bet · GC01UU4 · 1988-12-31 00:00:00 — Samtidigthar den senaste tidens framsteg i nedrustningsförhandlingarna lett till attparterna i allt högre grad kommit in på områden som på ett direkt sätt , berörderas vitala intressen. Detta gäller särskilt ESK-processen. överenskommelserom säkerhetsskapande åtgärder som diskuteras i ESK kaninnebära begränsningar för medlemsländernas stridskrafter, vilket ju ocksåär avsikten. Detta kan komma att försvåra uppgörelserom konkreta Enligt utskottets mening bör sådana farhågor inteöverdrivas. Det vore olyckligt om de togs till intäkt för ovilja att fortsättanedrustningsarbetet. kommer utvecklingen förmodligen att ställa storaanspråk på balans i krav och motkrav. Målet måste, som det uttrycktes i förraårets betänkande, vara att få till stånd en internationell nedrustning som integer någon part ett övertag men väl ökad säkerhet åt det internationellasamfundet som helhet. Det är mot denna bakgrund utskottet vill betrakta densäkerhetspolitiska situationen i , vilken bl.a. berörs i folkpartietspartimotion U401 (yrkandena 1,2,3 och 5), partimotion U409(yrkandena 15,16 och 17) och kommunisternas partimotion U410(yrkande 2). De nordiska länderna har gjort skilda säkerhetspolitiskavägval. De har dock ett gemensamt intresse av att trygga en lugn och stabilsituation i och att inom ramen för sin säkerhetspolitik begränsastormakternas närvaro i det nordiska området. Det nordiska säkerhetspolitiskamönstret är fast etablerat men inte okänsligt för förändringar i omvärlden.Sverige och övriga nordiska länder följer uppmärksamt utvecklingen på detmarina området i de nordliga farvattnen. Det nordeuropeiska och nordantlantiska områdets ökadestrategiska betydelse ställer krav på säkerhetspolitiska agerande iflera avseenden. En första uppgift är att värna territoriellaintegritet. Utskottet delar självfallet åsikten i motion U401 (fp) yrkande 2att kränkningar av vårt territorium inte kan accepteras. Yrkandet får därmed anses besvarat. En andra uppgift är att söka bidratill att spänningen inte ökar i vår del av världen. fäster stor viktvid militära förtroendeskapande åtgärder som grund för rustningsbegränsningaroch nedrustning och har i detta syfte föreslagit att multilateralaförhandlingar om förtroendeskapande åtgärder skall inledas. Vi önskaratt de rustningarna, och i synnerhet kärnvapnen till sjöss, skall bliföremål för internationella förhandlingar men inser att de inte kanbetraktas som isolerade frän den rinilitära balansen i stort. I vår omsorg ombevarandet av det nordiska säkerhetspolitiska mönstret ligger också att virespekterar våra grannländers säkerhetspolitiska intressen. Det är enligtutskottets mening värdefullt att regeringen har kontakt med övriga nordiskaregeringar i dessa frågor. Med vadsom ovan anförts får även yrkande 1 i motion U401 (fp) anses 1988/89;UU4besvarat. Den säkerhetspolitiska stabilitetsom länge rått i norra har inte uppnåtts genom regionalaöverenskommelser utan aren följd av en mångårig utveckling, i vilken flerafaktorer samverkat. Enligt utskottets mening finns det i själva verket skäl atthysa en viss tvekan till att med stormakterna träffa uppgörelser som syftartill att reglera säkerhetspolitiska förhållanden inom avgränsade geografiskaområden. Enligt svensk uppfattning bör problem som berör vidsträcktageografiska områden också få sin lösning inom samma vidsträckta ram. Utskottet är bl.a. av detta skäl inte villigt atttillstyrka förslaget i motion U409 (c) att hålla en särskild konferens omförtroendeskapande åtgärder i norra . Förtroendeskapande åtgärder förEuropa som helhet skall och bör diskuteras i ESK. Yrkandena 16 och 17 i motionen avstyrks därför. Det är också i linje med dennauppfattning som vill upprätthålla ställning som fritt hav.Det innebär att inte har intresse av att utestänga något lands sjömaktfrån . Örlogsfartyg har sedan gammalt rätt fill fri passage genomÖresund utan krav på föranmälan, en ordning som önskar slå vakt om. Yrkande 