bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottetföreslår att med anledning av motion Fié7 ger regeringen till kännavad utskottet anfört. 1988/89: FiU30 Bilaga 7Socialutskottets yttrande (), (), Per Stenmarck (m), ()och () anser att utskottet med anledning av motion Fi88 yrkande 8bort anföra: Utskottetanser när det gäller skolbamsomsorgen liksom barnomsorgen i övrigt attmöjligheter måste öppnas för största möjliga valfrihet och inflytande förfamiljerna. Barn och föräldrar måste kunna välja den form av omsorg som är bäst i varjeenskilt fall. Detta kräver många olika former av omsorg. Familjedaghemmenspelar en viktig roll i skolbamsomsorgen och måste även få göradet. Utskottet föreslår att med anledning av motion Fi88 yrkande 8ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 1988/89: FiU30 Bilaga 7Socialutskottets yttrande , Per Stenmarck och (alla m) anser att utskottetbeträffande äldreomsorg bort anföra: Utskottetanser att strävan att öka det primärkommunala ansvaret för vården och omsorgenav de äldre inte enbart får syfta till en omorganisation. Monopolsituationeninom vården måste brytas. Huvudmannaskapet, definierat som skyldigheten att setill att erforderliga resurser finns för de äldres service och omvårdnad, skallvara ett offentligt ansvar. Ansvaret för äldrevården och äldreomsorgen bör sammanförasoch ligga hos primärkommunerna. Statens roll blir att införa en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring. Verksamheten skall däremot kunna bedrivas avmånga olika vårdgivare, såväl enskilda som offentliga. anfört i denna fråga bör ge regeringen till känna medanledning av motion Fi88 (m) yrkande 7. Något uttalande med anledning avmotion Fi83 (c) är däremot inte påkallat. UllaTilländer och (båda c) anser atf utskottet beträffande äldreomsorg bortanföra: Utskottetanser att äldreomsorgen bör vara ett prioriterat område. I regeringensproposition finns utöver de föreslagna organisationsförändring-araa ingaförslag om hur vården av de gamla skall . Utskottet anser att hälso- ochsjukvården samt omsorgen om de äldre måste få en större andel av samhälletssamlade resurser och att regering och riksdag måste fatta beslut som möjliggören utbyggnad av välfärden. För att underlätta rekryteringen av vårdpersonal börenligt utskottet resurser från statens sida satsas på utbildning oehförsöksverksamhet. anfört i denna fråga bör ge regeringen till känna medanledning av motion Fi83 (c). Något uttalande med anledning av motion Fi88 (m)yrkande 7 är däremot infe påkallat. Jordbruksutskottetsyttrande /89: JoU6y 1988/89:FiU30 Bilaga 8 har den 9maj 1989 beslutat bereda jordbmksutskottet tillfälle att senast den 18 majavge yttrande över proposition 1988/89:150 (kompletteringspropositionen) jämtede motioner som kan komma att väckas med anledning av denna, såvittpropositionen och motionerna rör jordbmksutskottets beredningsområde. Jordbmksutskottethar beslutat avge yttrande till finansutskottet över bilaga 8 Jordbmksdepartementet till propositionen i vad avser punkt C 3.Prisreglerande åtgärder på jordbmkets område, samt över motionerna 1988/89:FiéO(m) yrkande 14 i berörd del, 1988/89: Eiöl (fp) yrkande 8, 1988/89: Fiö2 (c)yrkande 9 i berörd del, 1988/89: Fié4 (mp) yrkande 3, 1988/89: Fié8 (vpk),1988/89: Fi71 (c), 1988/89: Ei74 (c), 1988/89: Fi75 (m) yrkande 1 och 1988/89:Fi91 (c,m,fp). Ipropositionen erinrar jordbmksministem om att olika åtgärder enligtfinansministern bör vidtas för att komma till rätta med den ekonomiskaobalansen i landet på kort och på lång sikt. Bland de åtgärder som föreslås ärett borttagande av subventionema på konsumtionsmjölk fr.o.m. den 1 juli 1989och som kompensafion härför ett ökat stöd till bamfamiljema. Regeringenföreslår i förevarande bilaga till propositionen att bestämmeranslaget till prisreglerande åtgärder på jordbmkets område för nästkommandebudgetår till ett belopp som är 1475 milj. kr. lägre än det som begärdes iårets budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. Riksdagenhar