas personliga förhållanden. Föredragande statsrådet anserinte att det finns tillräckliga skäl aft därutöver föreskriva en särskildsekretess för administrativa uppgifter. I propositionen föreslås vidare atfsamma sekretesskydd som föreslagits i det föregående införs inom komux,grundvux, särvux och folkhögskolan. Förslaget tas upp i ett tillägg till 7 kap.9 § tredje stycket sekretesslagen. I mofion 1988/89:K9 av () tillstyrkspropositionsförslaget i förevarande del. Mofionären framhåller emellertid attden verksamhet som skolpsykologer och kuratorer bedriver - i likhet med vad somgäller beträffande hälso- och sjukvården inom AMU-utbildningen - bör befraktassom en självständig verksamhetsgren i sekretesslagens mening. En sådan ordningskulle innebära aft sekretess kommer att gälla mellan dessa särskildaelevvårdsfunktionärer och den övriga personalen. Motionären yrkar att riksdagenger regeringen till känna aft en sekretessbestämmelse av förordat slag börinföras för vuxenutbildningen (yrkande 2). 1 motion 1988/89:K8 av m.fl. (c) tas ianslutning till propositionsförslaget i förevärande avsnitt upp frågan ommöjlighet bör införas aft sekretessbelägga uppgifter om enskilds personligaförhållanden, t.ex. namn och adress, i bl.a. ett register hosarbetsmarknadsutbildningens administration. Ufskottet behandlar den frågan iavsnitt 4 nedan (s. 9 f.). Utskottet får anföra följande. Den föreslagna nyasekretessbestämmelsen till skydd för enskilda i den elevvårdande verksamheteninom arbetsmarknadsutbildningen m.m. har i proposifionen föregåtts av en noggrannprövning av å ena sidan de intressen som bärs upp av offentlighetsprincipen ochå andra sidan den vikt och betydelse som man avser atf skydda med hjälp avsekretessregeln i fråga. Utskottet anser aft övertygande skäl anförts för attdet på området föreligger ett behov av ett förstärkt sekretesskydd och anserden lösning som valts i propositionen godtagbar. Med anledning av vad som anförts i motion 1988/89:K9 ombehovet av en sekretessbestämmelse enligt vilken den verksamhet som psykologeroch kuratorer bedriver inom AMU-verksamheten skall utgöra en självständigverksamhetsgren får utskottet anföra följande. 1 vilka fall olika verksamhetsgrenarskall anses vara självständiga i förhållande fill varandra regleras enligtgällande ordning inte i sekretesslagen utan bedöms främst utifrån deorganisatoriska förhållandena inom myndigheten i fråga. Som framgår avproposifionen (s. 16) är def något oklart i vad mån densocialkurativa verksamheten inom kan anses utgöra en självständigverksamhetsgren i förhållande till utbildningsverksamheten. Utskottet, som infeanser sig ha underlag för någon annan slutsats, vill i sammanhanget peka på vadsom i proposifionen (s. 17) erinrats om, nämligen atf tendensen är atfelevvården i ökad utsträckning integreras i AMU-utbildningen. En sådanutveckling talar naturligtvis mot att någon sekretess mellan yrkesgrupperna ifråga bör gälla. Med def anförda får utskottet, som tillstyrker propositionen ihär behandlad del, avstyrka mofion 1988/89:K9 yrkande 2. Sekretessenför uppgifter inom kriminalvården (avsnitt 4 i 1988/89:KU25 propositionen) I propositionen föreslås i förevarande avsnitt atf den sekretesssom enligt 7 kap. 21 S sekretesslagen gäller inom kriminalvården för uppgifterom den som har dömts att undergå kriminalvård även skall gälla för uppgifter ompersonliga förhållanden rörande vissa andra personer, t.ex. besökare påkriminalvårdsanstalterna och tilltänkta övervakare samt anhöriga. Frågan harinte tagits upp i någon av motionerna i ärendet. Utskottet, som konstaterar atf samtliga remissinstanserställt sig positiva till förslaget, fillstyrker detta. Sekretessen för uppgifter i namnärenden (avsnitt5 i propositionen); ytterligare ökat sekretesskyda i vissa särskilda fall m.m. I förevarande avsnitt i proposifionen, vari behandlas enframställning från patent- och registreringsverket (PRV) om sekretess föruppgifter i namnärenden, föreslås aft sekretess skall gälla i ärenden om byteav namn för