bet · GC01FiU29 · 1988-12-31 00:00:00 — Finansutskottetsbetänkande /89: FiU29 Den kommunala ekonomin (prop. 1988/89:150 bil. 1988/89 FiU29 Idetta betänkande tillstyrker finansutskottet regeringens förslag beträffandestatsbidrag till och avgifter från kommunsektorn som framlagts ikompletteringspropositionen. Samtliga motioner som väckts antingen under denallmänna motionstiden eller med anledning av kompletteringspropositionenavstyrks av utskottet. Förslageninnebär att kommunerna tillförs i skatteutjämningsbidrag.I detta belopp ingår 230 milj.kr. for extra skatteutjämningsbidrag tillkommuner med en besvärlig ekonomisk situation. I reservationer från moderatasamlingspartiet, och yrkas på ändringar iskatteutjämningssystemet. Utskottettillstyrker också att den allmänna skatteutjämningsavgiften höjs med 22öre/skr. för kommuner och med /skr. Den särskildaskatteutjämningsavgiften föreslås utgå enligt en progressiv skala för allakommuner med en skattekraft som överstiger den genomsnittliga skattekraften iriket. Det innebär att antalet berörda kommuner ökar från 6 till 38.1reservationer från moderata samlingspartiet, , ochmiljöpartiet yrkas avslag helt eller delvis på propositionens förslag. Vidaretillstyrks att kommunerna ges kompensation för den slopade kommunalaföretagsbeskattningen och den slopade kommunala garantibeskattningen. Moderatasamlingspartiet och yrkar i en gemensam reservation avslag påförslagen. Utskottetavstyrker även ett antal motioner som tar upp utformningen av statsbidragentill kommunsektorn i stort. Moderata samlingspartiet, ,, kommunisterna och reserverar sig pådenna punkt. Idetta betänkande behandlar utskottet delsproposition 1988/89:150 bilaga 6 i vad avser punkt 7 Den kommunala ekonomininför , Riksdagen1988/89. dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1988/89: Fi62 av OlofJohansson m.fl. (c) i vad avser yrkande 8, 1988/89:Fi63 av m. fl. (vpk) i vad avser yrkande 3 i berörd del, 1988/89: Fi64 av IngerSchöriing m. fl. (mp) i vad avser yrkande 26, 1988/89: Fi73 av AllanEkström (m), 1988/89: Fi81 av DorisHåvik m. fl. (s), 1988/89: Fi84 av LarsTobisson m. fl. (m), 1988/89:Fi86 av AnneWibble m.fl. (fp), delsde under allmänna motionstiden väckta motionerna 1988/89: F 1988/89: F 1988/89: E 1988/89: E 1988/89: E 1988/89: E 1988/89: E 1988/89: E 1988/89: E 1988/89: E 1988/89: E 1988/89: E 1988/89: E 1988/89: E 1988/89: E 1988/89: E 1988/89: E 224 av m. (vpk) yrkande 4 i berörd del, 226 av m.fl. (c) yrkande 10, 301 av och (båda fp), 302 av m. fl. (s), 303 av m. fl. (fp), 304 av och Ew (båda m), 305 av och Bo Finnkvist(båda s), 306 av och (båda c), 307 av m. fl. (m), 308 av och (båda mp), 309 av m. fl. (mp), 310 av m.fl. (c), 311 av m.fl. (m), 312 av och (båda m), 313 av och (båda c), 314 av m.fl. (mp)yrkande I, 421 av (). Skrivelseri ärendet har inkommit från , , och Nynäshamnskommuner samt från . Representanter för och samt i har inför företrädare för deolika partierna i utskottet redovisat sina synpunkter i ärendet och överlämnathandlingar. 1proposition 100 bilaga 9 () har regeringen föredragning avstatsrådet delsunder punkt E 1 föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition,till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. för /90beräkna ett förslagsanslag på 14 , delsunder punkt E 2 föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition,till Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen för /90 beräkna ett för- 1988/89:FiU29 slagsanslag på , delsunder punkt E 3 föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition,till Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunalagarantibeskattningen m.m. för /90 beräkna ett förslagsanslag på450 . Iproposition 150 bilaga 6 () har regeringen efterföredragning av delsunder punkt 7 Den kommunala ekonomin (s. 13 21) föreslagitriksdagen 1. att anta det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1987: 