bet · GC01AU12 · 1988-12-31 00:00:00 — För att inte skapa onödigainlåsningseffekter är det angeläget att lönestrukturen vid verkstädernaöverensstämmer med vad som gäller lokalt på resp. ort. Slutligen anförs attgruppen missbrukare ökar i verkstäder. Risk finns att för mångamissbrukare på en och samma arbetsplats leder till missbrukskultur.Verkstäderna har i allmänhet inte tillräckliga möjligheter att ge detomfattande stöd som missbrukare behöver. Kommunernas socialtjänst måste här taett övergripande ansvar. m.fl. (fp) föreslår i kommittémotionen1988/89:A225 åtgärder för att ge ökad sysselsättning ät gravt handikappade inomSamhall. m.fl. (s) yrkar i motion 1988/89:A271 på en översyn avdet enligt motionärerna högt ställda avkastningskravet med hänsyn till desociala målen för verksamheten. Detta krav leder ofta till stress, högsjukfrånvaro och utslagning av anställda. Utskottetfår med anledning av motionerna anföra följande. Önskemålet i den moderatakommittémotionen att placering vid skall förbehållas personer medsärskilda behov av företagsgruppens tekniska och personella resurser harutskottet inte anledning att motsäga. Självfallet skall andraplaceringsalternativ prövas först, såsom direktplacering på öppnaarbetsmarknaden utan särskilda stödåtgärder, utbildning, placering medlönebidrag etc. Liksom motionärerna ser utskottet med tillfredsställelse attutslussningen av Samhallanställda till arbeten på den öppna marknaden har ökat.Det är företagsledningens ambitioner att denna ökning skall fortsätta. Dettatyder inte på att löneläget för anställda i skulleutgöra något problem såsom motionärerna gör gällande. Motionärerna varnar för att andelen missbrukare tenderaratt öka bland de Samhallanställda. Utskottet vill med anledning härav erinra omatt det offentliga skyddade arbetet som behandlats i föregående punkt är enalternativ sysselsättningsform för missbrukare och att moderata samlingspartietföreslagit en nedskärning av statsbidraget till verksamheten med uppenbararisker för denna handikappgrupps sysselsättningsmöjUgheter. Det är dessutom engrupp som erfarenhetsmässigt är särskilt svårplacerad på den öppna marknaden.Med det anförda avstyrker utskottet motion A285 i förevarande del. I anslutning till folkpartimotionens yrkande om ökadsysselsättning åt gravt handikappade bör nämnas att företagsledningen vid enhearing inför utskottet bl.a. upplyst att det är företagsgruppens målsättningatt öka andelen flerhandikappade, psykiskt sjuka och förståndshandikappade från35 till . Med erinran härom och om att endast får anställahandikappade som anvisats av arbetsförmedlingen anser utskottet att riksdageninte har anledning att göra ett uttalande av det i folkpartimotionen begärdaslaget. Motion A225 avstyrks sålunda i föreliggande del. Merkostnadsbidraget till Samhallgruppen som räknas iprocent på löne kostnaderna har successivt kunnat sänkas. Det är i enhghet med statsmakter- 30 Som framgår av vad har sagts har denna utveckling inte 1988/89: AU12 utgjort hinder för att öka ambitionerna att sysselsätta svårthandikappade. Utskottet anser att det mot denna bakgrund inte är motiverat attföreslå en översyn med den i motion A271 (s) begärda inriktningen, utanmotionen avstyrks på denna punkt. I detta sammanhang tar utskottet upp den på nyttaktualiserade frågan om sysselsättning i inbyggda werfotårfer..Sysselsättningsformen innebär att anställda inom får arbeta iverkstäder i andra företag eller fullgöra entreprenadarbeten som haråtagit sig gentemot andra företag. Denna verksamhet har ökat i omfattning ochen fortsatt utbyggnad planeras. m.fl. (fp) i motion 1988/89: A225 och BarbroSandberg och (båda fp) i motion 1988/89:A235 yrkar att Samhallskall ändra nuvarande regel om att anordnandet av inbyggda verkstäderförutsätter att minst fem personer bhr sysselsatta på detta sätt. Ändringenmotiveras med att man härmed skulle göra det lättare att anordna denna form avsysselsättning även i mindre företag. () föreslår i