bet · GC01FöU12 · 1988-12-31 00:00:00 — Härigenom skulle, anser hon, allmänheten få återkommandebekräftelser på att myndigheterna tar enskilda personers rapporter på stortallvar. Utskottet underströk i betänkandet FöU 1987/88:2 vikten avatt varje inrapporterad misstanke om olovlig, säkerhetshotande verksamhet viaTIR-bilar eller i andra former även fortsättningsvis följs upp av tull-,polis-och militära myndigheter i samverkan. 1 betänkandet 1988/89:FÖU1 redovisadesolika åtgärder som igångsatts av myndigheterna bl.a. i detta syfte. Det börankomma på myndigheterna själva att bedöma lämpliga former för information tillallmänheten i dessa frågor. En föreskrift från sida om vissperiodicitet i rapporteringar ter sig enligt utskottets mening inteändamålsenlig. Motion FÖ206 bör därför avslås. Även i partimotion Fö203 berörs i ettyrkande (yrk. 2) frågan om utländsk lastbilstrafik. Motionärerna säger sig anse att det är viktigt att misstankar om olovlig underrättelseverksamhet noggrant följs upp av tull, polis och militära myndigheter och att en vaksam allmänhet också är 18 en viktigförutsättning för att motverka främmande underrättelseverksamhet 1988/89:FöU12i vårt land. Vidare anser motionärerna, med hänvisning till utredningens omtillträdesskydd betänkande (SOU 1986:7) Militära skyddsområden, att riksdagenhos regeringen bör begära förslag till åtgärder rörande skydd mot otillbörliginsyn. Såsom yrkande anförs att hos regeringen bör begära förstärktaåtgärder mot främmande underrättelseverksamhet i enlighet med motionen. Utskottet hänvisade i senaste betänkande i ärendet(l988/89:FöUl) till att utredningen om tillträdesskydd sedermera även avgettbetänkandet (SOU 1988:8) Ny skyddslag. Utskottet erfar att en proposition iärendet är under utarbetande i och kan förväntas föreläggasriksdagen redan innevarande . Motionärernas syfte torde därmed varatillgodosett, något som även kan sägas om vad som i motionen till grund föryrkandet sägs om den utländska lastbilstrafiken. Något uttalande av ienlighet med motionsyrkandet synes följaktligen inte erforderligt. Yrkandet bördärför avslås av . 1 några motioner, slutligen, berörs frågor omsäkerhetspolitiskt underlag försvarskommitté inför nästalångsiktiga försvarsbeslut. 1 motion Fö208 (s) anförs, med hänvisning till den nuaktuella avspänningsprocessen, att det som var sanning på 1950-, 1960- och1970-talen inte längre äger giltighet. Det finns, menar motionärerna, storabehov av att bedriva studier i frågor rörande avspänningen, beroenden ochSveriges position i det globala samfundet, m.m., för att med ny kunskap somunderlag kunna utforma en ny och bättre svensk försvarspolitik. Inte baraförsvarskommittén måste, anser de, genomföra en fördjupad studie om dessafrågor utan även oberoende forskare och experter i och utomlands till hjälp. En sådan studie av oberoende experter bör ske skyndsamt så attförsvarskommittén, liksom regering och riksdag, får ett bra beslutsunderlag. Ett liknande resonemang förs i motion Fö209 (vpk). Enligtmotionärerna går det nu att tala om ett genombrott för freds- ochnedrustningssträvandena; de menar att dessa strävanden också måste få betydelseför de avvägningar som försvarskommittén har att göra. Det finns, anser de, ettstort behov av ett helt nytt mer allsidigt sammansatt säkerhetspolitisktsynsätt. För att bidra till detta bör utöver militären även oberoende forskare,institutioner i och utomlands, politiker och andra delta. Motionärernaföreslår att besluta att ge den arbetande försvarskommittén i uppdragatt utföra sådana säkerhetspolitiska studier och verka för ett sådant allsidigtsammansatt säkerhetspolitiskt underlag och beslut. Även i motion FÖ210 (mp) framförs liknande tankegångar.Det är, anför motionärerna, inte lätt att bedöma dagens militära hotbild och änsvårare att gissa framtidens. Den slutliga bedömningen måste alltid göras avfolkets valda representanter, men sannolikt skulle ha hjälp av om manfick två alternativa bedömningar att begrunda. En borde, heter