bet · GC01JuU14 · 1988-12-31 00:00:00 — Anslag till åklagarväsendet och domstolsväsendet 1988/89 JuU14 I proposition 1988/89:100 bilaga 4 ()har regeringen föreslagit att för /90 till Riksåklagarenanvisa ett ramanslag på . (punkt C I, s. 46 och 47). 1988/89:Ju813 av () vari yrkas 3. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att förbättra förhållandena på åklagarbanan. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning. I motionJu813 begärs en utredning om förhållandena på åklagarbanan. Utskottet delar motionärens oro inför svårigheterna attrekrytera tillräckligt kvalificerade åklagaraspiranter och inför det ökandeantalet avhopp från åklagarbanan. Problemen är uppenbarligen av samma art somnär det gäller rekryteringen till och avhoppen från domarbanan, ämnen somutskottet behandlat (se t.ex. JuU 1986/87:25 s. 3f), och olika insatser är erforderliga. Utöver sådana åtgärder som det ankommerpå arbetsmarknadens parter att besluta om kan det t.ex. bli fråga om att göraarbetsuppgifterna mer attraktiva genom att överföra rutinbetonade göromål frånåklagarna till kanslipersonal. Andra viktiga områden är grundutbildningensuppläggning och innehåll och vidareutbildningen av åklagare. Också tillgångentill modern teknik i det dagliga arbetet har givetvis betydelse. Arbete i den riktning som här skisserats pågår inomriksåklagarens kansli, delvis som en följd av ett uppdrag från regeringen medanledning av 1 1988/89. åklagarkommitténsbetänkande (SOU 1986:26) Åklagarväsendets lokala 1988/89:JuU 14 organisationm.m. Vidare föreslår regering,en i budgetpropositionen att anslåmedel till en särskild rekryteringsansvarig befattningshavare med placering vidriksåklagarens kansli för att komma till rätta med rekryteringssvårigheterna.Justitieministern anmäler i propositionen också sin avsikt att ta uppen motsvarande diskussion för åklagarväsendets del som den fördomstolsväsendet när det gäller det framtidsinriktade arbetet - utskottethänvisar här till den redogörelse som finns i avsnittet om Allmännadomstolarna. Regeringen har således redan uppmärksammat de problem somaktualiseras i motionen och några åtgärder från sida erfordras inte.Utskottet avstyrker bifall till motion Ju8l3. I proposition 1988/89:100 bilaga 4 ()har regeringen föreslagit att för /90 tillÅklagarmyndigheterna anvisa ett ramanslag på . (punkt C 2, s.47-49). 1988/89:Ju203 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommiljöutbildning för polis och åklagare. 1988/89;Ju301 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstatsåklagare för miljöbrott. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89;Jo797. 1988/89;Ju302 av och (båda c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning imiljörätt för polis och åklagare, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om införande av en särskild statsåklagare förmiljömål. Motiveringarnaåterfinns i motion 1988/89;Jo863. 1988/89;Ju303 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionenanförts om ökad utbildning av åklagare för att komma till rätta medarbetsmiljöbrott. Motiveringen återfinns i motion 1988/89; A282., Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. Iflera mofioner tas upp frågor som rör åtgärder mot miljöbrott. Sålunda framförsi motionerna Ju203 och Ju302 önskemål om bättre utbildning beträffandemiljöbrott för polis och åklagare och i motionerna Ju301 och Ju302 krävs ensärskild statsåklagare för miljömål. Utskottetbehandlade frågor om åklagarorganisationen och utbildning förmiljömål (se JuU 1987/88:28 s. 6). Som framgår av vad utskottet då uttaladefinns kompetens för miljömålen inom regionåklagaror-ganisationen. Underinnevarande budgetår har åtgärder vidtagits för att höja denna kompetens. Bl.a.får ett trettiotal åklagare miljöutbildning. Utbildningen sker i samarbete mednaturvårdsverket. I utbildningen deltar också ett fyrfiotal polismän. Frånrikspolisstyrelsens sida har framförts att något kvarståendeutbildningsbehov knappast föreligger. (Överträdelser