560) omskatteutjämningsavgift, 2. att anta det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1987:561) om särskildskatteutjämningsavgift, delsunder punkt E 1 föreslagit 1. attbemyndiga regeringen att utge extra skatteutjämningsbidrag för i enlighet med vad som förordats i propositionen, 2. atttill Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. för /90 anvisa ett förslagsanslag på 16 , delsunder punkt E 2 föreslagit att till Bidrag till kommunerna medanledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på , delsunder punkt E 3 föreslagit att till Bidrag till kommunerna medanledning av avskaffandet av kommunala garantibeskattningen m. m. /90 anvisa ett förslagsanslag på . Propositionenslagförslag återfinns i bilaga till betänkandet. Inriktningen av den kommunala ekonomin 1988/89:Fi63 av m. fl. (vpk) vari yrkas 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om statsbidragen till kommunsektorn, om den offentliga sektorns förnyelse och den framtida kommunalekonomiska utvecklingen, i berörd del. 1988/89:Fi86 av m. fl. (fp) vari yrkas 1.att godkänner de allmänna riktlinjer för den kommunala ekonomin somanförs i motionen. 1988/89:Ei224 av m. fl. (vpk) vari yrkas 4. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i mo tionen anförs om den kommunala ekonomin och en långsiktig utbyggnad av den gemensamma sektorngenom utnyttjande av företagens likvida me- 1988/89: FiU29 del ochvinstskatt, i berörd del. 1988/89:Ei311av m.fl. (m) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den kommunala ekonomin. 1988/89:Ei63 av m. fl. (vpk) vari yrkas 3.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omstatsbidragen till kommunsektorn, om den offentliga sektorns förnyelse och denframtida kommunalekonomiska utvecklingen, i berörd del. 1988/89:Fi86 av m. fl. (fp) vari yrkas 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om statsbidragssystemet. 1988/89:Fi311av m.fl. (m) vari yrkas 7.att som sin mening ger regeringen till känna att sammanlagt . som en teknisk övergångslösning skall innehållas av de medel som statenöverför till kommunerna i enlighet med vad i motionen anförts. 1988/89:Fi64 av m. fl. (mp) vari yrkas 26.att avslår regeringens förslag om en utökning av den särskildaskatteutjämningsavgiften och ger regeringen till känna att en utredning bör görasom den långsiktiga utformningen av den kommunala skatteutjämningen enligt vadsom anförs i motionen, i berörd del. 1988/89:Ei306 av och (båda c) vari -med hänvisning tillvad som anförts i motion 1988/89: Sf307 yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om att större hänsyn skall tastill åldersfaktorn vid utformningen av den kommunala skatteutjämningen ochfördelningen av resurser för vård och omsorg om äldre över landet. 1988/89:Ei307 av m. fl. (m) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom systemet för skatteutjämning. 1988/89:Fi308 av och (båda mp) vari yrkas att riksdagenbeslutar begära att regeringen tillsätter en utredning för att utarbeta förslagtill en interkommunal utjämningsfond i enlighet med vad som ovan anförs imotionen. 1988/89:Fi309av m.fl. (mp) vari - med hänvisning till vad som anförts imotion 1988/89: A453 - yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående 1988/89: FiU29 kommunalskatteutjämning. 1988/89:Ei310av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar hosregeringen begära förslag om ett provisoriskt skatteutjämningssystem för 1990i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att beslutar att hosregeringen begära beredning och förslag till en effektiv kommunalskatteutjämning ingående i en samlad skattereform i enlighet med vad imotionen anförts. 1988/89:Ei311av m.fl. (m) vari yrkas 4.att hos regeringen begär förslag till förändringar av det kommunalaskatteutjämningssystemet, i enlighet med vad i motionen föreslagits, i sådantid att förändringarna kan träda i kraft fr. o. m. . 