bet · GC01UbU6 · 1988-12-31 00:00:00 — 1987/88:Ub512 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillsättningsförfarandet vid universiteten. l987/88:Ub565 av m.fi. (fp) vari såvittnu är i fråga yrkas 24. att som sinmeninggerregeringen till känna vad i motionen anförts angående möjligheten atttitelbefordra kvalificerade lektorer, 25. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående omvandling av utbildningsbidragtill doktorandtjänster, 26. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående graderade betyg pädoktorsavhandlingar. 1987/88:Ub567 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omöversyn av tillsättningsförfarandet av professurer, forskningstjänster ochhögre utbildningstjänster vid universitet och högskolor. l987/88:Ub626av PärGranstedt m.fl.(c) vari sävitt nu ärifråga yrkas 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att främja rekryteringen till forskarutbildningen. 1987/88:Ub642 av och () vari yrkas att hos regeringen begär en utredning om villkorenför longitudinell forskning. l987/88:Ub803 av m.fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående ojämn könsfördelning bland forskarna. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:A801. I987/88:K403 av m.fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskningsetik och forskningsregister. 1 1988/89. 1988/89 UbU6 I987/88:K412av m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fräga - 1988/89:UbU6yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utarbetande av etikregler m.m. för forskning ochstatistikproduktion. 1987/88:K431 av m.n. (m) vari sävitt nu ärifråga yrkas 11. att som sin meninggerregeringen till känna vad imotionen anförts om användning av persondataregister vid forskning i enlighetmed vad som i motionen anförts. Behovet av etikregler för forskning som bygger påanvändning av personuppgifter påtalas i motionerna I987/88:K403 (fp) yrkande10, 1987/ 88:K412(c)yrkande2, 1987/88:K43I (m) yrkande 11 och 1987/88:Ub642(fp). Behovet är särskilt stort då det gäller användning av uppgifter om ettstort antal individer som följs , s.k. longitudinell forskning. 1motionerna framhålls att datainspektionen skall granska samkörningar avforskningsregister lika väl som samkörningar av administrativa register.Motionärerna stryker under att det är mycket viktigt att slå vakt om denpersonliga integriteten och att samtycke från de studerade måste finnas vid samkörningarav register. Eftersom det är viktigt att forskning av betydelse för samhälletkan genomföras även är det enligt motionerna väsentligt attforskningen genomförs på ett sådant sätt att allmänheten kan ha förtroende förforskarna. 1 motion 1987/88:Ub642 redovisas en rad exempel pä longitudinellforskning inom olika discipliner och den nytta sådan forskning har.Motionärerna stryker under att det inte är något snävt egenintresse för berördaforskare att skapa goda betingelser för longitudinell forskning utan något somär av betydelse för hela samhället genom de vidgade kunskaper som kantillföras. Regeringen beslöt att tillkalla ensärskild utredare med uppgift att granska vissa forskningsetiska frågor. Idirektiven (dir. 1988:2) för utredningen redovisas den pågående diskussionen omforskningsetiska frågor, bl.a. hänvisas till de här aktuella motionsyrkandena.Utredningen skall avse rättsliga och andra förutsättningar för forskning sombygger pä uppgifter om enskilda individer samt organisationen förforskningsetisk prövning. Utredaren skall göra en analys av gällande lagstiftningoch pröva om den bör anpassas sä att större hänsyn tas till forskningensspeciella villkor och behov. I direktiven betonas att ingen forskare underåberopande av forskningens frihet bör kunna företa sig sådant som strider motdet allmänna rättsmedvetandet i vad avser intrång i den personligaintegriteten. Den samhälleliga regleringen bör vara så utformad att den infemotverkar utan medverkar till ett ökat ansvarstagande bland forskarna själva.Utredaren skall redovisa den existerande etiska granskningen inom detmedicinska området och inom andra områden och bedöma om det behövs enformell reglering av de organisatoriska formerna för etisk be- 1988/89:UbU6 Uppdraget skall redovisas före . Utskottet finner att önskemålen i motionerna om en översynav de forskningsetiska frågorna tillgodoses genom den tillsatta utredningen.Arbetet skall vara klart i sådan tid att det kan förväntas ingå i underlagetför den kommande forskningspropositionen, som föreläggs våren 1990.Riksdagen får således tillfälle att ta del av resultatet av utredningen i dettasammanhang. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 1987/88:K403 yrkande 10,1987/88:K412 yrkande 2, 1987/88:K43I yrkande 11 och 1987/ 88:Ub642. Tillsättande av tjänst som professor Tillsättningen av tjänst som professor regleras ihögskoleförordningen (1977:263). Tillsättningsförfarandet bör enligt motionernal987/88:Ub512 (c) och 1987/88:Ub567 (s) ses över. I den förstnämnda motionennoteras att få högre tjänster inom högskolan innehas av kvinnor. Motionärenmenar att tillsättningsförfarandet har sin del i orsakerna till dettaförhållande och föreslår bl.a. att de sakkunniga inte skall ha till uppgift attrangordna de sökande till en professorstjänst. De sakkunniga skall endast göraen bedömning av dem, och därefter skall det vara fakultetsnämndens uppgift attrangordna dem och lämna förslag. Nämnderna har enligt motionärens uppfattninglättare än de sakkunniga att väga in flera aspekter vid avgörandet, t.ex.jämställdhetslagens regler om att det underrepresenterade könet skall haföreträde, när två sökande har snarlik formell kompetens. Även i motion 1987/88:Ub567 betonasatt jämställdhetsaspekter mäste beaktas vidtillsättningsförfarandet. Motionärerna anför att i en översyn av tillsättningsförfarandetbör särskilt beaktas även frågor som rör rättssäkerhet, insyn, regler förutseende av sakkunniga, dessas arbetsformer, ämnesbeskrivningarna, garantieratt gällande förordningar efterlevs och tidsåtgången. Regeringen beslöt att en särskildutredare skall göra en översyn av proceduren vid tillsättande av tjänster som professor m.m. Uni versitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och Universitetslärarför bund (SULF) hade påvisat problem i tillsättningsförfarandet och föreslagit en översyn. Enligt utredningsdirektiven (dir. 1988:9) skall inriktningen av översynen vara att förtydliga och förenkla för att göra systemet effektivare. Utredaren skall dels lämna de förslag som kan behövas till ändringar av högskoleförordningen i syfte att åstadkomma ett enhetligt tillsättningsför farande, dels överväga om det behövs riktlinjer för de inslag i tillsättnings- proceduren som styrs av praxis. Utredaren skall pröva om andra högskoleorgan kan överta tjänsteförslagsnämndernas uppgifter. Jämställd hetsaspekten skall alltid beaktas som saklig grund vid tillsättning av statliga tjänster, varför utredaren skall belysa hur detta beaktas vid tillsättning av tjänster som professor. Resultaten av översynen skall redovisas före . Utskottet finner att den nu pågående översynen skall taupp sädana frå- 1988/89:UbU6 gor som aktualiserats i de två motionerna.Syftet med motionerna är därför tillgodosett. Översynen skall avslutas i sådantid att överväganden i frågan kan redovisas i samband med nästaforskningsproposition . Med det anförda avstyrks motionerna1987/88:Ub5l2 och 1987/88:Ub567. I mofion 1987/88: Ub565 (fp) yrkande 24 begärs att detskall vara möjligt att titelbefordra kvalificerade lektorer inom högskolan.Motionärerna anför att många av dessa lektorer är kompetenta till tjänst somprofessor. Denna titel är utomlands en kvalitetstitel, medan den i ärbunden till tjänsteinnehav. Högskolelektorer har därför svårt att fä tjänstutomlands. Där-, med minskar möjligheterna att hämta nya impulser. Vid /87 behandlades frågan omtitelbefordring. Föredragande statsrådet anförde i proposition 1986/87:80bl.a. att det är viktigt att stimulera och uppmuntra skickliga och erfarna läraremed utnyttjande av bl.a. systemet med lönefält. Tilldelningen av titlar utanförbindelse med ändringar av tjänsteställning, arbetsinnehåll i tjänsten ellerlön ansågs inte ge den önskade effekten och även kunna medföra en nedvärderingav både professorstiteln och högskolelektorstiteln. deladestatsrådet bedömning (UbU 1986/87:26 s. 35-36). Utskottet kan inte finna attförhållandena har förändrats pä denna punkt och föreslär att medhänvisning till det anförda avslår yrkande 24 i motion 1987/88:Ub565. Rekrytering av forskare och forskarstuderande 1 motionerna 1987/88:Ub565 (fp) yrkande 25 och1987/88:Ub626 (c) yrkande 9 begärs att samtliga utbildningsbidrag fördoktorander skall omvandlas tdl doktorandtjänster i syfte att förbättradoktorandernas ekonomiska situation och främja rekryteringen tillforskarstudier. Enligt motion 1987/ 88:Ub565 bör inga utbildningsbidrag finnaskvar efter /92. 