bet · GC01SfU8 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89:SfU8 1988/89 Ibetänkandet behandlas dels proposition 1988/89:42 med förslag som avserhandikappersättning, arbetsskadesjukpenning och försöksverksamhet inomsjukförsäkringsområdet, dels en under den allmänna motionstiden /88 väcktmofion om bl.a. socialförsäkringstillägg. Utskottet bifallerpropositionens förslag och avstyrker motionen. Till betänkandet harfogats en reservation. 1988/89:42vari yrkas att antar de i proposifionen framlagda förslagen till 1. lag om ändring i lagen(1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändring i lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 3. lag om dels fortsatt giltighetav lagen (1985:1002) om försöksverksamhet inom sjukförsäkringsområdet, delsändring i samma lag, 4. lag om upphävande avförordningen (1962:385) angående ersättning för sjukresor enligt lagen omallmän försäkring (sjukreseförordningen). Lagförslagen återfinns sombilaga fill betänkandet. 1987/88:Sf270 av (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringenbegär en utredning om formerna för ett införande av ett totalövergripandeekonomiskt och socialt grundtrygghetssystem, 2. att som sin meningger regeringen till känna att i avvaktan på detta grundtrygghetssystem fråganom socialförsäkringstillägg åter aktualiseras av regeringen. 1Riksdagen 1988/89.11 saml. Utskottet 1988/89:SfU8 har under föregående beslutat (SfU1987/88:18, rskr. 197) att ge regeringen till känna att retroaktivtiden förrätt till handikappersättning borde förlängas från nuvarande . Enrimlig tid skulle vara den som gäller för barnpension, nämligen föreansökningsmånaden. I propositionen föreslås att handikappersättning skallkunna utges upp till retroaktivt från ansökningsmånaden. Den nya regelnföreslås träda i kraft , men retroaktivtiden utökassuccessivt genom föreskriften att handikappersättning med stöd av denna regelinte kan utges för tid före . Vid utbetalning av sjukpenning enligt lagen omarbetsskadeförsäkring (LAF) gäller bl.a. följande. Hel sjukpenning enligt AFLutgör i huvudsak av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten (SGI)delad med 365 medan sjukpenning enligt lagen om arbetsskadeförsäkring (LAF)utgör en . trehundrasextiofemtedel av SGI-n. Vid utbetalning av sjukpenningenligt LAF avräknas sjukpenning enligt AFL som betalats ut för samma tid.Avräkningen görs efter en jämförelse mellan den sjukpenning per dag sombetalats ut enligt AFL resp. LAF. De medel som betalats ut från ersättningenligt AFL omförs därefter till ersättning enligt LAF. I rationaliseringssyfte föreslås i proposifionen enförenklad metod för beräkning av arbetsskadesjukpenning när sjukpenning enligtAFL tidigare betalats ut . Enligt förslaget skall retroaktivutbetalning av sjukpenning enligt lagen om arbetsskadeförsäkring fill en personsom tidigare erhållit sjukpenning enligt AFL beräknas på detsammanlagda belopp som har utbetalats ökat med en niondel, vilket är detsammasom att AFL-sjukpenningen uppräknas från av den vid varjetillfälle fastställda SGI-n. I propositionen anges att slutsumman vid en sådanberäkning i de flesta fall blir densamma som vid en beräkning enligt nuvaranderegler. Regeln föreslås gälla även vid utbetalning av sjukpenning enligt lagenom statligt personskadeskydd. Inom en pågående försöksverksamhet inomsjukförsäkringsområdet får - i syfte att möjliggöra en effektivare rehabiliteringsverksamheti anslutning till sjukdomsfall - föreskrivas bl.a. att ersättning kan utgå äveni form av en fjärdedels eller tre fjärdedels sjukpenning. För att underlättaåtergång till arbetet i anslutning till sjukdomsfall får inom försöksverksamhetenvidare föreskrivas att ersättning skall lämnas från sjukförsäkringen för denförsäkrades merutgifter för resor till och från arbetet. Riksförsäkringsverkethar i skrivelse till begärt att försöksverksamhetenförlängs till utgången av . Verket har därvid hänvisat fill bl.a. attrehabiliteringsberedningen kan förväntas lämna förslag till en permanentlagstiftning för tid därefter med i princip samma inriktning somförsöksverksamheten. 