under anslaget anvisat medel i enlighet med förslagen i budgetproposirionen(1988/89: JoU 12, rskr. Imotioner från moderata samlingspartiet, , vänsterpartietkommunisterna och yrkas att avslår regeringens förslagom borttagande av mjölksubventionerna. Av motion Fiél yrkande 8 framgår attfolkpartiet kan stödja regeringens förslag endast under fömtsättning av vissytterligare höjning av barnbidragen. Utskottetbehandlar i det följande endast de delar av motionerna som hör till utskottetsberedningsområde och som berör förslaget i propositio- nen om ett omedelbartborttagande av subventionerna på konsumtionsmjölk. Utskottetdelar den mening som framförts i flertalet motioner att subventionerna avkonsumtionsmjölken icke bör sänkas ytterligare för närvarande.Mjölksubventionema har sänkts med 500 milj. kr. genom beslut under förrabudgetåret och innevarande budgetår. Utskottet förordar således att riksdagenmed bifall till motionerna FiöO yrkande 14 i berörd del, Fié2 yrkande 9 iberörd del, Fiö4 yrkande 3, Fié8, Fi71, Fi74, Ei75 yrkande I och Ei91 samt medanledning av motion Fiél yrkande 8 avslår regeringens förslag i bilaga 8 tillpropositionen att anvisa ett 1 . lägre belopp till prisreglerandeåtgärder på jordbmkets område för /90 än vad som tidigareanvisats av (prop. 1988/ 89:100biLll, JoU12, rskr. Propositionenoch motionerna föranleder i övrigt inget yttrande från utskottets sida. 1988/89: FiU30 Bilaga 8 den 18 maj 1989På jordbmksutskottets vägnar Närvarande:Karl (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (),(vpk), (), (), (), CarlG () och (). l.Sven , och () anför: Visserligenanser vi att stöd i form av t.ex. livsmedelssubventioner bör upphöra, menavveckling av stödformer bör ske på ett sådant sätt att själva slopandet inteleder till att behov av nya stödformer eller särskilda bidrag uppstår. Ensnabb avveckling av subventionerna kan leda till en minskad konsumtion vilketytterligare försvårar omställningsprocessen för producenterna. För en redanhårt ekonomiskt pressad näring som jordbmket kommer den snabba omställningenav politiken att leda till ytterligare problem. Moderatasamlingspartiet har under en följd av år föreslagit en successiv avveckling. Vividhåller vårt tidigare ställningstagande. Med den av oss föreslagnaavveeklingstiden kan en smidig anpassning ske, vilket är till fördel för bådekonsumenter och producenter. och (båda fp) anför: partimotion från (1988/89: Soö22) föreslog attbarnbidragen skulle höjas med 9éO kr. fr.o.m. och attmjölksubventionerna i samband därmed skulle avvecklas. Därmed skulle det beloppsom nu utgår till mjölksubventioner oavkortat överföras till barnfamiljerna.Riksdagen beslöt att avslå motionen. I stället minskadesmjölksubventionerna med 250 milj. kr. utan att det familjepolitiska stödetförstärktes. Regeringenåterkommer efter riksdagsbeslutet med en ny ståndpunkt ifrågan. Enligt förslaget i kompletteringspropositionen skall demjölksubventioner som återstår efter den beslutade besparingen avskaffas.Motsvarande belopp används för en barnbidragshöjning på . Vimotsätter oss detta förslag. Fördet första vill vi framhålla att den av regeringen föreslagna barnbidragshöjningenär för låg. Enligt uppfattning skall hela det belopp inklusivede nämnda 250 miljonerna som utgår till mjölksubventioner användasför höjda barnbidrag. Som tidigare framhållit kan barnbidragen dåhöjas med 9é0 kr . Fördet andra kan vi notera att regeringen föreslår ikraftträdande redan den 1juli, dvs. efter ett tilltänkt riksdagsbeslut. förslagom efter ett riksdagsbeslut skulle gett en förvarningstid påca . Vi vidhåller att det måste vara en rimlig omställningstidmellan mjölksubventionerna och genomförandet. Fördet tredje vill vi framhålla att förslaget om avveckling av livsmedelssubventionernamåste ses i sitt jordbrukspolitiska sammanhang. Det framstår som särskiltangeläget mot bakgrund av den överenskommelse som har träffats inomramen för GATT-förhandlingarna. Regeringen har inte redovisat någon analys