av miljöskyddslagarnautreds vanligen av länsstyrelsernas naturvårdsenheter och därefter på desärskilda utredarna av ekonomisk brottslighet hos polisen.) Utskottetvill i detta sammanhang nämna att det inom påbörjats enöversyn av lagstiftningen på miljöområdet och av regler ommiljöbrott. Syftet är bl.a. att få fill stånd en bättre samordning mellan olikalagar. Ifråga om en särskild statsåklagare för miljömål kan utskottet lika litet nu somförra året förorda att miljökunskaperna koncentreras fill en särskildmiljöåklagare. Utskottet anser det lämpligare att såsom redan sker förstärkaden kompetens som finns hos regionåklagarmyndigheterna. Motionerna Ju301 ochJu302 i här behandlade delar avstyrks. Närdet sedan gäller motionsfrågorna om miljöutbildning anser utskottet i likhetmed mofionärerna att dessa är viktiga och inte får eftersättas. Goda kunskaperhos polis och åklagare är givetvis en förutsättning för ett effektivt beivrandeav miljöbrottsligheten. Betydande utbildningsinsatser har redan gjorts ochsatsningen på utbildning kommer att fortsätta, särskilt inomåklagarverksamheten. Något sådant tillkännagivande som mofionärerna önskarbehövs därför inte. Utskottet avstyrker bifall till mofionerna Ju203 och Ju302i här behandlade delar. Imofion Ju303 tas en annan utbildningsfråga upp. Där begärs ökad utbildning föråklagare för att komma fill rätta med arbetsmiljöbrott. Utskottetvill här nämna att det inom riksåklagarens kansli pågår en översyn avgrundutbildningen för åklagare. Översynen tar bl.a. sikte på sådana frågor somaktualiseras i motionen. Därför saknas det anledning för att göranågot sådant uttalande som begärs. Utskottet avstyrker bifall fill motionJu303. Detkan tilläggas att arbetsolycksutredningen i betänkandet (SOU 1988:3)Arbetsolycka - "olycka" eller arbetsmiljöbrott? 1* 1988/89. Räiielse: S. 12 rad 1,2 Text utgår: ersattes SamtidigtRad 4 utgår: de organen 13rad 28 tillkommer: m.m. straffbestämmelse medbrottsrubriceringen arbetsmiljöbrott införs i brotts- 1988/89:JuU14 balken.Enligt förslaget skall det nya stadgandet tillämpas vid vållande av olyckor iarbete i stället för de bestämmelser om bl.a. ansvar för vållande tillkroppsskada och vållande till annans död i 3 kap. som fillämpasi sådana situationer. Förslaget övervägs i regeringskanshet. Iproposition 1988/89:100 bilaga 4 (jusfifiedepartementet) har regeringenföreslagit att för /90 till anvisa ettramanslag på . (punkt D 1, s. 53-55). Utskottettillstyrker bifall till regeringens förslag till medelsanvisning. Iproposition 1988/89:100 bilaga 4 () har regeringenföreslagit att för /90 till Allmänna domstolarna m.m.anvisa ett ramanslag på 1 . (punkt D 2, s. 55-60). 1988/89;Ju241av m.fl. (m) vari yrkas 3.att till allmänna domstolarna m.m. för /90 anvisar ettramanslag av 1 . 1988/89;Ju408av (vpk) vari yrkas 2.att hos regeringen begär förslag som innebär att nämndemän får fullersättning för inkomstbortfall i samband med att de fullgör sina uppdrag. 1988/89:Ju409av och (båda fp) vari yrkas att somsin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförts omhandläggningstid för inregistrering av bouppteckning. 1988/89:Ju808av m.fl. (c) vari yrkas 35.att anslår utöver vad regeringen föreslagit förAllmänna domstolarna, m.m. D 2, 37.att som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförtsom lika ersättning till nämndemän. 1988/89:Ju822 av KarinAhriand m.fl. (fp) vari yrkas 1988/89:JuU14 4.att under anslag D 2, Allmänna domstolarnam.m. anslår 6,8 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit för att med 3,5milj. användas till personalförstärkningar, 0,8 milj. kr. till ökadefterutbildning samt 2,5 milj. kr. till ADB-tekniska hjälpmedel vid de allmännadomstolarna. Ianslutning till behandlingen av regeringens förslag till medelsanvisning underanslagen till de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarnahar utskottet hållit en hearing med företrädare för justifiedepar-tementet,, hovrätterna och