1 motion 1987/88:Ub626 hemställs att regeringenskall lägga fram en plan för omvandlingen. antog vid behandlingen avforskningspropositionen 1986/ 87:26 (bil. 6 s. 28) en plan för omvandling avtotalt 696 utbildningsbidrag undertiden /88-1989/90 till en total kostnadav 57 milj.kr. När dessa bidrag omvandlats återstår omkring 2 500ubildningsbidrag. Utskottet (UbU 1986/87:26 s. 23 24) ansåg att denresursavvägning som skett i propositionen mellan å ena sidanforskarutbildningens behov och å andra sidan övriga forskningsbehov varrimlig. får i samband med nästa forskningsproposition våren 1990tillfälle att ta ställning till frågan om fortsatt omvandling avutbildningsbidragen. Utskottet anser att bör avslå motionernal987/88:Ub565 yrkande 25 och 1987/88:Ub626 yrkande 9. Den ojämna könsfördelningen bland forskarna uppmärksammasi motion l987/88:Ub803 (fp) yrkande 5. Motionärerna anför att en ökande andel kvinnor bland forskarna har betydelse inte bara för kvinnorna själva utan 4 Dessutom behövs det ett ökat antal kvinnliga 1988/89:UbU6forskare inom alla ämnen för att de bästa forskarbegävningarna, oavsett kön,skall bidra till att kan inta en tätposition som forskarnation.Motionärerna uppmärksammar särskilt betydelsen av att jämställdhetsaspekternafinns med vid rekrytering till doktorandtjänster och högre tjänster inomhögskolan. Utskottet instämmer med motionärerna i att det behövsflera kvinnor inom forskningen. Frågan har också uppmärksammats i samband med deforskningspropositioner som behandlats av (senast UbU 1986/ 87:26 s.26 28). Vid föregående behandlade proposition 1987/88:105om jämställdhetspolitiken inför 90-talet. 1 den ställdes mål upp för hurjämställdheten skall främjas inom olika utbildningsområden . När det gäller forskningsområdet konstaterade föredragandestatsrådet att förändringarna sker långsamt och att detta i viss utsträckningberor på faktorer utanför forskningsområdet. Olika åtgärder som vidtagitsredan tidigare redovisades, och det konstaterades att jämställdhetsfrägorsjälvfallet kommer att ingå i nästa forskningsproposition, som läggs framvåren 1990. Utskottet (UbU 1987/88:34 s. 7 8) anförde i samband med behandlingenav propositionen att utskottet fäster stor vikt vid att ansvariga inomhögskolan inser att jämställdhetsfrågorna måste beaktas både i vad gällerkvinnors arbetsförhållanden och karriärmöjligheter inom högskolan och i vadgäller innehåll i och uppläggning av utbildning och forskning. Regeringen härden beslutatom direktivförvissa myndigheters arbete med anslagsframställningar i fråga om forskninginför budgetåren 1990/91 1992/93.1 dessa behandlas frågan om att förbättraförutsättningarna för rekryteringen av nya generationer forskare. Det gällerenligt direktiven "inte minst möjligheterna för kvinnor till en fullödigforskarkarriär, fram till professur." Utskottet har i det föregående redovisat att en översynpågår av förfarandet vid tillsättning av tjärister som professor. I direktiven(dir. 1988:9) för översynen sägs att utredaren skall belysa hurjämställdhetsaspekten beaktas som saklig grund vid tillsättning av tjänster somprofessor. Utskottet är enigt dä det gäller angelägenheten av att detsnabbt blir en jämnare könsfördelning bland forskarna. Utskottet anseremellertid att inte nu bör göra något uttalande i frågan, dåmyndigheternas arbete påbörjats i enlighet med utfärdade direktiv införden kommande forskningspropositionen. får således tillfälle att taställning till jämställdhetsfrågorna, när resultaten av myndigheternas arbetelagts till grund för förslag i denna proposition . Med det anfördaavstyrker utskottet motion 1987/88:Ub803 yrkande 5. Graderade betyg bör av kvalitetsskäl återinföras pådoktorsavhandlingar enligt motion l987/88:Ub565 (fp) yrkande 26. Vid /87 anförde utskottet (UbU 1986/87:26 s.25) att nuva rande betygssystem är föranlett av tidigare erfarenhet att ett graderat be- . tygssystemlätt resulterar i en förlängning av doktorandernas utbildningsti- 1988/89:UbU6 der. En mer nyanserad bedömning av doktorsavhandlingar får ske i sambandmed tjänstetillsättningar. Med hänvisning till sitt tidigare ställningstagandeavstyrker utskottet yrkande 26 i motion 1987/88:Ub565. 