avvilka effekterna skulle bli för berörda jordbrukare genom det samtidigagenomförandet av dessa bägge åtgärder. Vi menar inte att slutsatsenbeträffande livsmedelssubvenf lönernas avveckling bör bli någon annan än vad vitidigare har föreslagit, men det kan eventuellt vara motiverat medkompenserande åtgärder i vissa fall. Det bör närmare prövas. Fördet fjärde, , måste avvecklingen av livsmedelssubventionerna ses irelation till de stabiliseringspolitiska åtgärder som vidtas. Vi vill i dettasammanhang endast understryka att vi har framfört vårt förslag om avvecklingmot bakgrund av övriga förslag på det ekonomiskpolitiska området.Vilka effekter en annan uppläggning av stabiliseringspolitiken, t. ex. enligtregeringens kompletteringsproposition, bör få på det här aktuella förslaget fårbedömas i den samlade prövning av frågan som sker i finansutskottet. 1988/89: FiU30 Bilaga 8 (vpk)anför: Utskottetavslår i sitt yttrande regeringens proposition. Förendast har utskottet förordat en successiv avveckling avlivsmedelssubventionerna under en övergångstid. Vpk:s uppfattning är attmjölksubventionerna varken skall avskaffas tvärt, som i regeringensproposition, eller successivt som utskottsmajorite- 1988/89: FiU30 ten anser. Först i samband med att matmomsen slopas anser vpk att mjölk- Bilaga 8 subventionerna skall tas bort. Näringsutskottetsyttrande 'Jf't- '« *- " Bilaga 9 1 988/89: NU6y Finansutskottethar berett näringsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret1989/90, m. m. (kompletteringspropositionen) jämte motioner, såvittpropositionen och motionerna rör näringsutskottets beredningsområde. Tidigarehar finansutskottet till näringsutskottet överlämnat två delar av dennaproposition, nämligen bilaga 2 (statsrådsberedningen) och bilaga 11(industridepartementet). Dessa behandlar näringsutskottet i sitt betänkande1988/89: NU3Ö. Näringsutskottetkommenterar i detta yttrande dels förslag i propositionen angående allmännapensionsfondens placeringsbestämmelser jämte motioner, dels motioner rörandeenergibeskattning. 1bilaga ö () framläggs (s. 3 8 samt bilagorna é.2-0.5, s.24-35) förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente förallmänna pensionsfonden. Lagförslaget återges i bilaga é.5, s. 34 f Avde motioner som har väckts med anledning av propositionen kommenterarnäringsufskottet följande: l988/89:Fiö0avCariBildt m.fl. (m) såviu gäller yrkandet (9) att avslår regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmännapensionsfonden. 1988/89:Fiö 1 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet (10) att avslår förslaget till förändring i lagen med reglemente för all männa pensionsfonden. 1988/89: Ei62 av OlofJohansson m.fl. (c) såvitt gäller yrkandena att 6.avslår proposition 1988/89:150 såvitt avser förslag till ändring i lagen(1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden, 13. beslutar aft utta en uranskattmotsvarande I öre per kWh insatt bränsle enligt vad som anförts i mofionen, 14. beslutar aft lika skatt skalluttas på fossila bränslen, oavsett [om] de används för värme ellerelproduktion, enligt vad som anförts i motionen. 1988/89:Fiö4av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena att 8. beslutar höja skatten på oljamed per kubikmeter och på kolbränslen med per kubikmeterfrån och med , 9. beslutar att höja skatten på elmed från oeh med , 10. somsin mening ger regeringen till känna att elskatfen [bör] omvand las till en skatt på energiråvaror inklusive vattenkraft från 1990-01-01 på sätt som anges i motionen, 11. beslutarhöja skatten på industrigasol, naturgas oeh fartygsbränsle på sätt som anges i motionen från 1989-07-01, 12. som sin mening ger regeringentill känna att energirabatteraa för storförbmkare [bör] lägg[a]s om på sätt somföreslås i motionen, 13. som sin mening ger regeringentill känna att miljöavgifter på förorenande utsläpp och avfall [bör] inför[a]spå sätt som föreslås i motionen, 27.som sin mening ger regeringen till känna att förslaget till ändrade regler förallmänna pensionsfondens placeringsbestämmelser [bör] skju-t[a]s till kommandebudgetproposition . 