bet · GC01SoU12 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 SoU 12 Ibetänkandet behandlar utskottet regeringens förslag till medelsanvisningar tillSocialdepartementet m.m., såvitt avser punkterna A 1-A 4: ,Utredningar m.m.. Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet ochInformationsförsörjning. I anslutning härtill behandlas ett antalmotionsyrkanden. Utskottet tillstyrkermedelsanvisningarna och avstyrker motionerna. Utskottetsm-, fp- och c-ledamöter reserverar sig gemensamt till förmån för motionsförslag(m och fp) om en utvärdering av socialtjänstlagen m.m. M-, fp- ochc-ledamöterna reserverar sig också gemensamt till förmån för olikamotionsförslag (m, fp och c) om en kartläggning m.m. av alkoholmissbruketsfamiljesociala skador. Samma ledamöter reserverar sig vidare gemensamt tillförmån för motionsförslag (fp och c) om alkoholforskning m.m. Utskottetsc-ledamöter samt vpk- och mp-ledamöterna reserverar sig gemensamt till förmånför motionsförslag (c) om forskning kring åldrandet. M- och fp-ledamöternaavger särskilda yttranden om forskningen kring åldrandet. Mot utskottetsställningstagande beträffande en översyn av de sociala rättigheterna reserverarsig utskottets vpk-ledamot och beträffande motiveringen till nämndaställningstagande reserverar sig utskottets s-ledamöter. Proposition 1988/89:100 bil. Regeringenhar under punkterna A 1-A 4 (s. 14-17) föreslagit att för budgetåret1989/90 anvisar A1 till ett förslagsanslag på , A 2 till Utredningar m.m.ett reservationsanslag på , A 3 till Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet ett A 4 tillInformationsförsörjning ett reservationsanslag på 1 270 0(K) kr. Riksdagen1988/89.12 saml. Motioner 1988/89:SoU12 1988/89:So207 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av en vetenskaplig kartiäggiiing avdrogmissbrukets medicinska, ekonomiska och sociala skadeverkningar medsärskilt beaktande av barns situation i missbrukarhem. 1988/89:So215 av och (båda c)vari yrkas . 1. att riksdagenav regeringen begär en noggrann kartläggning av drogmissbrukets familjesocialaskador, främst barnens lidande i missbrukarhem, i enlighet med vad i motionenanförts, 2. att riksdagenav regeringen begär att erforderliga resurser ställs till forskarnas förfogandeför att lösa de föreslagna forskningsuppgifterna. 1988/89:So225 av m.fl. (c) vari yrkas 8. att beslutar att hos regeringen begäraförslag innebärande att forskningsinsatserna kring åldrandet förstärks. 1988/89:So229 av m.fl. (s) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av utökad forskning om kvinnligtmissbruk. 1988/89:So248 av m.fl. (fp) vari yrkas'attriksdagen hos regeringen begår en parlamentarisk utvärdering avsocialtjänstreformen. 1988/89:So251 av m.fl. (fp) vari yrkas 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kartläggning av skadeverkningar för barn som växerupp i missbruksmiljö. 1988/89:So253 av m.fl. (c) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts . om behovet av kartläggning av alkoholskadornas omfattning, 6. att hos regeringen begär en kartläggning avbarnens situation i missbrukarhemmen i enlighet med det anförda. 1988/89:So254 av och (bådac) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag innebärande attforskningsinsatserna kring åldrandet förstärks. Motiveringen återfinns i motion1988/89:Sf307. 1988/89:So276 av förste vice talman ochAnn-Cathrine (båda m) vari yrkas att hos regeringen begär enallsidig utvärdering och översyn av socialtjänstlagen enligt vad i motionenanförts. 1988/89:So30l av m.fl. (fp) vari yrkas 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskningoch statistik, 7. att riksdagenhos regeringen begär en initiering av ett större forskningsprojekt om barnsvillkor i missbrukarmiljöer. 1988/89:So3l9 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförtsömatt stimulera social forskning om dagens levnadsförhållanden och 1988/89:SoU12 på lämpligt sätt göra resultaten tillgängliga. 1988/89:So325 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen ger regeringen i uppdrag att tillsätta en"Föi"svarskommitté för sociala rättigheter" i enlighet medmotionens förslag. 1988/89:So331 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av utvärdering och behandlingsforskning inom . 1988/89:So516 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett projekt inom den sociala forskningen för att utvärderahälso- och sjukvårdslagens tillämpning i ett helt landstingsområde. 