1988/89:Fi313 av och (båda c) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omnödvändigheten av en förstärkt skatteutjämning som förutsättning förrättvisare skatter i län. 1988/89:Fi3l4av m.fl. (mp) vari med hänvisning till vad som anförts imotion 1988/89: Sk455 yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förändring av principerna för skatteutjämning. 1988/89:Fi307 av m. fl. (m) vari yrkas 3.att hos regeringen begär förslag om avveckling av lag omskatteutjämning i landstingskommun (SES 1982:1070) i enlighetmed vad som i motionen anförts. 1988/89:Fi84av m.fl. (m) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar avskaffa den allmänna skatteutjämningsavgif ten . 1988/89:Ei86 av m. fl. (fp) vari yrkas 6.att med ändring av regeringens förslag beslutar att allmänskatteutjämningsavgift utgör per skattekrona för landstingskommun resp.60 öre per skattekrona för kommun. 1988/89:Fi311av m.fl. (m) vari yrkas 2. attriksdagen beslutar avskaffa skatteutjämningsavgiften . Särskildskatteutjämningsavgift /89: FiU29 1988/89:Ei62 av m. fl. (c) vari yrkas 8.att med avslag på proposition 1988/89:150 i denna del beslutar antalag om ändring i lagen (1987:561) om särskild skatteutjämningsavgift("") innebärande att den särskilda skatfeutjäm-ningsavgiftenskall utgå från 115 procents skattekraft och däröver enligt vad som anförts imotionen. 1988/89:Fi64 av m. fl. (mp) vari yrkas 26.att avslår regeringens förslag om en utökning av den särskildaskatteutjämningsavgiften och ger regeringen till känna att en utredning börgöras om den långsiktiga utformningen av den kommunala skatteutjämningenenligt vad som anförs i motionen, i berörd del. 1988/89:Ei73 av () vari yrkas att avslår proposition1988/89:150 såvitt avser ändring i lagen om särskild skatteutjämningsavgift. 1988/89:Ei84 av m. fl. (m) vari yrkas 2.att beslutar avskaffa den särskilda skatteutjämningsavgiften("") . 1988/89:Ei86av m.fl. (fp) vari yrkas 7.att beslutar avskaffa den särskilda skatteutjämningsavgiften. 1988/89:Ei307av m.fl. (m) vari yrkas 2. attriksdagen beslutar avskaffa den särskilda skatteutjämningsavgiften () . 1988/89:Ei311av m.fl. (m) vari yrkas 3. attriksdagen beslutar avskaffa den särskilda skatteutjämningsavgiften (den s.k. ) . Kompensation för slopad Företagsbeskattning 1988/89:Ei81av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att storstäderna bör få sådankompensation för bortfallet av skatt för juridiska personer att de klararnödvändiga investeringar för en god miljö och bra livsbetingelser för sinainvånare. 1988/89:Fi84 av m. fl. (m) vari yrkas 3.att beslutar avskaffa bidraget till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen. 1988/89:Fi86 av m. fl. (fp) vari yrkas 3.att avslår förslaget om bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen. 1988/89:Ei226 av m.fl. (c) vari yrkas 10.att avslår regeringens förslag om kompensation till kom- 1988/89:FiU29 munerna för den borttagna beskattningen av juridiska personer och borttagengarantibeskattning, i berörd del. 1988/89:Fi311av m.fl. (m) vari yrkas 5. attriksdagen avslår regeringens förslag att till Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen för /90 anvisa ett förslagsanslag av . Kompensation för slopad garantibeskattning 1988/89:Ei84 av m. fl. (m) vari yrkas 4.att beslutar avskaffa bidraget till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala garantibeskattningen m.m. 1988/89:Fi86 av m. fl. (fp) vari yrkas 4. attriksdagen avslår förslaget om bidrag till kommunerna med anled ning av avskaffandet av den kommunala garantibeskattningen m. m. 1988/89:Fi226 av m.fl. (c) vari yrkas 10.att avslår regeringens förslag om kompensation till kommunerna förden borttagna beskattningen av juridiska personer och borttagengarantibeskattning, i berörd del. 1988/89:Fi302av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av en förändring avskatteutjämningssystemet så att de kommuner där fritidshus finns fårkompensation motsvarande det skattebortfall som uppstått på grund av denförändrade beskattningen av fritidshus. 