1988/89: FiU30 Bilaga 9 Regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmännapensionsfonden bygger på två framställningar. Första-tredje fondstyrelserna harbegärt att deras rätt att förvärva aktier i fastighetsbolag inte längre skallvara inskränkt av kravet att samtliga aktier skall förvärvas. Dessafondstyrelser som har huvudparten av sina tillgångar placerade iobligationer - skulle alltså få möjlighet till delägande i fastighetsbolag,dock med bevarat undvikande av s.k. portföljinvesteringar. Fjärde fondstyrelsen vars placeringar är inriktade på aktier önskar få rätt att förvärva aktieri bank- och försäkringsbolag och dessutom en väsentligt utökad möjlighet attplacera i utländska aktier etc. Härvid skulle andelar i utländska aktiefonderbli ett nytt slag av placeringsobjekt. och en av motionerna 1988/89: FiöO (m), 1988/89: Eiöl (fp) och 1988/89:Eiö2 (c) finns ett yrkande som går ut på att skall avslåpropositionen i angiven del. Enligt motsvarande yrkande i motion 1988/89: Ei64 (mp) skulleriksdagen som sin mening ge regeringen till 1988/89: FiU30 känna "att förslagettill ändrade regler för allmänna pensionsfondens pla- Bilaga9 ceringsbestämmelser skjutstill kommande budgetproposition 1990".I praktiken innebär även detta ett avslagsyrkande. Detav regeringen framlagda lagförslaget innebär att de båda inledningsvis nämndaframställningarna tillgodoses, vad gäller utländska placeringar av fjärde oehfemte fondstyrelserna dock med en viss kvantitativ begränsning. Förslagetsinnebörd och motivering är följande. Förstatredje fondstyrelserna får rätt att förvärva "aktier" i ett fastighetsbolag,varmed enligt reglementets definition avses ett bolag som har till ändamål attäga eller förvalta fast egendom eller tomträtt. Den nuvarande begränsningenatt det i ett sådant fall skall gälla "samtliga aktier" slopassålunda. 1 motiveringen till förslaget understryks i enlighet med vad deberörda fondstyrelserna själva har uttalat att förvärv bör fä ske endast irenodlade fastighetsbolag samt att aktieinnehavet skall syfta till enlångsiktig placering och innebära ett ägarengagemang. Någon öppning motportföljinvesteringar kan således inte accepteras, heter det. Förbudetför Qärde oeh femte fondstyrelserna att förvärva aktier i bank-ochförsäkringsbolag tas bort. Förbudet motiverades urspmngligen, framhålls det,med att fjärde fondstyrelsens huvudsakliga syfte skulle vara att förse densvenska industrin med riskvilligt kapital. har näringslivet enhelt annan tillgång till riskkapital. En möjlighet för fjärde och sedermeraockså femte fondstyrelsen att förvärva även akfier i bank- ochförsäkringsbolag skulle vara till gagn för näringslivet genom att bidra till enväl fungerande kapitalmarknad. Vidare skulle den medföra att riskerna iportföljförvaltningen kan spridas ytterligare. Fjärde fondstyrelsen torde,anförs det i propositionen, vara den enda institutionella placerare avbetydelse som har ett sådant förbud som det nu är fråga om. Fjärdeoch femte fondstyrelserna får vidare rätt att av de medel som de förvaltarplacera högst mot högst i aktier i utländskaaktiebolag samt konvertibla skuldebrev och vissa andra skuldebrev utfärdade avutländska aktiebolag. Inom den angivna ramen blir också placeringar i utländskaaktiefonder tillåtna. Den ökade möjligheten att placera förvaltade medelutomlands innebär, anförs det i propositionen, vidgade möjligheter tilleffektivitet och riskspridning i medelsförvaltningen. Särskilt värdefull blirden, tillfogas det, för en placerare som på grund av sin storlek och sinaplaceringsbestämmelser har begränsade möjligheter att uppträda på den svenskamarknaden utan att riskera att marknaden påverkas på ett icke önskvärt sätt.Den vidgade möjligheten till placeringar utomlands sägs också ge utrymme förett breddat kunnande. En fastställd övre gräns för utländska placeringar ansesböra finnas även fortsättningsvis. Lämplighets- och