kammarrätterna. Beträffandemålutvecklingen i de allmänna domstolarna under år.1988 kan nämnas följande. Vidtingsrätterna har antalet inkomna tvistemål (exkl. gemensamma ansökningar omäktenskapsskillnad) minskat med . Antalet inkomna brottmål har ökatmed . Antalet balanserade (ännu ej avgjorda) mål är istort sett oförändrat. Förhovrätternas del kan en fortsatt ökning av antalet inkomna mål noteras. Dettotala antalet inkomna mål har således ökat medan ökningen av antaletavgjorda mål stannat vid . Detta har medfört en ökning av balansen med 17 %trots att ett större antal mål avgjorts jämfört med föregående år.Av preliminära statistik framgår också att ökningen främst äratt hänföra till kategorin övriga mål men att även antalet brottmål ökat något. Arbetslägeti högsta domstolen är i stort sett oförändrat jämfört med föregående år. Utskottetvill anmärka att huvuddelen av den redovisade minskningen av antalettvistemål i fingsrätterna kan hänföras fill den nya ordningen förhandläggningen av konkurser och ansökningar om boskillnad. Minskningenmotsvaras alltså inte av någon motsvarande nedgång i arbetsbördan itingsrätterna. Arbetslägeti domstolarna har således inte förbättrats , och särskiltden kraftiga balansökningen i hovrätterna ger, enligt utskottets mening,anledning till oro. Förnärvarande pågår inom jusfitiedepartementet en omfattande översyn avdomstolarnas verksamhet och organisafion. Översynen omfattar sålunda inteendast de allmänna domstolarna utan även de allmänna förvaltningsdomstolarnaoch försäkringsdomstolarna. Översynen har riktats in på två frågeställningar.De gäller dels vilka uppgifter som bör ankomma på domstolsväsendet och vilkasom kan läggas på andra samhällsorgan, dels hur uppgifterna bör vara fördeladeinom domstolsväsendet. En grundtanke är att domarpersonalens arbeteskall renodlas. Som underlag för arbetet ligger en 1988/89:JuU14 inomjustitiedepartementet upprättad promemoria (Ds 1989:2) Domstolarna i framtiden- en idéskiss, betänkandet (SOU 1988:53) Domarbanan -utbildning ochmeritvärdering och (1988:5) Försäkringsdomstolar ochallmänna förvaltningsdomstolar, vilka remissbehandlas.Departementschefens avsikt är, som hon anger i budgetpropositionen (s. 8), attunder hösten lägga fram en särskild domstolsproposition där förslag om detfortsatta reformarbetet presenteras för . Regeringenföreslår ett anslag till de allmänna domstolarna på 1 . Imofion Ju241 yrkas att anslaget skall filiföras 7,3 milj. kr. och i motionernaJu808 och Ju822 yrkas att anslaget skall filiföras 6,8 milj. kr. utöver vadregeringen föreslagit. Regeringensförslag till medelsberäkning innebär att de allmänna domstolarna undantas fråntillämpning av huvudförslaget om besparing för den kommande treårsperioden ochatt de för nästkommande budgetår filiförs en förstärkning på 10,2 milj. kr. förpersonal, utbildning och ADB. Även för de två därefter följande budgetårenaviseras en viss ökning av anslaget. Utskottetkonstaterar att regeringens förslag till medelsberäkning innebär attkonsekvenserna av beslutet om en utgiftsram för lönekostnadsökningar /89 (prop. 1987/88:100, bil. 1, s. 52) inte har tillåtits slåigenom i domstolsverksamheten. Härtill kommer att regeringen i oktober 1988tillförde extra medel för personalförstärkning vid särskilt arbetsbelasta-dedomstolar. I årets budgetproposition föreslås också en betydande satsning påADB. Vad här nämnts, i förening med den ökade personalutbildning som möjliggörsgenom regeringens förslag, medför enligt utskottets bedömning en vissförstärkning av de allmänna domstolarna. Regeringensförslag till medelsanvisning får enligt utskottets uppfattning godtas.Utskottet kan därför inte ställa sig bakom kraven i motionerna Ju241, Ju808 ochJu822 på högre anslag till de allmänna domstolarna. Utskottetsställningstagande innebär emellertid inte att utskottet inte delar den oro förkonsekvenserna av arbetsläget vid domstolarna som kommer till uttryck imotionerna. Utskottetvill därför såsom skett erinra om att domstolarna