1988/89:Ei311av m.fl. (m) vari yrkas 6. attriksdagen avslår regeringens förslag att till Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunala garantibeskattningen m. m. för /90 anvisa ett förslagsanslag av . 1988/89:Ei312 av och (båda m) vari med hänvisning till vadsom anförts i motion 1988/89: Sk449 - yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kompensation till kommunernaför bortfallet av fastighetsskatten på fritidsbostäder. 1988/89:Fi86av m.fl. (fp) vari yrkas 5. attriksdagen beslutar öka anslaget till extra skatteutjämning med 100 milj. kr. utöver regeringens förslag. 1988/89:Ei301 av och (båda fp) vari - med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Jo729 - yrkas att riks dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om 1 att ställa medel tillförfogande för kustkommunernas kostnader för strand- 1988/89: FiU29städning inom ramen för de särskilda skatteutjämningsmedlen. 1988/89:Fi303av m.fl. (fp) vari med hänvisning till vad som anförts i motion1988/89: Jo753 - yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ställa medel till förfogande inom ramen för desärskilda skatteutjämningsmedlen som bidrag till kustkommunernas kostnader förstrandstädning. 1988/89:Ei305 av och Bo Finnkvist (båda s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att utökabedömningsfaktorerna för erhållande av extra skatteutjämningsbidrag. 1988/89:Ei311av m.fl. (m) vari yrkas 8. att bemyndigarregeringen att utge kompensation till kommuner och landstingskommuner för år1990 i form av extra skatteutjämningsbidrag i enlighet med vad i motionenanförts, 9. att beslutar att tillextra skatteutjämningsbidrag för kommunerna m.m. för /90 anvisaett förslagsanslag av . 1988/89:Fi311 av m. fl. (m) vari yrkas 10. att riksdagenbeslutar anta nedanstående Lag ombegränsning i kommuns och landstingskommuns rätt att ta utskatt m. m. 1 § Vid fastställande av skattesats för åren 1990 och1991 får kommun eller landstingskommun ej överskrida den skattesats somkommunen eller landstingskommunen har bestämt för . 2 § Om särskilda förhållanden i kommun ellerlandstingskommun påkallar det, får regeringen efter ansökan bevilja undantagfrån vad som sägs under 1 §. Ansökan inges till länsstyrelse ansökanavser. 3 § Högre skattesats än vad som är medgivet enligt I§ får ej tillämpas vid debitering av kommunalskatt eller landstingsskatt föråren 1990 och 1991 enligt uppbördslagen (1953:272) eller vid utbetalning av sådanskatt för något av dessa år enligt lagen (1965:269) med särskildabestämmelserom kommuns eller annan menighets utdebitering av skatt m.m., om ejregeringen beviljat undantag enligt 2 §. Kostnadsanalyser i regeringens propositioner 1988/89:Ei304 av och (båda m) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna, vad i motionen anförts om centrala beslut medkostnadsdrivande effekter på kommunerna och 1988/89: FiU29 behovet av såvälkostnadsanalyser som konsekvensbeskrivningar i regeringens propositioner. Forskning om kommuner och landsting 1988/89:Ei421 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forskning omkommuner och landsting. Inriktningen av den kommunala ekonomin Detkonstateras i kompletteringspropositionen att den kommunala konsumtionen underhuvuddelen av har haft en genomsnittlig årlig tillväxt på ca 2 %.Endast var tillväxten lägre, nämligen då denvar resp. . Tillväxten har framför allt skett inom områden som hargivits hög prioritet av statsmakterna, dvs. barn- och äldreomsorg. En så högvolymtillväxt inom den kommunala sektorn är inte på förenlig meden balanserad utveckling av samhällsekonomin, konstateras det i propositionen.Statsmakterna har uttalat att tillväxten iden kommunala konsumtionen bör begränsas till I % . Den tilltagandebristen på arbetskraft begränsar kommunernas möjligheter