det, somtidigare göras av sakkunniga inom departement och försvarsstaber och en andraav sakkunniga från fredsrörelsen - förslagsvis i regi av Svenska freds- ochskiljedomsföreningen. Utskottet konstaterar med anledning av dessamofionsyrkanden att det i vårt försvarsplaneringssystem åvilar en parlamentariskt sammansatt för- 19 svarskommittéatt på grundval av bredast möjliga sakunderlag utarbeta /89:FöU12 förslagrörande de säkerhetspolitiska utgångspunkterna för långsiktigaförsvarsbeslut. Genom försvarskommitténs arbete säkerställs ett parlamentarisktinflytande över hela förberedelseprocessen inför ett sådant beslut. förfogande står civil och militär expertis från departementoch myndigheter, och det står kommittén fritt att härutöver inhämta all deninformation och det underlag den bedömer erforderlig. I direktiven för sittandeförsvarskommitté förutses att kommitténs förslag avseende säkerhetspolitikensgrunder och inriktningen av totalförsvarets fortsatta utveckling kommer attundergå en bred remissbehandling. Kommittén kommer dessutom, enligt vadutskottet erfar, att i likhet med fidigare försvarskommittéer inbjuda oberoendeforskare och experter att inför kommittén redovisa sin syn på olikasäkerhetspolitiska frågor vid ett särskilt seminarium varefter bidragen avseskomma att utges i bokform. Dessa olika förhållanden och åtgärder torde enligtutskottets mening motsvara även mycket högt ställda krav på brett ochförutsättningslöst säkerhetspolitiskt underlag för försvarskommitténs förslag iolika skeden och inför slutliga ställningstagande till ett nyttförsvarsbeslut. Med hänvisning till vad som i det föregående anförts anserutskottet att ej bör bifalla här behandlade motionsyrkanden omutvidgat säkerhetspolitiskt underlag inför nästa försvarsbeslut. I dettasammanhang får utskottet anledning att även hänvisa till vad inledningsvis, medinstämmande i försvarsministerns anförande, framhölls om vikten av att våregen säkerhets- och försvarspolitiska planering präglas av konsekvens,stabilitet och långsiktighet. Utskottet har i detta avsnitt, med utgångspunkt från detsäkerhetspolitiska avsnittet i budgetpropositionen, behandlat ett antalmotionsyrkanden med anknytning till säkerhetspolitiken: FÖ201 (m), FÖ202 (c),Fö203 (c, yrk. 2) samt FÖ206 (m) om utländsk lastbilstrafik i , m.m.,Fö204 (m) om säkerhetspolitikens grunder, m.m., (yrk. 1) samt omubåtskränkningar och ubåtsskydd (yrk. 2), Fö205 (mp, yrk. 1-6) omubåtskränkningar samt Fö208 (s), FÖ209 (vpk, yrk. 1) och Fö210 (mp, yrk. 3) omsäkerhetspolitiskt underlag inför nästa försvarsbeslut. I samtliga fallavstyrker utskottet bifall till mofionsyrkandena. Utskottet föreslår att lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet i budgetpropositionen anför angåendesäkerhetspolitiken. Den fortsatta utvecklingen av totalförsvarets civila del Under denna rubrik behandlar utskottet vad föredragandestatsrådet i budgetpropositionen (s. 10-13) har anfört om den fortsatta utvecklingen av totalförsvaret. 1 detta sammanhang behandlas motionerna Fö204 (m), yrkande 6, och FÖ210 (mp), yrkande 1, rörande vissa för totalförsvaret gemensamma planeringsförutsättningar. Slutligen tar utskottet upp några motionsyrkanden rörande övergripande sårbarhetsfrågor till behandling, nämligen motionerna Fö204 (m), yrkande 8, FÖ209 (vpk), yrkande 2, Fö503 (c), yrkandena 1, 2, och 7 samt Fö504 (c). Vid sin redogörelse i budgetpropositionen för denfortsatta utvecklingen av totalförsvarets civila del uppehåller sig försvarsministerninledningsvis vid grunderna för och inriktningen av denna del avtotalförsvaret. Han erinrar i detta sammanhang om den syn på krisers och krigsvaraktighet och karaktär som låg till grund totalförsvarsbeslutoch påminner om att det enligt detta beslut ankommer på regeringen och defunktionsansvariga myndigheterna att från de givna planeringsförutsättningarnagöra de preciseringar som behövs för planeringen. Försvarsministern kommenterar slutligen överstyrelsens förcivil beredskap (ÖCB) programplan