1 propositionen föreslås således att försöksverksamhetenförlängs fill angiven tidpunkt. Slutligen föreslås att en förordning som utfärdatsav regeringen /89:SfU8 med och som saknar praktiskbetydelse upphävs. Propositionen har inte föranlett något motionsyrkande, ochutskottet biträder densamma. Utskottet behandlar i detta sammanhang även motion Sf270av . I motionen anförs att en allmän social grundförsäkring börinföras som skulle kunna ersätta folkpensioner, kommunalt bostadstillägg,studiestöd, bostadsbidrag, socialbidrag, olika former avarbetslöshetsunderstöd och andra liknande transfereringar. Enligt motionärenskall alla människor garanteras en grundtrygghet på en levnadsnivå som i allalivets skeden kan anses vara skälig. Motionären begär därför att formerna förett totalövergripande ekonomiskt och socialt grundtrygghetssystem utreds(yrkande 1) och att i avvaktan på detta frågan om ett socialförsäkringstilläggåter aktualiseras (yrkande 2). Om socialförsäkringstillägg ersattesocialhjälpen skulle enligt motionären dels större rättvisa uppnås mellankommunerna, dels resurser i större omfattning kunna användastill förebyggande insatser. Frågan om ett ekonomiskt grundtrygghetssystem har tidigarevarit föremål för behandling av utskottet (se senast SfU 1987/88:4). Utskottetvill, liksom tidigare, hänvisa till utskottets av godkända betänkandeSfU 1982/83:14, i vilket utskottet behandlade frågor om inriktningen av det fortsattautredningsarbetet inom det socialpolitiska bidragssystemet. I betänkandetunderströks angelägenheten av en bättre samordning inom bidragssystemet. Vidareangavs att ett kommande samordningsarbete borde syfta till ett successivtgenomförande av en allmän socialförsäkring, varvid man borde inrikta sig på attskapa enhetliga regler för bidragssystemet. Med hänvisning fill attmålsättningen för en allmän socialförsäkring redan är fastlagd av riksdagenanser utskottet att en ytterligare utredning av ett ekonomiskt och socialtgrundtrygghetssystem är överflödig. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotion Sf270 yrkande 1. Vad gäller frågan om socialförsäkringstillägg villutskottet anföra följande. Förslag om införande av ett socialförsäkringtillägg (s.k.SOFT) lämnades av socialutredningen i betänkandet (SOU 1977:40) Socialtjänstoch socialför-säkringsfillägg. En samrådsgrupp inom , somfick i uppgift att komplettera socialutredningens förslag, anslöt sig tillhuvuddragen i förslaget. Gruppen avgav rapporten (Ds S 1980:1) SOFT. Det sålunda föreslagna socialförsäkringstillägget innebäri huvudsak följande. SOFT skall dels komplettera socialförsäkringarna och detövriga bidragssystemet på punkter där dessa är otillräckliga och någrupper som undviker att begära socialhjälp fast de har rätttill det, dels ta över en betydande del av nuvarande behovsprövade socialhjälpsom kommunerna lämnar och därigenom ge socialnämnderna ökade möjligheterattarbeta förebyggande med vård och behandling. SOFT skall kunna utges till densom är helt eller delvis hindrad att förvärvsarbeta på grund av bl.a. sjukdomeller annan nedsättning av arbetsförmågan, vård av 1 * 1988/89.11 saml. barn ellerannan anhörig eller arbetslöshet. SOFT skall också kunna utges till 1988/89:SfU8 den sombehöver hjälp fastän han förvärvsarbetar på heltid. beräknasmed utgångspunkt från den försäkrades bruttobehov, som fastställs medledning av dels ett normbelopp för uppehälle, dels bostadskostnaden. Frånbruttobehovet görs avdrag för bl.a. de inkomster av förvärvsarbete och de bidragfrån socialförsäkringen som den försäkrade och hans familj har. SOFTfastställs till det sålunda framräknade nettobehovet. utbetalasav och finansieras