3 i mofion U401 (fp) får därmed anses besvarat. Strävandena att förverkliga enkärnvapenfri zon i har som yttersta syfte att förbättra vårt och deövriga nordiska ländernas säkerhet och bör ses i ett vidare europeisktsammanhang. Utskottet vill erinra om vad en enhällig riksdag under en följd avår uttalat om en kärnvapenfri zon i : Utskottet finner det fillfredsställande att de nordiskaregeringarna, utifrån sina olika säkerhetspolitiska utgångspunkter, igångsattegna utredningsarbeten och gemensamt åsiktsutbyte kring frågan om enkärnvapenfri zon i . Utskottet utgår ifrån att regeringen fortsätter sittarbete i fråga om utredningar och analyser samt håller fortsatt nära kontaktmed övriga nordiska regeringar i frågan, för att undersöka om en gemensam grundfinns mellan de nordiska länderna i syfte att skapa en kärnvapenfri zon iNorden som ett led i arbetet för ett kärnvapenfritt . Detta uttalande har alltjämt fullgiltighet. Den tillsatta nordiska ämbetsmannagruppen för zonfrågan har haft ett flertal möten och regelbundet rapporterat till de nordiska utrikesministrarna, senast vid utrikesministermötet i . Gruppen har analyserat närvaron av kärnvapen i närområdet och avslutat diskussionerna rörande syftet med zonen. Det finns också en preliminär analys av utformningen av existerande kärnvapenfria zoner liksom ett påbörjat arbete beträffande och angränsande havsområdens strategiska betydelse. vidareinlett arbetet på ett avsnitt om zonstaternas förpliktelser och omuttunningszoner. Med det anförda fåryrkande 5 i motion U401 (fp) och yrkande 2 i motion 1988/89:UU4 U410 (vpk)anses besvarade. Utskottet anser det inte heller nu påkallat attupprätta en nordisk arbetsgrupp med parlamentarisk sammansättning, såsomföreslås i motion U409 (c). Det finns för övrigt redan en informell nordiskparlamentariker-grupp i vilken representanter för 18 partier i de fem nordiskaländerna ingår. Yrkande15 i motion U409 (c) avstyrks därmed. 1 motion U406 (m) föreslås att regeringen skallutarbeta ett förslag om negativa säkerhetsgarantier och framlägga det i CD. Imotionen heter det att sådana garantier skulle kunna fylla samma behov somavtal om kärnvapen-fria zoner. Somframgår av bakgrundsbeskrivningen är CD sysselsatt med denna fråga.Arbetet går trögt. har för sin del intresse av att entydiga ochvillkorslösa uttalanden om att icke använda kärnvapen mot kärnvapenfri statgörs av kärnvapenmakterna. är det angeläget för oss att inte bli parti något avtalsförhållande. Enligt utskottets mening kan negativasäkerhetsgarantier från stormakternas sida inte ensamma utgöra en ersättningför en kärnvapenfri zon, vilken förutsätts innehålla mer konkreta åtaganden. Sverigebör liksom delta i CD:s arbete på detta område. Utskottet överlämnaremellertid åt regeringen att avgöra huruvida ett svenskt textförslag i någotskede skulle kunna föra arbetet framåt. Därmedfår yrkande 6 i motion U406 (m) anses besvarat. 1 flera mofioner berörs frågan om besök avutländska örlogsfartyg som befaras vara kärnvapenbestyckade. I yrkande 1 imotion U403, yrkande 2 i mofion U404 och i yrkandena 1 och 4 i motion U411föreslås att skall ta upp frågan i internationella fora (FN, ESK,sexnationsinitiativet), i yrkande 2 i motion U403, i yrkande 1 i motion U404och i yrkande 4 i motion I987/88:U410 att sådana besök förbjuds om garantier omkärnvapenfrihet inte lämnas. Ett samarbete med i denna frågaföreslås i yrkande 3 i motion U411 och i yrkande 2 i samma motion förordas atten gemensam nordisk ståndpunkt övervägs. Försvensk del gäller att när regeringen meddelar tillstånd för örlogsbesök erinrasden gästande nationen om att kärnvapen inte får medföras vid besök i svenskahamnar. Detta sker med följande formulering: "Det råder generellt förbudatt medföra kärnvapen vid besök i . utgår från attdetta förbud strikt iakttages." Den svenska politiken ifråga om besök avörlogsfartyg bygger sålunda på att vi hyser förtroende för att besökare respekterarvåra regler. Denbesökande staten