motion1988/89:A270 att försök görs med inbyggda verkstäder i större koncerner, bl.a.för att lättare åstadkomma överföring till ordinarie anställningar i företaget. Bakgrunden till verksamheten med inbyggda verkstäder öchutbyggnadsplanerna redovisades förhållandevis utförligt med anledning avlikartade motioner i betänkandet AU 1987/88:11 s. 78. Utskottetsslutsats med anledning av motionerna var att det måste ankomma på företagsgruppensjälv att besluta i organisatoriska frågor av detta slag med hänsynstagandetill de allmänna riktlinjer och ekonomiska ramar som statsmakterna anger.Utskottet vidhåller denna ståndpunkt och avstyrker därför de nu framställdamotionsyrkandena. Verksamhetens omfattning /90 För innevarande budgetår har verksamhetsvolymen angivitstill totalt 31 . Företagsgruppen har för nästa budgetårföreslagit en utökning med 1 till totalt motsvarande en sysselsättningsökning med ca 1 000 anställda. Arbetsmarknadsministernanser att sysselsättningsvolymen bör vara oförändrad med möjlighet förregeringen att medge att timantalet över- eller underskrids med högst . m.fl. (fp) föreslår i kommittémotionen 1988/89:A225att ytterligare 1 000 platser tillkommer med hänsyn till den enligtmotionärerna oproportionerligt höga arbetslösheten bland handikappade. Sammayrkande framställs av () i motion 1988/89:A2Ö8. Kjell-ArneWelin m.fl. (fp) föreslår i motion T988/89:A458 ett tillskott av 300 platservid i . m.fl. (c) yrkar i kommittémotionen1988/89;A281 att antalet arbetstimmar utökas till 32,6 miljoner vilket enligtmotionen motsvarar en utökning av antalet arbetstillfällen med 800. JohnnyAhlqvist m.fl. (s) hemställer i motionT988/89; A256om en översyn avmöjligheterna att ge arbete åt funktionshindrade. Av motiveringen /89:AU12 yrkandet framgår att vad motionärerna särskilt avser är en utbyggd verksamhet vid . I propositionen anförs att det rådande läget påarbetsmarknaden med stor efterfrågan på arbetskraft innebär attarbetsförmedlingarna bör kunna placera fler arbetshandikappade på den reguljäraarbetsmarknaden. Utskottet anser att detta är ett godtagbart skäl för att intenästa budgetår öka den särskilt anordnade sysselsättningen inom Samhall.Möjlighet till viss ökning föreligger vid bifall till regeringens begäran omfullmakt att öka timantalet. Dessutom finns alltid möjhgheten att vid enoförutsedd utveckling genom medelstillskott på tilläggsbudget vidgasysselsättningsramen därutöver. Med tillstyrkan av regeringens förslag om denvolym arbetstimmar som skall gälla nästa budgetår och beträffande möjlighetenför regeringen att öka antalet arbetstimmar avstyrker utskottet de yrkanden omfler arbetstimmar som innefattas i kommittémotionerna A225 (fp) och A281 (c)samt motionerna A208 (fp) och A458 (fp) i förevarande del liksom detöversynsyrkande som framställs i motion A256 (s). Driftbidraget för /90 Regeringen har i denna del föreslagit att driftbidragetnästa budgetår skall motsvara av lönesumman för arbetstagarna i skyddatarbete (inkl. lönebikostnader). () yrkar i kommittémotionen 1988/89: A285 attprocentsatsen fastställs till . m.fl. (c) yrkar ikommittémotionen 1988/89:A281 att procenttalet skall utgöra 109,9. Det procenttal regeringen förordar överensstämmer med detsom har angivits av Samhallgruppen vid den oförändrade verksamhetsvolym somutskottet har tillstyrkt. Motionernas lägre procenttal utgår från andraförutsättningar. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag och avstyrkerde båda nämnda motionerna i motsvarande delar. Vid ett oförändrat antal bidragsberättigade timmar (31 450000) och ett driftbidrag om av lönesumman uppgår behovet av driftbidragenligt propositionen till 3 224 milj. kr. Härtill kommer bidrag tillfastighetsfonden som i propositionen anges till 380 milj. kr. Det sammanlagdamedelsbehovet enligt regeringens beräkningar uppgår alltså till 3 604 milj. kr. m.fl. (m) beräknar i kommittémotionen1988/89:A285 ett med 30 milj. kr. minskat anslagsbelopp med utgångspunkt i detnågot lägre driftbidrag som förordar. m.fl. (fp) ikommittémotion 1988/89:A225 och m.fl. (c) i kommittémotion1988/89: A281 yrkar med hänvisning till den i motionerna begärda sysselsättningsökningenvid att anslaget skall höjas i förhållande till regeringens förslagmed 84 resp. 68 milj. kr. Utskottet har i den föregående framställningen ställt sigbakom regering ens förslag beträffande sysselsättningsvolym och bidragsnivå. Med hänvis ning härtill tillstyrker utskottet den medelsanvisning som regeringen har 32 gjortframställning om och avstyrker de aktuella motionerna i hithörande /89:AU12 delar. Sammansättningen av styrelsen för den centrala stiftelsenSamhall fastställdes (prop. 1977/78:30, AU 16). Antaletledamöter bestämdes då till elva, varav fem skulle vara riksdagsledamöter, enrepresentant för AMS, två representanter för , tvårepresentanter för de anställdas organisationer och en representant förnäringslivet. har tillkommit en tolfte ledamot som företräderregeringskansliet. Regeringen anser att sammansättningen bör ändras så attnäringslivets representation förstärks med ytterligare en ledamot ochhandikapprörelsen blir företrädd i styrelsen. I förslaget ingår vidare att deti fortsättningen skall finnas en ordförande som inte representerar någonmyndighet, organisation etc. För att den ändrade sammansättningen inte skallmedföra en utökning av ledamotsantalet föreslår regeringen attantalet riksdagsledamöter reduceras till tre och att fårendast en plats i styrelsen. Regeringen begär att skall godkännaförslaget till ändrad sammansättning. m.fl. (c) yrkar i motion 1988/89;A267 attregeringens förslag skall avslås och att skall begära ett nyttförslag som innebär att verksamhet förankras i alla riksdagspartier.Inger Hestvik m.fl. (s) begär i motion 1988/89:A271 ett tillkännagivande tillregeringen om betydelsen av en stark landstingsrepresentation i Samhallscentrala och regionala styrelser. m.fl. (c) yrkar i motion1988/89:A275 att regeringen skall få i uppdrag att överväga en ökadnäringslivsrepresentation i styrelserna för länsföretagen. Utskottet anser att regeringens förslag innebär en lämpligförändring av styrelsens sammansättning. Det behöver inte närmare motiveras atthandikapprörelsen bör vara företrädd i styrelsen för denna för dearbetshandikappade utomordentligt betydelsefulla verksamhet, inte heller attdet är till fördel för verksamheten att den tillförs ytterligare erfarenhetfrån näringslivet. Att antalet riksdagsledamöter minskar, behöver inte, såsombefaras i motion A267, leda till att den parlamentariska sammansättningensmalnar. Utskottet utgår från att det skall vara möjligt att genomföraminskningen utan att det i fortsättningen blir färre partier representerade i styrelsen. Med det anförda biträder utskottet regeringsförslaget tilländrad sammansättning av . De i sammanhanget redovisademotionsyrkandena avstyrks. Utskottets hemställan Utskottet hemställer 1. beträffandearbetsmiljökommissionens uppdrag attriksdagen avslår motionerna 1988/89; A204 yrkande 6 och 1988/ 89:A242 yrkandena1 och 4, 2. beträffande åtgärder mot ökande sjukdoms- ochskadefrekvens 33 att avslår motion 1988/89:A228, 3Riksdagen 1988/89. Nr 12 Rättelse: S. 44 rad 13 Står: 11 Rättat till:10 3. beträffandearbetsmiljöproblem för kvinnor 1988/89:AU12 att avslår motionerna 1988/89; A223,1988/89; A804 yrkande 8 och1988/89:A809 yrkande 5, 4. beträffandearbetsmiljön inom lantbruket att avslår motion 1988/89;A250, 5. beträffandeyrkesinspektionens roll m.m. attriksdagen avslår motion 1988/89:A248 yrkandena 1 och 2, , 6. beträffandesäkerhetsdagar i skogsbruket attriksdagen avslår motion 1988/89;A289 yrkande 1, 7. beträffande anslag till åtgärder som motverkarkvinnors arbetsmil jöproblem attriksdagen avslår motion 1988/89: A809 yrkande 10 i motsvarande del, 8. beträffande bidragsgivning till facklig bevakningav EG:s iruegra- tionsarbete attriksdagen avslår motion 1988/89; A280, 9. beträffande som egetyrkesinspektionsdistrikt att avslår