med statsmedel. Förslag om införande av ett socialförsäkringstillägg harbehandlats av utskottet . I betänkandena SfU 1982/83:14 och SfU 1984/85:26 underströkutskottet sin positiva syn på förslagen och framhöll att utskottet gärna sågatt en reform av detta slag kunde genomföras. Mot bakgrund av den ekonomiskasituationen ansåg sig utskottet dock inte kunna förorda ett bifall till deframställda motionsyrkandena. Det var emellertid utskottets uppfattning attregeringskansliet fortlöpande skulle pröva de ekonomiska förutsättningarna föratt införa ett socialförsäkringstillägg. Vid följande behandling av frågan redogjorde utskottet ibetänkandet SfU 1986/87:5 för två av regeringen initierade undersökningar påområdet. Sålunda hade regeringen - mot bakgrund av att antaletsocialbidragstagare ökade kraftigt -tillsatt en arbetsgrupp för att analysera orsakerna till utvecklingen. Vidarehade regeringen tagit initiativ till en heltäckande fördelningspolitiskundersökning utförd av (). I direktiven tillsistnämnda undersökning anfördes bl.a. att det var angeläget att få ensamlad och aktuell bild av levnadsvillkorens utveckling som underlag för debattoch fortsatta överväganden om fördelningspolitiken. Utskottet, som vidhölluppfattningen att ett socialförsäkringstillägg skulle innebära många fördelar,ansåg emellerfid att socialbidragens utveckling medbruttonormer och förenklad hantering av ansökan i många kommuner hade medförtatt detta bidragssystem närmat sig tanken bakom förslaget om ettsocialförsäkringstillägg. Mot bakgrund härav fanns det enligt utskottets meninganledning att avvakta resultatet av analysgruppens och SCB:s arbete innanriksdagen tog ställning till frågan om ett statligt finansieratsocialförsäkringstillägg skulle införas. Vidare anförde utskottet i betänkandet SfU 1987/88:4 attenligt den slutrapport som analysgruppen överlämnat , Ds S 1987:2 Omsocialbidrag- analyser av utvecklingen , var femte socialbidragstagarehade svårigheter att få arbete av psykosociala eller socialmedicinska skäl.Enligt utskottets mening torde detta innebära att kontakter ofta kunde behövasmellan socialtjänst och socialbidragstagare för att dessa skall kunna få hjälpmed andra stödåtgärder än rent ekonomiska. Härtill kom att, som utskottettidigare hade framhållit, utvecklingen med bruttonormer försocialbidrag och förenklad hantering av ansökan i många kommuner hade medförtatt detta bidragssystem närmat sig tanken bakom förslaget omsocialförsäkringstillägg. Med hänsyn härtill och till att resultatet av SCB:sarbete ännu inte förelåg i sin helhet var utskottet inte berett att förordainförandet av ett statligt finansierat socialförsäkringstillägg. behandling av frågan under föregående har analysgruppensslutrapport resulterat i ytterligare en rapport (Ds 1988:14) 1988/89:SfU8Samverkan mellan socialtjänst och arbetsförmedling, vilken i sin tur legat tillgrund för ett regeringsuppdrag till och arbetsmarknadsstyrelsen.Verken skall gemensamt ta initiativ för att utveckla samarbetet mellansocialtjänst och arbetsförmedling. Uppdraget skall redovisas senast den 1januari 1990. Vad gäller kommunernas socialbidragsnormer harsocialutskottet i betänkandet 1988/89:SoUl anfört bl.a. följande. Utskottet kan konstatera att antalet kommuner med lågasocialbidragsnor mer minskar efter hand. Bidragsutvecklingen visar att allmänna råd om socialbidrag och domstolspraxis verkar för en jämnare normnivå i kommunerna. Utvecklingen mot mindre skillnader mellan kommunerna är positiv. ligger dock alltför många normer på en nivå under s.k. existensminimum. Det är därför angeläget att även i fortsättningen fortlöpande följer upp bidragsnivåerna och därvid särskilt uppmärksammar kommuner med låga normer, dvs. på eller under existensminimum.-- Med hänvisning till vad ovan anförts kan utskottet förnärvarande inte förorda införandet av ett statligt finansierat socialförsäkringstillägg.Utskottet avstyrker därför bifall till motion Sf270 yrkande 2. 