avkrävs inga garantier. Om emellertid sådana garantier skulle begäras och lämnas föreligger ingen rätt att inspektera örlogsfartyg för att klarlägga det verkliga förhållandet. Enligt uppgift finns 12 det förnärvarande inte heller några säkra metoder för verifikation utan att 1988/89:UU4 inspektion på platsen görs. Detta innebär att ett besökstillståndskulle bygga på förtroende även i detta fall. En liknande praxis tillämpas i de övriga nordiskaländerna. Besöksfrågan föranledde emellerfid en regeringskris iDanmark, följd av nyval. De danska besöksreglerna förändrades inte i sak, menden nytillträdande regeringen beslutade att tillställa samtliga ambassader iKöpenhamn en skrivelse i vilken man erinrade om gällande danska regler. 1 , som åberopas i ett par av motionerna,gäller något annorlunda regler. Enligt lagstiftningen av om NyaZeelands kärnvapenfria zon och om nedrustning och rustningskontroll är det - påsamma sätt som i - förbjudet att anlöpa nyzeeländsk hamn medkärnvapenbeväpnat eller kärnkraftsdrivet fartyg. Premiärministern prövar fråganom tillstånd för utländska örlogsfartyg att besöka inre vatten.Därvid får han, heter det i samma lagstiftning, endast ge besökstillstånd omhan är förvissad om att fartygen inte medför någon kärnvapenutrustning(nuclear explosive device). En motsvarande regel gäller för luftfartyg. har upprättats för att bistå premiärministern ochutrikesministern i nedrustningsfrågor, inklusive tillämpningen av 1987 årslagstiftning. I förra årets betänkande (UU 1987/88:1) gav utskottetuttryck för åsikten att regeringen i internationella sammanhang borde verka föratt kärnvapenmakterna skall frångå sin princip att inte ge klara beskedbeträffande förekomsten av kärnvapen ombord. Problemet borde aktualiseras underFN:s tredje särskilda nedrustningssession och om möjligt även i ESK, hette detvidare i betänkandet, vilket antogs av med reservationer från (m),(fp) och (vpk). Regeringen har sedermera i enlighet med beslutväckt frågan i internationella sammanhang. Statsministern berörde den i sittanförande i FN:s specialsession om nedrustning och framhöll bl.a.att kärnvapenstaternas polifik att varken bekräfta eller förneka förekomst avkärnvapen ombord på fartyg inte var förtroendeskapande. skulle därförarbeta för en ny praxis från kärnvapenmakternas sida på detta område. Utskottet konstaterar således att internationellakontakter pågår. Därmed får yrkande I i motion U403, yrkande 2 i motion U404och yrkandena 1 och 4 i motion U411 anses besvarade. Yrkande 2 i motion U403,yrkande 1 i mofion U404 och yrkande 4 i motion U 410 avstyrks av samma skäl. Vad gäller förslaget om närmaresamarbete med vill utskottet anföra att självfallet näraföljer utvecklingen där, men att det finns skillnader mellan omständigheternai de båda fallen. Frågan om besök av ufiändska örlogsfartyg i svenska hamnarhar samband såväl med helheten i det nordiska säkerhetspolitiska mönstret sommed den pågående utredningen om en kärnvapenfri zon i . Den svenskahandlingslinjen måste bestämmas utifrån en bedömning av situationen i vår delav världen. Yrkande 3 i motion U41] får därmed anses besvarat. 1 yrkande 2 i motion U411 föreslås att förutsättningarnaför en gemensam 1988/89:UU4 nordisk ståndpunkt i frågan om kärnvapenfrihet vidörlogsbesök skall undersökas. Motionärerna vill bl.a. se ett besöksförbud somett första steg mot en nordisk kärnvapenfri zon. Utskottet vill med anledninghärav anföra att det föreligger en i stort sett gemensam nordiskhandlingslinje i frågan om flottbesök. Målet för de svenska strävandena är iförsta hand att få till stånd en öppnare inställning från kärnvapenmakternassida i fråga om redovisning av kärnvapeninnehav. Förutsättningarna för en nordisk kärnvapenfri zon utredsför närvarande av en nordisk ämbetsmannagrupp. Utskottet anser inte att detskulle vara ändamålsenligt att nu göra uttalanden om vilka de första stegen ien eventuell process mot en kärnvapenfri zon skall vara. Yrkande 2 i motion U411 