själva knappasthar någon möjlighet att påverka verksamhetens omfattning och att resursbehovethuvudsakligen avgörs av måltillströmningen och målstrukturen. Det finns ocksåanledning att på nytt understryka att rättssäkerhetskraven sätter en gräns förmöjligheterna att göra rationaliseringar inom domstolsväsendet. Vikten av attden dömande och rättsvårdande verksamheten behålls på en kvalitativt hög nivåkan enligt utskottets mening inte nog betonas. Det handlar här i .själva verketom allmänhetens tilltro till rättsväsendet och därmed till statsförvaltningensfunkfion i stort. Av betydelse i sammanhanget är också svårigheterna attrekrytera och behålla dugliga krafter på domarbanan. Av det anförda följer attanslagsutvecklingen måste följas mycket noga av statsmakterna.Utskottet vill i detta sammanhang erinra ommöjligheten för regeringen att begära ytterligare 1988/89:JuU14medelsanvisning om det skulle bedömas nödvändigt. Vad utskottet nu anfört börriksdagen ge regeringen till känna. Ersättningentill nämndemän regleras i förordningen (1982:814) om ersättning till nämndemänoch vissa andra uppdragstagare inom domstolsväsendet m.m. Enligt förordningenutgår till nämndemän av allmänna medel arvode, reseersättning och traktamente. Förnärvarande betalas ett enhetligt grundarvode på . Härfillkommer ett individuellt bestämt filläggsbelopp fill de nämndemän som på grundav tjänstgöringen som nämndeman får vidkännas löneavdrag eller annaninkomstförlust som översfiger grundarvodet. Tilläggsbeloppet är maximerat fill340 kr. I budgetpropositionen (s. 60) aviseras en höjning av arvodettil) sammanlagt högst . Härav skall grundarvodet utgöra 300 kr.och filläggsbeloppet högst . Imofion Ju408 begärs att nämndeman skall få full ersättning för inkomstbortfall.Motionären menar att det annars finns risk för bristande representativitet inämndemannakåren. Påden principiella grunden att lika arbete skall ersättas lika yrkas i mofionJu808 att ersättning för nämndemannauppdraget skall utgå, lika för alla,oberoende av en eventuell inkomstförlust vid uppdragets fullgörande. Dennuvarande ersättningsordningen med grundarvode och filläggsbelopp infördes år1985 (se JuU 1984/85:25, s. 8 ff). Bakgrunden var att utskottet i många åransett det nödvändigt att få fill stånd en mer allsidig sammansättning avnämndemannakåren och i detta syfte framhållit att en höjning av arvodena måsteske. Utskottet tog ärende ställning i fråga om flera olika förslagtill arvoderingssystem. I fråga om valet mellan en generell höjning avarvodesnivån och systemet med kompensafion för inkomstbortfall uttaladeutskottet bl.a. att ett generellt ersättningsbelopp som någorlunda vä) skullemotsvara det inkomstbortfall som drabbade en privatanställd yrkesarbetare avstatsfinansiella skäl var helt uteslutet. Utskottet ansåg det vara att föredraatt utnyttja de begränsade ekonomiska resurserna för att kompensera den somlider inkomstförlust på grund av nämndemannauppdraget framför att göra engenerell höjning av arvodet och förordade alltså det arvoderingssystem som komatt införas. Närdet först gäller yrkandet i motion Ju408 vill utskottet erinra omförtroendeuppdragsutredningens delbetänkande (Ds 1988:46) Pengar är inte alltmen .... I betänkandet föreslås att det skall bli en skyldighet attersätta de förtroendevaldas inkomstförluster fullt ut i vanliga inkomstlägen.Ett tak för kommunernas rätt att ersätta inkomstförlust föreslås också.Betänkandet remissbehandlas . Medhänsyn till de överväganden som således pågår avstyrker utskottet bifall tillmotion Ju408 i här behandlad del. Närdet sedan gäller yrkandet i mofion Ju808 anser utskottet som tidigare (se JuU1985/86:23 s. 6 och JuU 1987/88:29 s. 5) att en allsidig rekrytering avnämndemän bättre främjas av ersättning för en konstaterad inkomstförlust än av en lägre generellersättning, lika för alla. Utskottet avstyrker bifall fill 1988/89:JuU14det här aktuella yrkandet i motion Ju808. Bouppteckningsom förrättas efter dödsfall är en