försiktighetsskäl angesför en gräns vid . En sådan innebär nu en ram av ca 800 milj. kr. 5 1988/89. Nr 30 Det 2 Avde motioner vari yrkas avslag på regeringens förslag till ändrade placeringsbestämmelserför allmänna pensionsfonden innehåller motion 1988/89: FiöO (m) denutförligaste motiveringen. Sedan socialdemokratin har stött på motstånd ilöntagarfondsfrågan har man valt att gå vidare med andra medel, sägermotionärema. Strategin är att man börjar utnyttja allmänna pensionsfondensstora resurser för att köpa in sig i näringslivet. Med dagens tillgångar skulleungefär hälften av alla börsföretag kunna förstatligas på detta sätt, anförsdet. Genom medgivandet för förstatredje fondstyrelsema att köpa mindre änsamtliga aktier i ett "byggföretag" bryts isen, menar motionärerna.Nästa steg kan då bli att dessa styrelser får köpa aktier även i andrabörsföretag. Motionäreraa uttalar också att det inte är via ökade medel tillallmänna pensionsfonden eller ökad avkastning på dennas medel sompensionssystemets trygghet tillgodoses. Imotion 1988/89: Eiöl (fp) säger motionärerna helt kort att de inte kanacceptera regeringens förslag beträffande allmänna pensionsfondens reglemente.De påminner i detta sammanhang om de tankar på en ytterligare vidgad rätt förfonden att placera i aktier som har framförts bl. a. av iSverige (LO). Det förslaget skulle, heter det i motionen, i ett enda slagmedföra "en kollektivisering av ägandet av svenskt näringsliv som fårlöntagarfondemas aktieinnehav att verka småpotatis". Avslagsyrkandeti motion 1988/89: Fié2 (c) motiveras med att enligt centems uppfattning ettinstitutionaliserat och centraliserat ägande måste motverkas. Allmännapensionsfondens utökade placeringsmöjligheter enligt det framlagda förslagetskulle också snedvrida aktiemarknaden, hävdas det. 1988/89: FiU30 Bilaga 9 mening har regeringen angett bärande motiveringar för deändringar i reglementet för allmänna pensionsfonden som föreslås. Deborgerliga partiernas avvisande av förslaget framstår mot bakgmnd av tidigareställningstaganden delvis som föga konsekvent. Närregeringen föreslog att första tredje fondstyrelserna skulle fåförvärva aktier i fastighetsbolag under fömtsättning att förvärvet gälldesamtliga aktier ställde man sig från sida bakom detta förslag ochuttalade (NU 1987/88:10 res. 7) att placeringar i fast egendom skulle bli ettvärdefullt komplement till fömt tillåtna placeringar. Utifrån en sådan gmndsynborde det inte finnas skäl att avstyrka den nu föreslagna ändringen härvidlag,som tar hänsyn till det behov av samarbete mellan olika intressenter som mångafastighetsprojekt är förknippade med men som enligt ett eftertryckligtmotivuttalande inte får innebära någon öppning mot portföljinvesteringar. Vidsamma tillfälle gav och (NU 1987/88:10 res. 8) sitt stöd åtfjärde fondstyrelsens önskemål att ramen för dess placeringar i utländskavärdepapper skulle vidgas från . ringarna till flera länderdär konjunkturcyklerna inte sammanfaller är ett sätt att så riskfritt sommöjligt få god och säker avkastning på pensionssparandet, sades det i centemspartimotion i ämnet (se NU 1987/88:10 s. 13). vill tilläggaatt man utifrån den från borgerligt håll hävdade ståndpunkten att allmännapensionsfondens aktieplaceringar bidrar till en icke önskvärd kollektiviseringav ägandet i det svenska näringslivet borde finna det tillfredsställande om enökad del av fondkapitalet skulle placeras utomlands. Meddet sagda tillstyrker näringsutskottet i alla delar regeringens förslag tilländringar i reglementet för allmänna pensionsfonden. 