avstyrks därför. om säkerhet och samarbete iEuropa symboliserade på många sätt en ny epok i efterkrigshistoria. Denägde rum i en period av avspänning och har ibland betecknats som ett slagsersättning för det fredsavtal som aldrig kom till stånd efter kriget. Konferensensslutdokument innebar i praktiken ett erkännande av de gränser i somdrogs upp av kriget. Dokumentet etablerade också ett samband mellan fred ochmänskliga rättigheter och gör det till en för ESK-länderna gemensam uppgift attfrämja respekten för dessa rättigheter. Slutdokumentet innehåller tre sakområden eller korgar. Denförsta korgen omfattar frågor rörande säkerheten i och innehåller ettantal viktiga principer för förbindelserna mellan de deltagande staterna samtett dokument om förtroendeskapande åtgärder och vissa aspekter på säkerhet ochnedrustning. Korg 2 behandlar ekonomiskt samarbete och korg 3 mänskliga kontakteröver gränserna, informations- och kulturfrågor. Det uttalades att alla de trekorgarna hade samma vikt och att balansen mellan dem måste vidmakthållas i denfortsatta processen. En f j ärde korg behandlar de för ESK-processens livskraftså viktiga uppföljningsmötena, varav det möte som inleddes i hösten 1986är det tredje. Helsingforsdokumentet innehåller vissa uttalanden omförtroendeskapande åtgärder på det militära området - främst föranmälan avmanövrer och utbyte av militära observatörer - men är ganska kortfattat i frågaom egentlig nedrustning. Under , som var ett led iESK-processen, fattades emellertid ett antal beslut om fötroende- och säkerhetsskapande åtgärder. hade genom uppföljningsmötet i grunden lagts för en vidareutveckling av ESK-processen fill att omfatta även konkreta nedrust ningsfrågor. Detta var ett stort framsteg och en utveckling som starkt stöddes av och de övriga NN-staterna. Den ligger också i linje med ESK-processens uttalade syfte att främja fred och säkerhet. Det är enligt utskottets mening beklagligt att den konferens om konventionella styrkor i som skall inledas inte i full utsträckning kunde bli en ESK- '4 konferens.Det förestående beslutet att i stället begränsa deltagandet till de 1988/89:UU4' 23 medlemmarna i de båda militärpakterna kan ses som ett uttryckför nedrustningsfrågans bilateralisering. har anledning attvälkomna varje nedrustriingsförhandling som har utsikter att leda tillresultat. I mofion U406 (m) yrkande 1 anförs att regeringen bör ägnauppmärksamhet åt frågan hur och övriga NN-stater skall få forflöpandeinformation om och möjligheter att framföra synpunkter på23-statsförhand-lingarna. Det finns risk för att uppgörelser mellanmilitärallianserna kan komma att försvåra de neutralas säkerhetssträvanden,heter det vidare i motionen som emellertid också ser en fördel i attNN-staterna genom att stå utanför kanske inte behöver underkasta sigrestriktionsåtgärder på det sätt som annars hade kunnat bli fallet. I samma motion sägs i anslutning till yrkande 7 bl.a. attSverige måste ägna betydande intresse åt förberedelserna för en svenskhandlingsberedskap inför det fortsatta arbetet inom ESK. Detta gäller till enbörjan bl.a. för att försöka påverka avgränsningen av de båda områdenaförtroendeskapande åtgärder å ena sidan och nedrustning å den andra så att såmånga tunga frågor som möjligt kommer att beröras i 35-statsförhandlingen. Åven i motion U409 (c) berörs de konventionellarustningarna i Och understryks att de neutrala och alliansfria staternahar rätt att få sina intressen beaktade i de förestående förhandlingarna.Sverige skulle kunna ta inifiativ fill studier om tillbakadragande av kärnvapenoch offensiva konvenfionella vapensystem från blockgränserna i ,heter det i motionen. Utskottet får med anledning av dessa yrkanden anföraföljande. Det skulle ha varit en styrka för ESK-processen och för detmulfilaterala nedrustningsarbetet om deltagandet i förhandlingarna omkonventionella styrkor inte hade begränsats till de båda pakterna. Det blev nuinte så. kommer att sträva efter att "tunga" frågor av detslag som avses i motion U 406 (m) också skall behandlas i 35-statskretsen. Föratt minska nackdelarna av en uppdelning på två förhandlingar har ochövriga NN-stater har verkat för att våra möjligheter att få' insyn i ochpåverka 23-statsförhandlingarna skall bli så stora som möjligt. Ett förslag avjust denna innebörd har lagts fram. Enligt utskottets mening finns det dock, med denuppläggning som valts, än mindre anledning att särskilt betona risken föratt oacceptabla restrikfionskrav skulle riktas mot NN-staterna. Det torde varaen av alla erkänd utgångspunkt att förhandlingarna i första hand skall avse denkoncentration av styrkor i som följde med andra väridskriget. Det är för utskottet viktigt att kunna konstatera attESK-processen i sina ursprungliga delar fortsätter och har utsikter att ta ny fart. Såsom påpekas i motionen bör och måste det fortsatta ESK-arbetet utformas med lika tyngdpunkt på alla de tre korgarna. För ESK-processens fortsättning är det därför särskilt viktigt att framsteg görs på området för mänskliga rättigheter och mänskliga kontakter över gränserna. Det är dock inte möjligt att förutse den exakta inriktningen av de kommande överläggningarna. Utskottet kan därför inte nu bedöma huruvida uttunningszoner av det slag om föreslås i 15 motionU409 (c) kommer att övervägas. Kärnvapen skall dock inte omfattas 1988/89;UU4 av förhandlingarna. Med det anförda får yrkande 6 i mofion U401 (fp),yrkandena 1 och 7 i motion U406 (m) och yrkande 14 i motion U409 (c) ansesbesvarade. Kärnvapenhotet har länge framstått som den i särklassviktigaste frågan i nedrustningssammanhang. Detta har tagit sig många uttryck:I CD har förhandlingarna om ett fullständigt provstopp länge stått högst pådagordningen, stor vikt fästs vid fördraget om icke-spridning av kärnvapen(NPT) och dess granskningskonferenser, ansträngningar görs att inte spridakärnvapen till rymden, två kärnvapenfria zoner har inrättats i världen ochplaner på ytterligare sådana finns, generalförsamlingens arbete tar i storutsträckning sikte på att minska hotet från kärnvapnen. Också förhandlingarna mellan supermakterna har i förstahand inriktats på en begränsning av kärnvapeninnehavet. Den uppgörelse somnyligen ingåtts om avskaffande av alla landbaserade medetdistanskärnvapen() innebär att rustningsspiralen på ett viktigt område brutits.Nästa steg skulle kunna bli en reduktion av de strategiska kärnvapnen.Samtidigt måste det understrykas att den kärnvapenkategori som skallavskaffas endast utgör 3-4 %av den totala kärnvapenarsenalen i världen. Det rörsig dessutom om vapen vars militära värde och betydelse förkärnvapenavskräckningen ifrågasatts, till en början mest av fredsrörelsen menefter hand även av militära bedömare. INF-beslutet, som omfattar alla kärnvapeni en kategori, var lättare att få till stånd än vad ett beslut om minskning med50 % av strategiska vapen sannolikt kommer att bli. INF-beslutets verkligabetydelse ligger enligt utskottets mening i att det ger uttryck för en viljahos kärnvapenmakterna att söka politiska lösningar på sina motsättningar. Enmotsvarande förhandlingsvilja kan avläsas på andra konfliktområden än demilitära rustningarnas. Det gäller nu att ta till vara det nya i situationen föratt gradvis åstadkomma en begränsning av rustningarna på andra vapenområden. Ensådan utveckling kan underlättas om alla parter strävar efter att inte låtanedrustningsförhandlingarna påverkas av motsättningar på andra politiska fält. bör efter måttet av sin förmåga fortsätta arbeteti CD och andra fora på en ytterligare begränsning av kärnvapenarsenalerna. Föross och andra mindre länder är det inte minst viktigt att förhandlingarna i CD,som är det enda multilaterala organet för nedrustningsöverläggningar,fortsätter och får förnyad betydelse. I flera motionsyrkanden understryks att ett fullständigtprovstoppsavtal har stor betydelse när det gäller att hejda kärnvapenkapprustningen. Utskottet instämmer häri. har varit ett