förteckning över den avlidnes fillgångar ochskulder. Den innehåller också uppgift om arvingar och andra dödsbodelägare.Bouppteckning skall enligt 20 kap. 1 8 förrättas inom tre månaderfrån dödsfallet. Enligt 8 8 skall bouppteckningen inom efterupprättandet ges in till rätten i den ort där den döde hade att svara itvistemål. Bouppteckningen regbtreras av tingsrätten i det s.k.bouppteckningsprotokollet. I samband därmed sker skattläggning av den egendomsom finns upptagen i bouppteckningen. Därefter återsänds bouppteckningen tillingivaren. Bouppteckningen är ofta den enda handhng med vilken dödsbodelägarnakan styrka sin behörighet att företräda dödsboet. Imotion Ju409 begärs åtgärder för att påskynda registreringen avbouppteckningar. Motionärerna hänvisar till att handläggningsfiden vid vissafingsrätter kan vara så lång som , och de begär att "normalbouppteckningar"skall registreras inom en månad från det de ingivits till fingsrätten. Utskottetanser i likhet med mofionärerna att de långa handläggningstider somotvivelaktigt förekommer kan vålla betydande olägenheter. Dödsbodelägarna kanorsakas besvär på grund av svårigheter att styrka sin behörighet i olika sammanhangoch tidsutdräkten kan som mofionärerna påpekar också medföra kostnader fördödsboet, t.ex. genom att en fastighetsförsäljning måste uppskjutas. Ocksåstaten gör ekonomiska förluster genom att inbetalningen av arvsskattensenareläggs vilket i sin tur medför ränteförluster. I linje med vadjustitieombudsmannen också uttalar (se beslut ) är det med hänsynfrämst fill de syften som bouppteckningen tjänar minst sagt otillfredsställandemed så långa handläggningsfider. (I ärendet var det fråga om enhandläggningstid .) Justitieministernuppmärksammar i budgetpropositionen (s. 57) de långa handläggningstiderna, ochhon instämmer i justitieombudsmannens nyssnämnda uppfattning. Hon anser detangeläget att man vid de enskilda tingsrätterna undersöker vilka möjligheteratt förkorta väntetiderna som kan finnas, t.ex. genom omdisponeringar ochtemporära punktinsatser. Detkan här också nämnas att det inom pågår ett projekt i tingsrätterna m.m. Syftet är att inom nuvarande resurser gedomstolarna ökade förutsättningar att klara av de krav som ställs på dem främstfrån den rättssökande allmänheten. Projektet beräknas vara avslutat föresommaren 1989. Vidare har arvs- och gåvoskattekommittén i sitt slutbetänkande(SOU 1987:62) Ny arvs- och gåvoskattelag pekat på att en rad fördelar skulleuppnås om handläggningen av bouppteckningsärenden överflyttades tillskatteförvaltningen och förvaltningsdomstolarna (s. 304 f). Liknandetankegångar finns i piromemorian Domstolarna i framfiden. Iavvaktan på resultatet av det arbete som pågår bör enligt utskottets meningförsök göras att korta ned väntetiderna genom sådana åtgärder som enligt vadnyss sagts förordas av justitieministern. Med hänvisning till det sagdaavstyrker utskottet bifall till mofion Ju409. Deallmänna förvaltningsdomstolarna 1988/89:JuU14 Iproposition 1988/89:100 bilaga 4 () har regeringenföreslagit att för /90 till Allmänna förvaltningsdomstolarnaanvisa ett ramanslag på . (punkt D 3, s. 60-63). 1988/89:Ju405 av och (båda c) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen framlägger förslag om snabbare handläggning ochbeslut vid skattskyldigs besvär över taxering. 1988/89:Ju806 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen fill känna vad som anförts i motionen beträffande behandhngen av besvär övertaxering. Mofiveringen återfinns i motion 1988/89:Sk802. 