1. att med bifall till proposition1988/89:42 antar de i propositionen framlagda förslagen till a) lag om ändringi lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, b)lag om ändringi lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, c) lag om delsfortsatt giltighet av lagen (1985:1002) om försöksverksamhet inomsjukförsäkringsområdet, dels ändring i samma lag, d) lag om upphävande av förordningen (1962:385)angående ersättning för sjukresor enligt lagen om allmän försäkring (sjukrese förordningen), 2. beträffande socialförsäkringstillägg att avslår motion 1987/88:Sf270. Närvarande; (), (), BörjeNilsson (s), (), (), (), LenaÖhrsvik (s), (), (), (),(), (), (), Margö (vpk),(), () och (). Reservation i988/89:SfU8 Socialförsäkringstillägg (mom. 2) Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Frågan om" och slutar med "yrkande 1." bort haföljande lydelse: Som framhålls i motion Sf270 behöver många människor ivårt land socialhjälp för att klara sitt uppehälle. Nivåskillnaderna påbidragen är stora mellan olika kommuner, och i många kommuner ligger nivåernadessutom under existensminimum. Socialbidragens utformning tar också resurserfrån det viktiga rehabiliterings- och behandlingsarbetet samt från det uppsökandeoch uppspårande arbete som är en av grundstenarna i . mening bör staten nu ta på sig ett större ansvar för människornasekonomiska grundtrygghet. Utskottet har tidigare uttalat att målsättningen fören allmän socialförsäkring skulle kunna nås successivt, genom samordning ochenhetliga regler för bidragssystemet. Utvecklingen har emellertid visat att debidragsberoendes antal ökar medan samordningsarbetet endast ger marginellaeffekter. Utskottet förordar därför att en utredning om formerna för införandetav ett totalövergripande ekonomiskt och socialt grundtrygghetssystem genomförs.Vad utskottet anfört bör med bifall till yrkande 1 i motion Sf270 gesregeringen till känna. dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Förslag om" och på s. 5 slutar med "yrkande 2." bortha följande lydelse; Utskottet har ovan förordat att en utredning om formernaför införandet av ett totalövergripande ekonomiskt och socialtgrundtrygghetssystem genomförs. Staten bör emellerfid redan nu ta ett störreansvar för medborgarnas ekonomiska trygghet. Utskottet anser därför att ettsocialförsäkringstillägg bör införas i avvaktan på resultatet av ovan nämndautredning. Vad utskottet anfört bör med bifall till yrkande 2 i motion Sf270ges regeringen till känna. deb att moment 2 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 2. beträffande socialförsäkringstilläggatt med bifall till mofion 1987/88:Sf270 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. () anför: Jag anser att alla bör vara garanterade en ekonomiskgrundtrygghet. I detta syfte har påbörjat en utredning ommöjligheterna att införa en form av medborgarlön. Enligt min mening kan även detankegångar som förs fram i motion Sf270 anföras som stöd för en sådanmedborgarlön. 1 Förslagtill 1988/89:SfU8 Lag om ändring i lagen (1988:881) om ändring i lagen Bilaga (1962:381)om allmän försäkring Härigenom foreskrivs i fråga om lagen (1988:881) omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring' delsatt 16 kap. 5 § och punkt 1 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna skallha följande lydelse, delsatt det i övergångsbestämmelserna skall införas en ny punkt, 15, av följandelydelse. Ålderspensionutgår från och med den månad varunder den försäkrade fyller eller,om han önskar att pensionen skall börja utgå tidigare eller senare, från ochmed den månad som angives i pensionsansökningen. Förtidspension,handikappersättning och vårdbidrag utgår från och med den månad då rätt tillförmånen inträtt. I fall som avses i 1 § andra stycket utgår dockförtidspension