för perioden /90-1993/94. Han redogörvidare för det aktuella handläggningsläget beträffande deför det civilatotalförsvarets inriktning betydelsefulla utredningarna rörande grundsyn förmål och riskanalyser, totalförsvarets indelning på högre regional nivå och dessledningsorganisation på central och regional nivå. I två motioner från den allmänna motionstiden - Fö204 (m)och Fö210 (mp) -framförs kritik mot de totalförsvarsgemensamma antagandenrörande bl.a. krisers och krigs varaktighet och karaktär och därmedsammanhängande importantaganden som lades fast i samband med 1987 årstotalförsvarsbeslut. Moderata samlingspartiet upprepar i sin kommittémotionFö204 (yrkande 6) sin redan tidigare framförda kritik mot ifrågavarandeplaneringsförutsättningar med krav på att regeringen skall låta ompröva dem. Även motionärerna i partimotion Fö210(yrkande 1) ger uttryck åt en avvikande uppfattning beträffande dessagrundläggande antaganden för uppbyggnaden av vår beredskap. De föreslår att mani näringslivet bör ta beredskapshänsyn med tanke på en treårig krigs- ochavspärrningsperiod. Utskottet vill inledningsvis erinra om att påförslag av utskottet avslagit tidigare framförda motionsförslag om en omprövningav de i det senaste försvarsbeslutet fastlagda planeringsförutsättningarnarörande kriser och krigs varaktighet och karaktär och därmed sammanhängandeimportantaganden (FöU 1986/87:11 s. 32, FöU 1987/88:11 s. 15). Utöver de skälsom då angavs mot en sådan omprövning under löpande försvarsbeslutsperiod harsedan dess tillkommit att försvarskommitté påbörjat sittarbete. 1 kommitténs uppgifter ingår bl.a. att ange planeringsmål förberedskapen inom det civila totalförsvaret och dess olika funkfioner. Utskottetanser sålunda att här behandlade motionsyrkanden Fö204 (m), yrkande 6, ochFö210 (mp), yrkande 1, i likhet med fidigare motioner i ämnet inte bör bifallasav . Av det anförda framgår att utskottet inte har någonerinran mot vad föredragande statsrådet har anfört om totalförsvaretsgemensamma planeringsantaganden. Utskottet anser att också bör lämnavad försvarsministern i övrigt har anfört om den fortsatta utvecklingen avtotalförsvarets civila del utan erinran. Utskottet övergår att behandla några motioner somövergripande tar upp 1988/89:FöU 12 frågor om samhällets sårbarhet.Motioner om sårbarheten inom viss funktion av det civila totalförsvaret behandlarutskottet i det följande i avsnittet om den funktionsvisa inriktningen avtotalförsvarets civila del. 1 motion FÖ204 (m), yrkande 8, återkommer moderatasamlingspartiet med ett tidigare framfört motionsyrkande om behovet att vidtasnabba åtgärder för att möta den ökade sårbarheten i det moderna samhället inteminst till följd av ökad datorisering. 1 motion FÖ503 (c), yrkandena I och 2, behandlarmotionärerna det sårbara samhället ur en rad aspekter. De anser bl.a. att enparlamentarisk sårbarhetsberedning bör tillsättas med uppgift att pröva vilkaåtgärder som bör vidtas för att skapa en uthållig utveckling. Utredningenföreslås bl.a. studera behovet av att genom lagstiftning och bidrag komma tillrätta med sårbarhetsfrågorna. Motionärerna riktar i ett yrkande (yrkande 7)uppmärksamheten på sårbarheteni våra storstäder. Även i kommunisternas partimotion FÖ209,yrkande 2, ser motionärerna med oro på sårbarheten i vårt samhälle. Man pekarfrämst på sårbarheten inom sjukvårdsområdet men erinrar också om den sårbarhetsom vidlåder energi- och livsmedelsförsörjningen. Motionärerna ser en ändradsamhällsstruktur där de olika landsdelarna ur försörjningssynpunkt kan fungeravar för sig som ett medel att minska vår sårbarhet. De efterlyser avslutningsvisett totalförsvar som inte endast förlitar sig på militära resurser. Motionärerna i mofion Fö504 (c) framhåller betydelsen aven regional balans som grund för ett starkt totalförsvar. Utskottet erinrar inledningsvis om att samhälletssårbarhet har behandlats av utskottet i olika sammanhang (senasti betänkandet FöU 1987/88:11, s. 67). Utskottet underströk därvid medhänvisning