1988/89:Ju822av m.fl. (fp) vari yrkas 6.att under anslag D 3, Allmännaförvaltningsdomstolarna, anslår 1,6 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit. Beträffandemålutvecklingen i de allmänna förvaltningsdomstolarna kan nämnasföljande. Vidlänsrätterna har antalet inkomna skattemål minskat . Den genomsnittligaomloppsfiden i skattemål har ökat från 20 fill 21 månader. Antalet inkomnakörkortsmål har ökat med och antalet övriga mål, huvudsakligen målenligt sociallagstiftningen, har ökat med . Endast ett fåtalfastighetstaxeringsmål har kommit in , och av målbalansen utgörsav sådana mål. Sammantaget minskade såväl antalet till länsrätterna inkomna målsom antalet där avgjorda mål. Den sammanlagda målbalansen minskade . Förkammarrätterna är arbetsläget i stort sett oförändrat. Situationen haremellerfid försämrats så till vida att antalet mål som är äldre än ökatfrån 300 vid utgången av till 476 vid utgången av , en ökningmed . Försämringen gäller främst kammarrätten i Jönköping.Målav-verkningstakten har ökat något vid denna kammarrätt medan denminskat vid de tre övriga kammarrätterna. Antaletinkomna mål i regeringsrätten har minskat något som antalet avgjordamål ökat. Detta har medfört en minskning av målbalansen . Utskottetkonstaterar att den minskning av det inkomna antalet skattemål vid länsrätternasom noterades fortsatte också . Det är emellertid, somjustitieministern framhåller (s. 62), de enklare och minst resurskrävandemålen som försvunnit från länsrätterna. De kvarvarande 1988/89:JuU14 målen ärdärför genomsnittligt sett svårare . kan det, anserutskottet, inte uteslutas att en stor del av minskningen i antalet inkomna målförra året var tillfällig och har sin förklaring i den ändring avbesvärsordningen som gjorts och som bl.a. medfört att de överklagademålen kommer in till länsrätten än vad som varfallet. räknar sålunda med en viss ökad besvärsfrekvens iskattemålen. Härtill kommer att omloppstiden för skattemålen trots minskningeni antalet mål alltjämt ökar och är uppe . Avståndet är långttill det av fastlagda målet, en omloppsfid på högst 12 månader.Enligt utskottets mening är den genomsnittliga väntetiden nu oacceptabelt långoch en fortsatt ökning kan inte godtas. Utskottet delar departementschefens bedömning att det intefinns några tecken som tyder på att arbetsläget för länsrätterna skulle kommaatt förbättras . Detta gäller särskilt som den under år1988 inledda fastighetstaxeringen med all sannolikhet kommer att föranleda ettmycket stort antal mål där. Också situationen i kammarrätterna ger enligtutskottets uppfattning anledning till oro, inte minst därför attmålavverk-ningstakten sjunkit vid tre av de fyra kammarrätterna och balansen nui större utsträckning än tidigare består av mål som är äldre än tre år.Sammantaget måste utskottet i likhet med departementschefen konstatera att arbetslägetvid de allmänna förvaltningsdomstolarna är ansträngt. Regeringen föreslår ett ramanslag till de allmännaförvaltningsdomstolarna på . I mofion Ju822 begärs med hänvisning till arbetsläget attytterligare 1,6 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit skall filiförasanslaget. Regeringens förslag till medelsanvisning innebär att deallmänna förvaltningsdomstolarna undantagits från tillämpning avhuvudförslaget om besparing, och att anslaget nästkommande budgetår tillförsen förstärkning på 2,4 milj. kr. avseende personal, ADB och utbildning. Ävenför /91 aviseras en ökning av anslaget för en fortsatt satsningpå ADB och utbildning. Regeringens förslag innebär vidare, som för de allmännadomstolarna, att beslutet om en utgiftsram för löneökningar under budgetåret1988/89 inte har tillåtits slå igenom, och också förvaltningsdomstolarnafilifördes extra medel för personalförstärkningar vid särskiltarbetsbelastade domstolar. Vidare innehåller regeringsförslaget betydelsefullasatsningar på ADB och utbildning, som redan på kort sikt bör kunna medföravissa förbättringar i arbetsläget. Utskottet vill dock här, när det gällermedelsberäkningen för slutet av planeringsperioden, understryka vikten av attuppmärksamhet ägnas åt effekterna av fastighetstaxeringen på arbetsbördan idomstolarna. Utskottet anser att regeringens förslag tillmedelsanvisning får godtas, och utskottet avstyrker således bifall till motionJu822 i denna del. Utskottet delar emellertid den oro för konsekvenserna av arbetslägetoch anslagsutvecklingen som kommer till uttryck i mofionen.