av de länder som mest aktivt drivit denna fråga i CD. Det är beklagligt att framförallt motsatt sig CD:s arbete på detta område. Som framgår av det föregående pågår i stället ömsesidig kontroll av kärnvapenprov och bilaterala samtal mellan och om begränsning av provverksamheten. tidsplanför provstopp har inte angivits. Utskottet konstaterar att detta 1988/89;UU4 arbetssätt inte leder till målet. Ett fullständigt provstopp kan endast framförhandlas multilateralt i CD. Utskottet utgår från att Sverigefortsatt akfivt arbetar för ett fullständigt provstopp. Utskottet får därmed anse yrkande 3 i motion U406 (m) ochyrkande 4 i motion U409 (c) besvarade. Om kärnvapenstaterna enades om ettfullständigt provstopp skulle också de franska proven i upphöra.Dessa berörs i motion U402 vari föreslås att skall framföra enofficiell protest till mot provsprängningarna i Tuamoto-arkipelagenoch i motion U409 (c), yrkande 5, vari föreslås att skall ta initiativtill en internationell studie om skador på människor och miljö till följd av defranska proven. har enligt uppgift ca 1 500kärnvapenprov utförts, varav ca 750 av , 530 av , 120 avFrankrike samt ett trettiotal av vardera och . harutfört en provsprängning. Efter det partiella provstoppsavtalet har USAoch inte genomfört några atmosfäriska prov - upphördedock först med sina atmosfäriska prov. Mellan åren 1975 och 1987utförde 86 underjordiska prov vid . Flertalet kringliggande stater, däribland ochNya , har uttryckt oro över de pågående franska proven i FranskaPolynesien och de risker för befolkningens hälsa som de antagits medföra. Enoberoende grupp av vetenskapsmän från , och Papua NyaGuinea (Atkinsongruppen) besökte i oktober1983. Gruppens slutsatser var bl.a. att den atmosfäriska strålningen kringöarna är mindre än genomsnittet för hela världen och att det inte gick attfastställa att proven skulle ha lett till fler cancerfall. Atkinson-rapportenhar kritiserats bl.a. för att gruppen inte hade medicinsk sakkunskap men ändågjorde uttalanden om hälsoläget. Från olika håll har krav rests på förnyadeopartiska undersökningar av situationen på öarna. miljö- ochhälsoutskott har diskuterat ett resolutionsförslag av denna innebörd. Förslagetskall enligt uppgift åter behandlas i utskottet . I det pågående mötet med generalförsamlingen har Sverigetagit upp frågan om att FN skall genomföra ny kärnvapenstudie som kompletteringtill den som gjordes under svenskt ordförandeskap. I studien skallockså granskas de medicinska och miljömässiga effekterna av provsprängningar. Utskottet har förståelse för den oro som befolkningen ifranska och länderna i området hyser för de franska kärnvapenproven.De undersökningar som genomförts efter de underjordiska proven är inteinvändnings-fria. Det skulle vara värdefullt om medverkade fill enförnyad oberoende undersökning i provområdet. Förslaget i motion U409 (c), yrkande 5,om initiativ internationell undersökningav proven i får anses besvarat med vad utskottet 17 Den svenska åsikten om riskerna med fortsattakärnvapenprov såväl i, 1988/89:UU4 som annorstädes är väl känd för och andra kärnvapen makter. Den har framförts bl.a. till den franske presidenten. Det kan bli ;. . anledning för att ta upp frågan också i framtida bilaterala kontakter. Utskottet anser dock inte att en formell protest endast till en av de testande kärnvapenmakterna är meningsfull i nuvarande läge. Motion U 402 får anses besvarad med vad som ovan anförts. Det är som nämns i flera avmotionerna angeläget att kärnvapen och användning av kärnenergi iförstörelsesyfte inte sprids till fler områden och fill fler länder. Det finnsredan ett förbud mot användning av kärnvapen i rymden men däremot inte motanvändning av rymden som medium för transport eller styrning av kärnvapen.Sverige har som framgår av bakgrundsbeskrivningen föreslagit att CD skall tasig an frågan om ett fullständigt förbud mot antisatellitvapen (ASAT) som ettförsta steg mot förhindrande av kapprustning i rymden.