att expandera. Det ärdärför viktigt att kommunerna tillvaratar de befintliga personalresurserna ochnedbringar personalomsättningen. Utbyggnaden av prioriterade områden måste skegenom omprövningar och omfördelningar av befintlig verksamhet. Denkommunala verksamheten står inför stora och omvälvande förändringar inom denärmaste åren, anförs det vidare i propositionen. För äldreomsorgen övervägsen strukturell förändring så att endast en huvudman blir ansvarig för allomsorg om och långvarig vård av äldre. Barnomsorgen skall enligt uppställda målvara fullt utbyggd . Inom skolans område bör kommunerna få ett ökatdriftansvar. Detta ställer stora krav på kommunerna att inom tillgängligaekonomiska ramar effektivisera verksamheterna. Sammanfattningsviskonstateras i propositionen att den finansiella situationen i kommunsektorn ärgod under förutsättning av en låg stabil pris-och löneutveckling. Variationernamellan kommunerna är emellertid fortfarande stora. De stora skillnaderna iutdebitering kvarstår i stort sett, trots flera åtgärder för att minskaspridningen av skattesatserna. Någragenerella indragningar av medel från kommunerna föreslås inte. Inför år 1990bedömer föredraganden det som mycket angeläget att motverka kommunalaskattehöjningar och begränsa konsumtionsökningen. Den kommunalakonsumtionen bör inte öka med mer än I % . 1 motion Fi311 (m) anförsatt kommuner och landsting har en mycket stor 1988/89: FiU29 betydelse förden totala samhällsekonomin. Huvudproblemet med den offentliga sektorn ärenligt motionärerna att den är alltför stor. Den kommunala konsumtionen harunder åtskilliga år ökat betydligt mer än vad som är förenligt med enbalanserad utveckling av samhällsekonomin. Denkommunala volymtillväxten är bara ett av den ekonomiska politikens mångamisslyckanden. Den alltför snabba kommunala tillväxten är ett av de storaproblemen i svensk ekonomi både i ett längre och i ett kortare perspektiv. Kommuneroch landsting disponerar över utomordentligt stora resurser. Genom en godförvaltning och omprioriteringar kan ökad service ges inom enoförändrad totalram realt sett. Med tanke på den tidigare så snabbaexpansionstakten finns det goda möjligheter till en betydande effektiviseringav verksamheten. Omde kommunala monopolen bryts, kan privata alternativ och entreprenaderutnyttjas varigenom konkurrensen ökar och effektivitetsvinster kan göras. Produktivitetsutvecklingenhar i under en lång följd av år varit negativ inom hälso- och sjukvård,utbildning och social verksamhet. Trots mycket stora satsningar redovisar densvenska hälso- och sjukvården jämfört med flera andra länder betydligt sämreeffektivitet. Människor får därför inte den service de har rätt att kräva,anför motionärerna. Omproduktivitetsminskningen upphörde och vändes till en ökning, skulle inom ramenför oförändrade kommunala utgifter bättre service kunna erbjudas än den som nukräver en real kostnadsökning med och trots detta leder tillotillfredsställande resultat. Motionärerna förordar därför en nolltillväxt,dvs. att de sammanlagda kommunala utgifterna skall vara oförändrade i fastpenningvärde. Enligt motionärerna låter sig nolltillväxten väl förena med högaambitioner för sådan verksamhet som främst ombesörjs av kommunerna förutsatt att förutsättningar för effektivisering skapas. Motionärernaföreslår att skatteutjämningsavgiften avskaffas, liksom den särskildaskatteutjämningsavgiften (den s.k. ). Kommunerna skall,enligt motionärernas mening, själva få behålla hela sitt skatteunderlag, vilketinnebär ett tillskott med . Dessutom föreslås ettextra skatteutjämningsbidrag på sammanlagt 800 milj. kr. Despecialdestinerade bidragen bör sammanföras till ett bidrag och minskas med 8,6miljarder kronor . Dessutom föreslås att kompensationen för slopandetav den kommunala företagsbeskattningen liksom för den kommunalagarantibeskattningen avskaffas. Dessutom minskas kommunemas skatteintäkter