till totalförsvarbeslut betydelsen av attförsvarsaspekterna beaktas och beredskapshänsyn tas i den fredstidaplaneringen och samhällsutvecklingen. Utskottet framhöll att samhällets förmågaatt möta fredstida störningar är grundläggande för möjligheterna att verka ikriser och krig. Sårbarhetsfrågorna borde, ansåg utskottet, beaktas somproblem som avser skilda funktioner och poängterade att planeringen av åtgärderskulle genomföras av resp. funktionsansvarig myndighet. Det framhölls ocksåvara viktigt att beredskapsbehoven på allvar beaktas och sprids tillmyndigheter, organisationer, företag m.fl. som deltar i planeringen ochutvecklingen av samhällets olika delar och att de även beaktas iforskningssammanhang. Utskottet vill här än en gång, med hänvisning till detanförda, understryka vikten av att beredskapsbehoven blir tillgodosedda inom ramen för en samhällsutveckling som är och bör vara präglad av medborgarnas fredstida behov. Det bör i detta sammanhang erinras om att det försvarsbeslut togs viktiga initiativ i syfte att minska samhällets sårbarhetpå olika särskilt utsatta områden, bl.a. när det gäller hälso- och sjukvården och telekommunikationerna. Till bilden hör också att ÖCB och statens rädd ningsverk (SRV) ägnar dessa frågor uppmärksamhet, bl.a. när de gäller våra storstäders sårbarhet. Den nu arbetande försvarskomittén kommer också att få anledning att beakta samhällets sårbarhet i sitt arbete. synpunkter av det slag som framförs i här behandlade motioner 1988/89:FöU12 därvidkommer att bli beaktade. Något utredningsarbete därutöver i enlighet med vadsom föreslås i motion FÖ503 (c) anser utskottet inte vara påkallat, varföryrkandena 1, 2 och 7 bör avslås. Detsamma gäller, såsom framgår av detföregående, motionerna FÖ204 (m), yrkande 8, Fö209 (vpk), yrkande 2 samt FÖ504(c). Utskottets ställningstagande i detta avsnitt innebär attriksdagen föreslås lämna utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört omden fortsatta utvecklingen av totalförsvarets civila del samt avslå motionernaFÖ204 (m), yrkandena 6 och 8, FÖ210 (mp), yrkande 1, FÖ209 (vpk), yrkande 2,Fö503 (c), yrkandena 1, 2 och 7, och Fö504 (c). Planeringsramar för totalförsvarets civila del Under denna rubrik behandlar utskottet vad föredragandestatsrådet i budgetpropositionen (s. 13-19) har anfört om ekonomiska resurserför totalförsvarets civila del och i samband därmed framförda förslag tillplaneringsramar för totalförsvarets civila del avseende dels perioden /90-1991/92, dels /90. Till detta avsnitt har också förts motionFö204 (m), yrkande 9, rörande viss ramuppräkning, och yrkande 10 i samma motiontill den del detta yrkande har en sådan anknytning. Här behandlas vidare motionFö203 (c), yrkande 10, och yrkandena 8,9 och 11 till den del de rör ramfrågorsamt motion Fö210 (mp) yrkandena 8-11. totalförsvarsbeslut innebar att nya principerinfördes för finansieringen av beredskapsåtgärder inom totalförsvarets civiladel. Sålunda beslutades om en gemensam planeringsram för den civila delen avtotalförsvaret. För försvarsbeslutsperioden (1987/88-1991/92) fastställdesdenna ram till 7 823 milj. kr. i prisläge 1986/87 (för dåvarande civilförsvar iprisläge ) och för /88 till 1 591,8 milj. kr. Utöver denna ram skulle enligt försvarsbeslutet underförsvarsbeslutsperioden 500 milj. kr. avdelas för att förbättra beredskapennär det gäller hälso-och sjukvården i krig. Försvarsbeslutet innebar vidare att fredskrislagren påkemi-, metall- och beklädnadsområdena skulle försäljas, varvid intäkternaavsågs användas för åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret. De totalaberedskapslagren av olja skulle också minskas. Beredskapsförberedelserna inom affärsverkensansvarsområden skall finansieras med egna medel. Undantag härifrån utgörs avstatens järnvägar som finansierar sina beredskapsåtgärder med såväl egna somanslagsmedel. Beredskapsåtgärderna inom övriga funktioner finansieras inomramen för myndigheternas ordinarie förvaltningsanslag. ÖCB har enligt