uppgifter om en enskilds personliga förhållanden, om det avsärskild anledning kan antas atf den enskilde eller honom närstående lider menom uppgiften röjs. Förslaget föreslås intaget i en ny paragraf - 28 § - isekretesslagens 7 kap. Bestämmelsen torde i första hand få fillämpning hos PRV,som i sin framställning bl.a. uppgivit att verket fidigare i sin handläggningav namnärenden ansett bestämmelserna i 7 kap. 15 § sekretesslagen - den s.k.folkbokföringssekretessen - tillämpliga men aft def numera genom domstolsbeslutfastslagits att detta lagrum inte kan tillämpas i PRV:s namnärenden. Beträffande bestämmelserna i 7 kap. 15 § sekretesslagengäller bl.a. följande. Genom en ändring av lagrummet som trädde i kraft den 1januari 1988 kan uppgifter om enskildas personliga förhållanden, t.ex. namn ochhemadress, i vissa fall skyddas av folkbokföringssekretessen också när deförekommer i myndighefsregister som endast omfattar ett begränsat urval avbefolkningen. I sammanhanget övervägdes om det fanns tillräckliga skäl för attbegränsa offentlighetsprincipen och sekretessbelägga uppgifter om enskildaspersonliga förhållanden i samtliga personregister som förs av myndigheter,såväl stafiiga som kommunala (prop. 1987/88:41 s. 12). Föredragande statsrådetuttalade emellerfid atf man borde rikta in sig på de register som innehållerett förhållandevis stort urval av befolkningen. Sekretessen borde utvidgasbeträffande sådana register men inte i fråga om alla myndighetsregister. Detborde dock klart framgå vilka myndighefsregister som skulle omfattas av den 'nya sekretessen, så aft denna fråga inte skulle behöva bli föremål förosäkerhet och tolkningsspörsmål i praxis. Regeringen borde därför bemyndi- 'gas att meddela föreskrifter som närmare anger tillämpningsområdet försekretessbestämmelsen. (KU 1987/88:22) godtog propositionen i dennadel. I mofion 1987/88:K402 av () fas upp defrågor som 1988/89:KU25 aktualiserats av PRV i dess framställning tilljustitiedepartementet. Motionären hemställer att hos regeringenbegär skyndsamma åtgärder för aft åstadkomma det diskuterade sekretesskyddet. I mofion 1988/89;K8 av m.fl. (c) diskuteras- i anslutning till förslaget om förstärkt sekretesskydd i namnärenden, vilketförslag motionärerna tillstyrker-frågan om den beslutade utvidgningen avfolkbokföringssekretessen är tillräcklig. Mofionärerna anser inte detta varafallet och pekar därvid bl.a. på hotade och trakasserade kvinnors behov avskydd. I motionen föreslås atf eft beslut av därtill behörigfolkbokföringsmyndighet om sekretess enligt 7 kap. 15 § sekretesslagen föruppgift om enskilds förhållanden i vissa fall skall kunna överföras till annanmyndighet, t.ex. i ärenden inom arbetsmarknadsutbildningens administration (jfrovan s. 7). Motionärerna anser aft regeringen bör göra en översyn av gällandesekretesskydd på området (yrkande 1 såvitt nu är i fråga). Även,i motion1987/88:K412 av m.fl- (c) begärs atf folkbokföringssekretessenvidgas (yrkande 4). Folkbokföringssekretessens omfattning tas vidare upp imotion 1987/ 88:K403 av m.fl. (fp). I mofionen yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om atf all myndighefsregistrering skallomfattas av folkbokföringssekretessen (yrkande 5). Motionärerna anser infe attden utvidgning av folkbokföringssekretessen som beslutades av underhösten 1987 var tillräckligt långtgående. Motionärerna föreslår-i likhet medvad data- och offentlighetskommittén (DOK) föreslagit i betänkande SOU 1986:46- atf all myndighefsregistrering skall omfattas av folkbokföringssekretessen ide fall def kan antas att den enskilde eller någon närstående lider skada avatf uppgifterna röjs. I mofionen påpekas aft detta oftast gäller kvinnor ochbarn som förföljs av fidigare make eller sambo. I motionen begärs vidare påsamma grunder att hos regeringen begär förslag om att tillåta byte avpersonnummer/identitet (yrkande 6). Motionärerna vill öppna en möjlighet förförföljda personer atf byta personnummer/identitet om inget annat kan undanröjahoten och förföljelserna.