1. beträffandevissa forskningsetiska frågor attriksdagen avslår mofionerna 1987/88:K403 yrkande 10, 1987/ 88:K412 yrkande 2,1987/88:K431 yrkande 11 och l987/88:Ub642, 2. beträffandetillsättande av professorstjänster att avslår motionerna 1987/88:Ub5l2 och 1987/ 88:Ub567, attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub565 yrkande 24, 4. beträffande omvandling avutbildningsbidrag för doktorander att avslår motionerna 1987/88:Ub565yrkande 25 och 1987/88:Ub626 yrkande 9, 5. beträffande könsfördelningen blandforskarna attriksdagen avslår modon 1987/88:Ub803 yrkande 5, 6. beträffandebetyg på doktorsavhandlingar attriksdagen avslår modon 1987/88:Ub565 yrkande 26. Närvarande: (), (), HelgeHagberg (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), EwaHedkvist (), (), () och YlvaJohansson (vpk). Befordringstitlar (mom. 3) (), (), GöranAllmér (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Vid " och slutar med "modon 1987/88:Ub565"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det är viktigt att stimulera ochuppmuntra pedagogiskt skickliga och erfarna lärare. Detta gäller särskilthögskolelektorerna. Inte minst i ett internationellt perspektiv är detangeläget att titelbefordra de frånundervisnings- och forskningssynpunkt mest kvalificerade högskole- 1988/89:UbU6 lektorerna,vilket kan underlätta deras möjligheter att tillfälligt tjänstgöra Vad utskottet här anfört bör med bifall tillmotion 1987/88:Ub565 yrkande 24 som sin mening ge regeringen till delsatt moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till modon 1987/88:Ub565 yrkande 24 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Omvandling av utbildningsbidrag för doktorander (mom. 4) (), (), LarsLeijonborg (fp), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "antog" och slutar med "yrkande 9" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att utbildningsbidragen böromvandlas till doktorandtjänster, även om detta innebär att färreforskarstuderande kan fä del av detta stöd under studierna. Att innehadoktorandtjänst innebär enligt utskottets mening en sådan fördel jämfört medutbildningsbidrag att det minskade antalet studiestöd väl uppvägs avfördelarna. Regeringen bör därför i samband med anslagsberäkningarna för denärmaste tre åren lämna förslag till om hur många utbildningsbidragsom skall omvandlas och om de resurser som krävs under anslagen tillforskning. bör med anledning av motionerna l987/88:Ub565 yrkande 25och 1987/88:Ub626 yrkande 9 som sin mening ge detta till känna för regeringen. delsatt moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 4. beträffande omvandling av utbildningsbidrag fördoktorander att med anledning av motionerna l987/88:Ub565 yrkande 25 och 1987/88:Ub626 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Betyg på doktorsavhandlingar (mom. 6) (), (), GöranAllmér (m), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Vid " och på s. 6 slutar med "motion1987/88:Ub565" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att kvaliteten i forskarutbildningen börfrämjas genom att graderade betyg på doktorsavhandlingar äter införs. Detta bör med bifall till motion l987/88:Ub565 yrkande 26 som sin mening ge rege ringen till känna. delsattmoment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1988/89:UbU6 6. beträffande betyg på doktorsavhandlingar att riksdagenmed bifall till motion 1987/88:Ub565 yrkande 26 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Tillsättande av professorstjänster (mom. 2) och (båda c) anför: Vi uppskattar att jämställdhetsaspekterna betonas idirektiven till den nu pågående översynen av reglerna för tillsättande avprofessorstjänster. Det är ett stort problem att så få kvinnor innehar högretjänster inom högskolan och att ändringen därvidlag går så sakta. Viförutsätter därför att utredaren prövar möjligheterna att påverka situationengenom åtgärder i alla led av tillsättningsproceduren och att utredaren därvidockså beaktar vad som anförts i den nu aktuella centermotionen 1987/88:Ub5l2 avBirgitta .