regeringens anvisningar i samråd med övrigafunktionsan svariga myndigheter lämnat förslag till fördelning av den av regeringen för perioden /90-1993/94 angivna planeringsramen. ÖCB påpekar att planeringen är osäker för de av perioden som infaller efter utgången av nuvarande försvarsbeslutsperiod. Eftersom utförsäljningen av lager som 23 delvisfinansierar beredskapsåtgärderna upp- 1988/89:FöU 12 hör i ochmed utgången av /92, behövs det enligt ÖCB ytterligaremedel för att av planeringsperioden behälla den vidförsvarsbeslutsperiodens utgång uppnådda beredskapsnivån. har vidareangivit att de beredskapsåtgärder som ÖCB har redovisat inom denanvisade planeringsramen beträffande vissa funktioner är otillräckliga för attuppnå uppsatta mål enligt försvarsbeslut. för dettaändamål beräknar ÖCB till sammanlagt 1 . I budgetpropositionen biträder försvarsministern ihuvudsak den av ÖCB enligt regeringens anvisningar upprättade planeringsramenför totalförsvarets civila del för perioden /90-1993/94 om sammanlagt . Beträffande den av ÖCB förordade resursförstärkningenframhåller försvarsministern att försvarsbeslutets inriktning och ekonomiskaprioriteringar bör ligga fast varför det enligt hans mening inte är möjligt attförorda denna resursförstärkning. Han erinrar också om den av regeringen nyligentillsatta försvarskommittén, som enligt sina direktiv skall förbereda underlagför ett nytt samlat långsiktigt försvarsbeslut . I budgetpropositionen har den ekonomiska planeringsramenför /90 beräknats till 1 779,3 milj. kr., i beräknatgenomförandeprisläge 1989/90. Beräkningen av ramen redovisas på s. 16 ipropositionen och dess fördelning på anslag på s. 17-18. Planeringsramen förbudgetåren 1989/90-1991/92 beräknas till 1 779,3 milj. kr. för vart och ett avde i perioden ingående budgetåren. 1 budgetpropositionen har regeringenhemställt att skall fastställa förenämnda planeringsramar och lämnavissa därtill knutna bemyndiganden. Utskottet vill inledningsvis redovisa de förslag i olikamotioner som syftar till en uppräkning utöver regeringens förslag avplaneringsramarna för totalförsvarets civila del. I moderata samlingspartiets kommittémotion FÖ204 föreslåsatt den ekonomiska ramen för totalförsvarets civila del skall räknas upp med21,1 milj. kr. som kompensation för ett underutnyttjande av förslagsanslageninom motsvarande planeringsram för /88. Motionärerna framhålleratt ett sådant underutnyttjande regelmässigt kompenseras vid beräkningen avutgiftsramen för det militära försvaret, något som enligt deras mening ocksåbör tillämpas när det gäller beräkning av planeringsramen för det civilatotalförsvaret. Det ökade ekonomiska utrymmet, som skapas genom den föreslagnaramuppräkningen, anser motionärerna skall utnyttjas för att bl.a. avsätta ytterligaremedel till ÖCB:s uppgifter i fråga om datasäkerheten, tillcivilbefälhavarorganisationen och till olika behov inom funktionenbefolkningsskydd och räddningstjänst. I motion Fö203 (c) föreslås att det utöver regeringensförslag skall anvisas 96 milj. kr. för beredskapslagring och industriella åtgärder. medelsanvisningmedför att planeringsramen för nästa budgetår måste 1988/89:FöU12 räknas uppmed samma belopp. De i samma motion framförda förslagen om ytterligare3 milj. kr. för frivilligorganisationernas behov samt 1 milj. kr. datasäkerhetoch intern information medför inte behov av uppräkning av ramen imotsvarande grad eftersom dessa medelstillskott balanseras genom att imotionen föreslås en minskning med 4 milj. kr. drift avberedskapslager i förhållande till regeringens förslag. föreslår i sin partimotion FÖ210 attytterligare 140 milj. kr. skall tillföras den civila delen av totalförsvaretför att tillgodose denna totalförsvarsgrens behov i enlighet med det av ÖCB ianslagsframställningen förordade budgetalternativet B. Vidare föreslås att 50milj. skall anvisas för uppläggande av lager av återanvändbarsjukvårdsmateriel och 80 milj. kr. för bidrag i syfte att ökaberedskapshänsynen i samhällsplaneringen. Slutligen anser