1988/89: FiU30 Bilaga 9 Medanledning av kompletteringspropositionen har yrkanden om energibeskattningframställts från och sida. 1motion 1988/89: Fi62 (c) föreslås att en skatt på uran om per kWh insattbränsle skall införas. Vidare begär motionärema att energibeskattningen skallutformas så att fossila bränslen beskattas likvärdigt oavsett om bränsletanvänds för elproduktion eller för värmeproduktion. Motion1988/89: Fié4 (mp) innehåller fem yrkanden om energibeskattning. För detförsta skulle skatten på olja höjas med . per m' och skatten på kol med500 kr. per ton den . skulle skaften på elkrafthöjas med per kWh. Den skulle, enligt det tredje yrkandet,elskatten avskaffas som en råvambaserad energibeskattning infördes.Det fjärde yrkandet innebär att skatten på naturgas, på gasol förindustriändamål och på fartygsbränsle skall höjas till per kWh den 1juli 1989. Slutligen begärs att i en meningsyttring till regeringenskall uttala sig för att den nuvarande begränsningen av allmän energiskatt förindustriföretag skall upphöra successivt . Näringsufskottethar avgett yttrande (1988/89: NU3y) över motioner från allmännamotionstiden om energibeskattning; dessa behandlas av skatteutskottet ibetänkandet 1988/89: SkU35. Närdet gäller en beskrivning av gällande allmänna riktlinjer för energibeskattningenhänvisar näringsutskotfet till nämnda yttrande. I detta har också redogjortsför de pågående utredningar som berör energibeskattningen, nämligen kommittén(Fi 1987: Oö) med uppgift att utreda den indirekta beskattningens omfattningoch utformning samt den s. k. miljöavgiftsutredningen (ME 1988:03). Denförstnämnda utredningen kommer att redovisa sina ställningstaganden ,medan miljöavgiftsutredningens arbete såvitt gäller avgifter på energiområdetskall avslutas senast . Näringsutskottetvill först redogöra för bakgmnden till två av de yrkanden som har väckts,nämligen om beskattningen av kondenskraftproduktion i förhållande tillbeskattningen av kraftvärmeproduktion och om nedsättningen av energiskatt förindustriföretag. Föratt dubbelbeskattning skall undvikas är bränslen för elproduktion befriade frånskatt. Enligt lagen (1957:2ö2) om allmän energiskatt får med visst undantag avdrag i deklarationen för energiskatt göras för skatt på bränsle som användsför produktion av elkraft. I stället är den producerade elenergin beskattad.Bränslet i fjärrvärmeverk är (i förekommande fall) beskattat, medanhetvattenleveranser från ett sådant verk är obeskattade. Vid produktion ikraftvärmeverk där både elkraft och värme produceras medges avdrag för skatt påden beräknade mängden bränsle som åtgår för elproduktion. Vid produktion ikondenskraftverk, där endast elkraft (jämte spillvärme) produceras, får fulltavdrag göras för skatten på använt bränsle. har senast inyssnämnda yttrande kommenterat motioner i def nu aktuella ämnet. Härvid harnäringsutskottet instämt i motionärernas uppfattning att beskattningen avkraftvärmeproduktion inte är väl avvägd i förhållande till beskattningen avkondenskraftproduktion. förutsatte dock att frågan prövas avkommittén för indirekta skatter och fann att något initiativ av isaken inte var påkallat i det aktuella läget. Två avvikande meningar avgavs (c,vpk; mp). Enligtlagen (1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt är den allmännaenergiskatten på elektrisk kraft och bränsle som förbmkas vid industrielltillverkning maximerad till ett belopp som motsvarar av de tillverkadeprodukternas försäljningsvärde fritt fabrik. Om särskilda skäl föreligger kanenligt lagen regeringen för visst företag medge ytterligare nedsättning.Regeringen har utnyttjat denna möjlighet och beslutat att för , liksomtidigare , i form av individuella beslut för berördaföretag medge generell nedsättning av den allmänna energiskatten på så sätt attskatten begränsas till maximalt av försäljningsvärdet för de tillverkadeprodukterna. För beräkningen av nedsätt-ningens storlek gäller vissabestämmelser om vad som får inräknas i nedsättningsunderlaget. Enligt uppgiftfrån medgavs för ett hundratal företag inom bl.a.massa- och pappersindustrin, byggmaterielindustrin samt gmv- ochstålindustrierna nedsättning av allmän energiskatt. Vidare gäller enligtlagen om allmän energiskatt att kolbränslen som används i metallurgiskaprocesser u indantagna från beskattning. Ikompletteringspropositionen har föreslagits olika åtgärder med syfte attefterfrågeexpansionen skall dämpas.