från och med månaden näst efter den då beslutet om pensionmeddelats. Efterlevandepensionutgår från och med den månad då den försäkrade avlidit eller, om han vid sindöd uppbar ålderspension eller förtidspension, från och med månaden näst efterden dä dödsfallet inträffat. Inträder rätt till ålderspension ellerefterievandepension än som åsyftas i första och tredjestyckena, utgår pensionen från och med den månad då rätten inträtt. Pensionmå ej utgå Pension får inte utgå för längre tillbaka än tre månadereller, såvitt tid tillbaka än eller, / gäller barnpension, före an- fråga om barnpension eller handi- sökningsmånaden. kappersättning, före ansök- Vid utbetalning av folkpension för förfluten tidtill försäkrad, vars make uppbär folkpension, skall pensionen så minskas, attdet sammanlagda beloppet för båda makarna motsvarar vad som skall utgå enligt 6kap. 2 § eller 7 kap. 4 §. Detbelopp som först förfaller till betalning efter beslut om barnpension enligt 14kap. 2 § skall minskas med vad som utbetalats i omställningspension enligt 14kap. 4 § eller särskild efterlevandepension enligt 14 kap. 5 § för den tid sombarnpensionsbeloppet avser utöver vad som skulle ha utgetts om beslutet ombarnpension förelegat vid utbetalningen av omställningspensionen eller densärskilda efterlevandepensionen. I.Denna lag träder i kraft den 1 I. Denna lag träder i kraft, i fråga . om 16 kap. 5 § femte stycket den 1 , och i övrigtden . Lagenomtryckt l')82:120. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1988/89:SfU8 Äldre föreskrifter i 16 kap. 5 § Bilaga femtestycket gäller fortfarande i ärenden om handikappersättning där ansökan hargjorts före . På grund av de nya föreskrifterna i sammalagrum får handikappersättning inte utges för tid före . 2 Förslagtill 1988/89:SfU8 Lag om ändring i lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring Bilaga Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5, 5 b och 5 c §§lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring' skall ha följande lydelse. Vid sjukdom som efter samordningstidens slut sätterned den försäkrades förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete med minsthälften utgår sjukpenning frän arbetsskadeförsäkringen. Saknarden försäkrade förmåga att skaffa sig inkomst, utges hel sjukpenning. 1 annatfall utges halv sjukpenning. Om inte annat följer av 5 a5 Om inte annat följerav 5 a5 c §§ utgör hel sjukpenning för dag c §§ utgör hel sjukpenning för dag en trehundrasextiofemtedel av den en trehundrasextiofemtedel av den försäkrades sjukpenningunderlag försäkrades sjukpenningunderlag enligt 6 §. Sjukpenningen avmndas enligt 6 §. Sjukpenningen avmndas till närmaste hela krontal. till närmaste hela krontal. penning skall utgestill den försäkrade för sådan tid, för vilken denne har erhållit sjukpenningenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, får sjukpenningen dock beräknastill det sammanlagda belopp som har betalats ut ökat med enniondel. Det sålunda beräknade beloppet avrundas till närmaste hela krontal. Som sjukperiod anses tid, under vilken en försäkradi oavbmten följd lider av sjukdom som avses i första stycket. Om den försäkrades sjukpenning i fall som avses i 5a § svarar mot ett sjukpenningunderlag i form av enbart inkomst av anställning,skall till grund för beräkningen av beloppet av hel sjukpenning för dag läggasdet tal som erhålls när sjukpenningunderiaget delas med den försäkrades årsarbetstidenligt 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. Skallsjukpenning utges för endast multipliceras det enligt första stycketerhållna talet med antalet timmar av ordinarie arbetstid eller däremot svarandenormal arbetstid. Produkten utgör hel sjukpenning för dagen. Skallsjukpenning utges för mer än multipliceras det enligt första stycketerhållna talet med det sammanlagda antalet timmar av ordinarie arbetstid ellerdäremot svarande normal arbetstid som belöper . Det tal som därviderhålls delas med sjukpenning. Kvoten utgör beloppet av helsjukpenning för dag. Skall sjukpenning utges efter olika grader av nedsattarbetsförmåga sammanläggs dock de timmar ' Lagen omtryckt 1977:264. - Senaste lydelse 1987:225. 