motionärerna i motionFö210 att ytterligare 120 milj. kr. skall tillföras för befolkningsskydd(främst för skyddsrum) och 1 milj; kr. för stöd till civilförsvarsförbundetshemskyddsverksamhet. De av framförda förslagen medför behov atträkna upp den i propositionen föreslagna uppgiftsramen medsammanlagt 391 milj. kr. Utskottet kan inte bifalla att planeringsramen för detcivila totalförsvaret för nästa budgetår skall räknas upp i enlighet med vadsom föreslås i mofion Fö204 (m). Planeringsramen för det civila totalförsvaretutgörs av summan av i ramen ingående anslag (delar av anslag). Den har såledesen annan budgetteknisk konstruktion än utgiftsramen för det militära försvaret.Den i motionen förordade beräkningsmetodiken är därför enligt utskottets meninginte tillämplig på nämnda planeringsram. Utskottet anser dessutom att den av regeringen föreslagnaplaneringsramen i allt väsentligt ligga i linje med försvarsbeslutetsinriktning och ekonomiska prioriteringar. Utskottet kan därför inte hellertillstyrka en uppräkning av denna ram som följer av förslagen i motionernaFÖ203 (c) och Fö210 (mp). Utskottet anser dock en smärre omfördelning inomplaneringsramen vara påkallad för att uppnå en ökad balans i fråga omutnyttjandet av medlen inom ramen. Sålunda bör enligt utskottets mening detunder fjärde huvudtiteln uppförda anslaget J 1. Drift av beredskapslagerminskas med 4 milj. kr. i förhållande till regeringsförslaget och därmed kommaatt motsvara av ÖCB anmält behov av medel för ändamålet. Av dessa 4 milj. kr.bör 1 milj. kr. föras till det under samma huvudtitel uppförda anslaget G 1.Överstyrelsen för civil beredskap: Förvaltningskostnader. Detta medelstillskottär avsett att på sätt ÖCB har föreslagit användas för samhällets ADB-säkerhet ienlighet med beslut (FöU 1987/88:1, rskr. 24, prop. 1987/88:95, FiU25, rskr. Vidare bör 3 milj. kr. föras till det under tionde huvudtitelnuppförda anslaget B 8. Statsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer. Vad utskottet anfört om omfördelning inom planeringsramenför den civila delen av totalförsvaret för nästa budgetår bör som sin mening ge regeringen till känna. Den föreslagna omfördelningen ligger i linje med yrkandena 9, 10 och 11 i motion FÖ203 (c) och tillgodoser till en del också yrkande 10 i motion FÖ204 (m). Planeringsramen för perioden /90-1991/92 bör fastställasenligt rege- 1988/89:FöU12 ringens förslag. Utskottet återkommer i det följande till de avomfördelningen berörda anslagen under fjärde huvudtiteln.Arbetsmarknadsutskottet bereder den av utskottet föreslagna omfördelning såvittden rör anslaget under tionde huvudtiteln till Statsbidrag till frivilligaförsvarsorganisafioner. I övrigt har utskottet inte något att erinra mot vadföredragande statsrådet i budgetpropositionen har anfört om ekonomiska resurserför totalförsvarets civila del. Utskottets ställningstagande i detta avsnitt innebär attutskottet fastställer de av regeringen föreslagna planeringsramarna förtotalförsvarets civila del för /90 och perioden /90-1991/92.Därvid avstyrker utskottet bifall till motion Fö204 (m), yrkande 9, samt Fö203(c), yrkande 8, såvitt nu är i fråga och till Fö210(mp), yrkandena 8-11 såvittnu är i fråga. En föreslagen omfördelning inom planeringsramen för budgetåret1989/90 sker med bifall till motion Fö203 (c), yrkandena 9 och 11, såvitt nu äri fråga samt till yrkande 10 i samma motion och med anledning av motion FÖ204(m), yrkande 10 i här behandlad del. Den funktionsvisa inriktningen inom totalförsvarets civiladel Under denna rubrik behandlar utskottet vad föredragandestatsrådet i budgetpropositionen (s. 19-44) har anfört om den fortsattautvecklingen inom olika funktioner av det civila totalförsvaret samt rörandeansvaret under kriser och krig för vissa av dessa funktioner (s. 44-45).Utskottet tar också i sammanhanget upp vad föredragande statsrådet har anförtom beredskap inom ADB-området (s. 46). En rad motioner med anknytning tillvissa av funktionerna behandlas också i sammanhanget.