motion 1988/89:A252, attriksdagen godkänner i propositionen under punkt C 1 föreslagen överföring frånfonden för arbetsmiljöförbättringar till statsbudgetens inkomsttitelLagstadgade socialavgifter; Inkomster av arbetsgivaravgifter tillarbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet, 11. beträffande medelsanvbning till Arbetarskyddsstyrebenoch yrkesinspektionen attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslag påmotion 1988/89;A809 yrkande 10 i motsvarande del till Arbetarskyddsstyrelsenoch yrkesinspektionen för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 12. beträffande anslag tilldelegationen för hybrid-DNA-frågor att avslår motion 1988/89:So481 imotsvarande del, 13. beträffande medelsöverföring attriksdagen godkänner i propositionen under punkt C 2 föreslagen överföring avmedel från fonden för arbetsmiljöförbättringar till statsbudgetens inkomsttitelLagstadgade socialavgifter: Inkomster av arbetsgivaravgifter tillarbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet, 14. beträffandemedelsanvisning till attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslag påmotion 1988/89:So481 i motsvarande del till /90 anvisar ett förslagsanslag på , attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del godkännerytterligare överföringar av medel från fonden för arbetsmiljöförbättringar, 16. beträffande medebanvisning till ArbetsmUjöinstitutet:Anskaff- 34 ning av vetenskaplig apparatur attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del till 1988/89:AU12Arbetsmiljöinstitutet: Anskaffning av vetenskaplig apparatur för budgetåret1989/90 anvisar ett reservationsanslag på . 17. beträffande åtgärder för ökadsysselsättning åt handikappade att avslår motionerna 1988/89;A204yrkande 1, 1988/ 89;A225 yrkande 6 och 1988/89:A246 yrkande 4, 18. beträffande handikappades tillgångtill arbetsmarknaden attriksdagen avslår motionerna 1988/89:A245 yrkande 1 och 1988/ 89:A281 yrkande 1, 19. beträffandetillämpning av främjandelagen attrik.sdagen avslår motionerna 1988/89;A207 yrkande 1, 1988/ 89;A254 yrkande 5och 1988/89:A272, 20. beträffande medelsanvisning till Yrkesinriktadrehabilitering att med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslag på motion 1988/89: A254 yrkande 1 till Yrkesinriktad rehabilite ring för /90 anvisar ett reservationsanslag på . 21. beträffande datorhjälpmedlensbetydelse för handikappade att avslår motion 1988/89;A216 yrkandena 2och 3, 22. beträffande anskaffning avdatorutrustning budgetåret 1989190 att med avslag på motionerna1988/89:A246 yrkande 3 i motsvarande del och 1988/89; A254 yrkande 3 bifallerpropositionen i motsvarande del, 23. beträffande arbetshjälpmedel förhandikappade egenföretagare att avslår motion 1988/89; A206 yrkande2, 24. beträffande bidrag tillarbetsbiträde och lönebidrag att avslår motion 1988/89;A237, 25. beträffande lönebidragen attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:A206 yrkande 1, 1988/89;A207yrkande 2, 1988/89:A216 yrkande 1, 1988/89;A218,1988/89;A236,1988/89:A238,1988/89:A245 yrkande 2, 1988/89:A246 yrkandena 1 och2, 1988/89: A251, 1988/89: A254 yrkande 2 i motsvarande del, 1988/89;A270yrkande 1, 1988/89;A273, 1988/89;A281 yrkandena 3 och 4, 1988/89:A456 yrkande 2och 1988/89:A458 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 26. beträffande tnedebanvisning till Särskildaåtgärder för arbetsan passning och sysselsättning attriksdagen dels med bifall till motion 1988/89; A285 yrkande 23, dels medanledning av propositionen i motsvarande del samt motionerna 1988/89; A246yrkande 3 i motsvarande del, 1988/89; A254 yrkande 2 i motsvarande del,1988/89; A281 yrkande 7, dels med avslag på motion 1988/89;A24l till Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för /90anvisar ett förslagsanslag av 3 , Skyddatarbete 1988/89:AU12 27. beträffandemedebanvisning till Statsbidrag ull skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslag påmotion 1988/89; A285 yrkandena 21 och 22 till