tillföljd av motionärernas förslag om grundavdrag för barn. Imotion Fi86 (fp) anförs att för att det skall vara möjligt att klara angelägnautbyggnadsbehov och omsorg utan kommunala skattehöjningar krävs både hårdaprioriteringar och genomgripande förändringar inom Ett viktigtinslag härvidlag är att förnya den offentliga 1988/89: FiU29 sektorn. Detfinns enligt motionärerna två huvudstrategier för förbättring av den verksamhetsom den offentliga sektorn bedriver: dels en inre reformation (ökadflexibilitet inom den offentliga verksamheten), dels en yttre reformation (ökadkonkurrens genom att enskilda alternativ stimuleras). Båda dessa reformationerbehövs. Deninre reformationen innebär att människor får större valfrihet i den offentligaservicen. Politiker skall ange mål och kontrollera resultat inte lägga sig ialla detaljer. Denyttre reformationen innebär slopade offentliga monopol och därmed att enskildainitiativ släpps fram. När privata entreprenörer tillåts erbjuda sina tjänsterpå lika villkor ökar mångfalden och människors valfrihet. Genom konkurrenstvingas alla aktörer bli effektivare. Denkommunala sektorn som helhet (primärkommuner och landstingskommuner) börenligt motionärerna inte få växa med mer än I % . Den väntadedemografiska utvecklingen, som bl.a. innebär att andelen äldre i befolkningenökar kraftigt framöver, ställer dock speciella krav på sjukvården ochäldreomsorgen. Sjukvården måste därför tillföras ökade resurser och bör få växamed . Den beräknade primärkommunala expansionen kan komma attbehöva övervägas på nytt med hänsyn fill befolkningsförändringar och enomfattande förändring av äldreomsorgens huvudmannaskap. Motionärernaaccepterar en viss höjning av den allmänna skatteutjämningsavgiften men anseratt den särskilda avgiften skall avskaffas. Motionärernaanser vidare att kompensation för den avskaffade kommunala beskattningen avjuridiska personer samt för den avskaffade garantibeskattningen inte skallutgå. För att avskaffandet inte skall träffa enskilda kommuner alltför hårtföreslås dock att ytterligare 100 milj. kr. tillförs de extraskatteutjämningsbidragen. Sammantagetinnebär motionärernas förslag att den kommunala sektorn tillförs lika mycketpengar som i regeringens förslag, men med större rörelsefrihet för kommunernaeftersom graden av specialdestinering minskas. Icenterns ekonomisk-politiska motion Fi62 med anledning av kompletteringspropositionenanförs att pressen på den kommunala sektorn måste minska. måste enpolitik föras som ger kommuner och landsting mer likartade ekonomiskamöjligheter. Motionärerna syftar på att en förstärkning och omfördelning börske inom skatteutjämningssystemet. Den kommunala konsumtionen behöver enligtmotionärerna växa . Detta sammanhänger med kraven inombarnomsorg, vård och äldreomsorg. Dessa områden utgör tillsammans med skolande prioriterade områdena. Motionärerna konstaterar att tagit aktiv deli uppbyggnaden av den offentliga sektorn och att man har en positivgrundinställning till denna. Offentligt finansierad verksamhet är enligtmotionärerna på många områden överlägsen andra producenter. 1 många fall äroffentlig finansiering den enda möjliga med hänsyn till verksamhetens karaktär,an- Någotformellt yrkande om inriktningen av den kom- 1988/89: FiU29 munala ekonominframförs emellertid inte av . Imotion Fi63 (vpk) anförs att en förstärkning av statsbidragen till kommunsektornär nödvändig. En mer långsiktig utbyggnad av viktiga och eftersatta områdeninom den offentliga sektorn bör komma till stånd med utnyttjande avlikviditetsöverskottet i näringslivet. Belopp i storleksordningen 10 miljarderkronor bör överföras. Man understryker också behovet av att behålla despecialdestinerade bidragen för att garantera en jämn utveckling i kommunerna.Privatiseringar av verksamhet bör motverkas, anför motionärerna,liksom snäva effektivitetskrav i verksamheten som vård, omsorg och utbildning.