'Sfp?.ste lydelse 1987:1322. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse 1988/89:SfU8 som avser samma grad för sig. Sjukpenning beräknas förvarje sådan period för sig. Det enligt första stycket erhållna talet avmndas tillnärmaste hela krontal. Om antalet timmar enligt andra stycket eller detsammanlagda antalet timmar enligt tredje stycket inte uppgår till ett helttimtal skall avmndning ske till närmaste hela timtal, varvid halv timme avmndasuppåt. Sjukpenning avrundas till närmaste hela krontal. Vad som sägs i 5 § tredje stycketom sjukpenningberäkning när avräkning skall ske mot tidigare utgivensjukpenning enligt lagen om allmän försäkring gäller också vid tillämpning avdenna paragraf. Regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, får meddela föreskrifter omschablonberäkning av ordinarie arbetstid och därmot svarande normal arbetstid. 5c§' Om den försäkrades sjukpenning Om denförsäkrades sjukpenning i fall som avses i 5 a § svarar mot ett ifall som avses i 5 a § svarar mot ett sjukpenningunderlag i form av in- sjukpenningunderlagi form av in komst av såväl anställning som an- komstav såväl anställning som an nat förvärvsarbete beräknas belöp- natförvärvsarbete beräknas belop pet av hel sjukpenning för dag en- petav hel sjukpenning för dag en ligt följande. Den del av sjukpen- ligtföljande. Den del av sjukpen ningen som grundar sig på inkomst ningensom grundar sig på inkomst av anställning beräknas enligt 5 b § avanställning beräknas enligt 5 b § första-fjärde styckena. Den del som första-femtestyckena. Den del som grundar sig på inkomst av annat grundar sigpå inkomst av annat förvärvsarbete beräknas enligt 5 § förvärvsarbeteberäknas enligt 5 § tredje stycket. Utan hinder av föreskrifterna iförsta stycket samt 5 a och 5 b §§ beräknas sjukpenning enligt 5 § tredjestycket 1. när denförsäkrade skall uppbära sjukpenning med tillämpning av 6 kap. 5 §, och 2. i fall somavses i 3 kap. 10 c § första stycket I, 2 och 4 samt andra stycket lagen(1962:381) om allmän försäkring. Denna lag träder i kraft och tillämpaspå beslut angående sjukpenningberäkning som meddelas efter ikraftträdandet. ' Senaste lydelse 1987:225. 3 Förslagtill 1988/89:SfU8 Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1985:1002) om ''8 försöksverksamhetinom sjukförsäkringsområdet, dels ändring i samma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1985:1002)om försöksverksamhet inom sjukförsäkringsområdet delsatt lagen, som gäller till utgången av ,' skall fortsätta att gälla tillutgången av , dels att I § skall haföljande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får med avseende på ersättning från sjukförsäkringen enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring samt motsvarande ersättning enligt lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd meddela föreskrifter vid försöksverksamhet enligt denna lag. skall avse vissa avgränsade grupper av personer eller samtligapersoner som är försäkrade eller omfattas av statligt personskadeskydd. Föreskrifternafår gälla längst till Föreskrifterna får gälla längst till utgången av . utgången av . Dennalag träder i kraft . 'Lagens giltighetstid senast förlängd 1987:367. i, -Senaste lydelse 1987:367. "' 4 Förslagtill 1988/89:SfU8 Lag om upphävande av förordningen (1962:385) angående ' ersättningför sjukresor enligt lagen om allmän försäkring (sjukreseförordningen) Härigenom föreskrivs att förordningen (1962:385)angående ersättning för sjukresor enligt lagen om allmän försäkring(sjukreseförordningen) skall upphöra att gälla vid utgången av . gotab 1988 16211 JT