Statsbidrag till skyddat arbetehos offentliga arbetsgivare för /90 anvisar ettreservationsanslag på , 28. beträffande inriktningen avverksamheten vid att avslår motion 1988/89:A285 yrkande 11, 29. beträffande anställning av gravthandikappade vid att avslår motion 1988/89:A225 yrkande 2, 30. beträffande avkastningskravet attriksdagen avslår motion 1988/89:A271 yrkande 2, 31. beträffandeinbyggda verkstäder attriksdagen avslår motionerna 1988/89;A225 yrkande 5, 1988/ 89:A235 och 1988/89:A270 yrkande 2, 32. beträffandesysselsättningsvolymen vid attriksdagen med avslag på motionerna 1988/89: A208, 1988/89; A225 yrkande 3,1988/89; A256,1988/89: A281 yrkande 2 i motsvarande del samt 1988/89:A458yrkande 3 bifaller propositionen i motsvarande del, 33. beträffandedriftbidraget till attriksdagen med avslag på motionerna 1988/89:A281 yrkande 2 i motsvarande del och1988/89: A285 yrkande 24 bifaller propositionen i motsvarande del, 34. att medger att regeringenfår besluta om ökat antal bidragsberättigade arbetstimmar under budgetåret1989/90 för att möjliggöra överföring av timmar mellan budgetåren, 35. beträffande medelsanvisning tillBidrag till Stifteben att med bifall till propositionen imotsvarande del samt med avslag på motionerna 1988/89: A225 yrkande 4, 1988/89:A281 yrkande 2 i motsvarandedel och 1988/89:A285 yrkande 25 till Bidrag till Stiftelsen /90 anvisar ett förslagsanslag av 3 604 000 000., 36. beträffandeSamhalls styrelse attriksdagen med avslag på motionerna 1988/89:A267, 1988/89:A271 yrkande 1 och1988/89; A275 godkänner vad som föreslagits i propositionen om ändradsammansättning av styrelsen för . Närvarande: (), (), KjellNilsson (s), Rembo (m),(), (m), (), (), (), (), 36 (fp),(), (vpk), (mp),(), () och (). Reservationer 1988/89:AU12 uppdrag (mom. 1) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet anser" och på s. 10 slutar med "regeringensåtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet har självfallet ingen invändning mot regeringensbeslut att tillsätta en arbetsmiljökommission. Det får dock förutsättas attkommissionen inte endast skall studera de 400 000 farligaste arbetsplatserna.Av ännu större vikt är att man har en bred ansats, där förhållanden ochutvecklingstrender inom området som helhet och på studeras. Tillkomsten av arbetsmiljökommissionen får inte medföraatt dubbelarbete utförs. I sammanhanget kan erinras om att inom bl.a. arbetarskyddsstyrelsenpågår ett omfattande forsknings- och utredningsarbete som en del avden ordinarie verksamheten. Statistiken över arbetsolycksfall visar att det är inomden offentliga sektorn som olyckorna har ökat medan olycksfallen minskat inomandra sektorer av arbetsmarknaden. Förhållandena inom den offentliga sektornmåste alltså ges stor vikt. En ökad decentralisering kommer att förbättra denpsykiska och sociala miljön på den sektorn och underlättar dessutom lokalalösningar av arbetsmiljöproblemen. Det är positivt att kommissionen skall studeramöjligheterna att införa ekonomiska styrmedel, eftersom ett system med avgiftereller annan form av ekonomiska styrmedel kan antas få till effekt en utvecklingmot bättre arbetsmiljöer. Sannolikt angrips arbetsmiljörisker bäst via förebyggandeåtgärder. Mot denna bakgrund är det viktigt att den lokala partssamverkanfungerar väl. Minst lika viktigt är att den allmänna utvecklingstakten inäringslivet är hög därför att de avgörande besluten om arbetsmiljön tas isamband med ny- och reinvesteringar. Ett näringsliv i utveckling, godakonkurrensvillkor och en god vinstnivå utgör sålunda viktiga förutsättningarför och är inte hot mot en fortsatt förbättring av arbetsmiljöerna. Vad utskottet anfört i anslutning till fp-motionerna A204och A242 i aktuella delar bör delges regeringen. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande arbetsmiljökommissionensuppdrag att med bifall till motionerna 1988/89:A204 yrkande 6 och1988/89:A242 yrkandena 1 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, uppdrag (mom. 1, motiveringen) , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Utskottetanser" och på s. 10 slutar med "regeringens åtgärd" bort haföljande lydelse: Den tillsatta arbetsmiljökommissionen har tilluppgift att försöka 1988/89; AU12 identifiera de 400 000 farligaste jobbeni vårt land. Det måste ifrågasättas om detta över huvud taget är möjligt attgöra. Av naturliga skäl kommer man inte att kunna jämföra olika sorters riskeroch olika sorters arbetsuppgifter Som påpekas i motion A248 (m) är talet om de 400 000farligaste jobben mer anpassat till behovet av lockande vallöften än tillarbetsmiljöfrågornas verklighet. Stora resurser satsas i det kontinueriigaarhetsmiljöarbetet på att kartlägga skade- och hälsorisker. Här skall särskiltnämnas verksamheten inom arbetarskyddsverket och ochforskning och utbildning genom arbetsmiljöfonden. Därtill kommer det löpandeutrednings- och registreringsarbete som sker genom företagshälsovården ochförsäkringskassor och ute på arbetsplatserna genom skyddskommittéer ochanpassningsgrupper. Det är genom arbetet på dessa olika nivåer som de farligajobben identifieras och rättas till. Det må vara regeringen obetaget att initiera denutredningsverksamhet den finner för gott. har dock inte anledning attuttala sig om inriktningen av ett utredningsarbete som med hänsyn till det ovansagda framstår som omotiverat. Därför avstyrker utskottet motionerna A204 ochA242 i de aktuella delarna. uppdrag (mom. 1, motiveringen) (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Utskottet anser" och på s. 10 slutarmed "regeringens åtgärd" bort ha följande lydelse: Regeringens åtgärd att tillsätta en arbetsmiljökommissionär en logisk följd av utvecklingen på arbetsmiljöområdet. Bristerna iarbetsmiljön är inget nytt. De är väl kända och dokumenterade. belastnings- och förslitningsskadorna. Sådana skador blir vanliga inomallt fler yrkesområden - inte minst i kvinnodominerade yrken. God livsmiljö förutsätter meningsfulla, intressanta ochomväxlande jobb. Det är inte många förunnat . Det krävs nu en förnyelse avarbetslivets villkor. 1970-talets arbetsrättsformer och metoder är bådeotillräckliga och felaktiga. För att nå dit behövs ett politiskt utformataktionsprogram mot utslagning och dåliga arbetsmiljöer som innefattar; En kraftigskärpning av arbetsmiljölagstiftningen med bl.a. tvingande gränsvärden mot förhögt arbetstempo, begränsning av skiftarbete som inte är samhällsnödvändigt,förbud mot ackord och liknande prestationslöner och normer som driver upparbetstempot samt förbud mot varannan-helgtjänst-göring t.ex. inom vården. Rätt tillarbetsrehabilitering för alla som slagits ut från arbetsmarknaden. En sådanrättighet kräver att program upprättas för att ge lämpliga arbeten för alla somvistas på vårdinstitutioner av alla slag och för dem som uppbärförtidspension och vill återgå till arbetsmarknaden. Kraftigutbyggnad av yrkesmedicin och forskning som gäller sambandet mellan missförhållandena på arbetsplatsen och ohälsa. Åtgärder som nedbringar konsumtionen av alkohol,lugnande tabletter 1988/89: AU12 och andra droger. Samhället skall ha en restriktiv syn på användandet av En förstärktställning för den lokala arbetsmiljökampen och utvidgad rätt för skyddsombudoch lokal fackförening att ingripa mot misstänkt hälsofarligaarbetsförhållanden. Skyddsombudens rätt i arbetsmiljölagen att stoppa arbetesom innebär omedelbar och allvarlig fara skall omfatta alla arbeten som kanmisstänkas ge den arbetande ohälsa. möjligheter att upphävaskyddsombuds beslut skall starkt begränsas. Gränsvärdesättningenskall ske med klara säkerhetsmarginaler. Gränsvärdena skall enbart sättasutifrån miljöaspekten, inte utifrån ekonomiska faktorer. Likaså måste dekemiska riskerna regleras genom att bristerna i produktkontroll ochföreskrifter åtgärdas. Förslitnings-och belastningsskadorna måste snabbt åtgärdas. Ett första mål är att skapaförutsättningar så att skadorna och kostnadernas omfattning halveras.