1988/89:So522 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av att en folkhälsovetenskaplig forskningsfond inrättas. Utvärdering av socialtjänstlagen m.m. I motion So248 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen hos regeringen begär en parlamentarisk utvärdering avsocialtjänstreformen. Motionärerna anför bl.a. att särskild vikt bör läggas vidsådana delar av reformen som inte har behandlats av parlamentariskautredningar. Motionärerna lämnar exempel på några frågor som förtjänarytterligare uppmärksamhet vid en utvärdering. En sådan fråga är den s.k.helhetssynen. En annan är i vilken utsträckning besvärsprövningen bör ligga hosrättsliga resp. politiska instanser. Det kan vidare, enligt motionärerna,finnas skäl att precisera socialtjänstlagen beträffande möjligheterna attställa upp villkor för socialbidrag. Även medverkan isamhällsplaneringen samt statsbidragens roll för tas upp imotionen. I motion So276 av förste vice talman (båda m) yrkas att hos regeringen begär enallsidig utvärdering och översyn av socialtjänstlagen. Motionärerna anser atten sådan utvärdering bör avse bl.a. frågan om ramlagstiftning, huruvida rättentill bistånd bör ges en mera entydig bestämning samt hur den s.k. helhetssynenoch bestämmelserna om kommunens yttersta ansvar har fungerat. Vid riksdagsbehandlingen av proposition 1979/80:1 Omsocialtjänsten uttalade utskottet att en så omfattande reform borde bliföremål för systematisk utvärdering. Inte minst viktigt var att studera hursocialtjänstreformens grundläggande intentioner förverkligas i den praktiskatillämpningen. beslutade i enlighet med utskottets hemställan att geregeringen till känna vad utskottet anfört om tillsättande av en parlamentariskberedning för att bl.a. följa och utvärdera den sociala vårdlagstiftningen (SoU1979/80:24, rskr. Socialberedningen (S 1980:07) tillsattes därefter för attverkställa den av 1988/89:SoU12 begärda utredningen. Beredningen haravlämnat tio betänkanden, såvitt nu år av intresse bl.a. om vistelsekommunensansvar och frågor om överklagande (SOU 1986:19, Aktuella socialtjänstfrågor)samt om villkor för socialbidrag och den s.k. helhetssynen (SOU 1987:22,Missbrukarna, , Tvånget). beslutade regeringen attsocialberedningens arbete skulle upphöra och uppdrog åtsocialstyrelsen att genomföra en utvärdering av socialtjänstlagen. Uppdragetgäller, särskilt verksamheten bland barn och ungdom, ersättning tillfamiljehemsföräldrar m.m., familjerådgivning och samarbetssamtal samtsocialtjänstens insatser för vissa grupper med socialbidragsberoende. Ibeslutet anförs bl.a. följande. bör mot redovisad bakgrund utvärderasocialtjänstlagstiftningens praktiska tillämpning beträffande barn och ungdom,främst utsatta grupper. Den verksamhet som sker inom angränsande områden, t.ex.hälso-och sjukvården och förskolan, bör också beaktas. I uppdraget ingår attredovisa en analys av uppväxtvillkoren för barn och ungdomar, varvid s.k.utslagningsmekanismer särskilt bör dokumenteras. bör kartlägga omfattning och karaktär avde problem som finns . Invandrarbarnens uppväxtvillkor bör särskiltuppmärksammas. verksamhet bland barn och ungdom börutvärderas i förhållande till de problem och de behov som finns. Samtliga trehuvudfunktioner, strukturinriktade, allmänna och individuella insatser börbeaktas. bör mot bakgrund av de resultat som enkartläggninjg och utvärdering enligt ovan ger lämna förslag om vilkaförändringar som är erforderliga för att mål och syften skallanses uppfyllda med särskild hänsyn till utsatta grupper. Som utgångspunkt börgälla att den sociala lagstiftningen skall ligga fast i sina huvuddrag. bör i sina överväganden särskilt beaktabehovet av specialiserade insatser och av metodutveckling. Frågor om etteffektivare utnyttjande av tillgängliga resurser bör behandlas liksöm frågor omlämplig avvägning mellan olika vårdformer med hånsyn till de behov som finns.Förslag bör lämnas om hur förbättrad samverkan mellan olika samhällsorgan skallkunna komma till stånd. samverkan med såväl barn-ochungdomspsykiatrin som vuxenpsykiatrin bör i detta sammanhang särskilt. Behovet av statistik, forskning och annan dokumentationoch hur sådan bör utformas för att åstadkomma underlag för en fortlöpandeuppföljning och utvärdering av bör bedömas. börvidare precisera hur en fortlöpande utvärdering av den praktiska verksamhetenpå såväl som nationell nivå kan utformas. Vad gällersocialtjänstlagens tillämpning i individuella fall bör socialstyrel- : ' sensärskilt överväga behovet av förstärkt tillsyn på olika nivåer. bör vidare redovisa synpunkter vad gällerutbildning och handledning för såväl berörda personalkategorier som förförtroendevalda. bör - ined beaktande av lagstiftningensgrundläggande syften - redovisa möjligheterna att ersätta eller kombinerasocialbidrag med mera aktiva insatser. Särskilt bör övervägas hur sådanainsatser kan infogas i en mera långsiktig behandlingsplan. I arbetet bör ingåen kartläggning, och analys av pågående verksamhet i kommunerna.Socialstyrelsen bör beakta pågående utveckling avsamarbetet mellan socialtjänst och arbetsförmedling 1988/89:SoU12 m.fl.Socialstyrelsen bör i sammanhanget analysera effekterna av olika förslag försåväl den statliga som den kommunala ekonomin. Socialstyrelsensuppdrag skall vara slutredovisat . Delegationenför social forskning (DSF) prioriterar forskning som belyser socialtjänstlagenur olika aspekter. Uppföljning och analys av socialtjänstlagens effekter ärett viktigt forskningsområde för delegationen. Likalydandemotionsyrkanden behandlades av utskottet i betänkandet SoU 1987/88:18 (s. 4f.). Utskottet konstaterade bl.a. ati en allmän utvärdering avsocialtjänstlagen är en synnerligen omfattande utredningsuppgift och att olikaövergripande utredningar på detta område pågått sedan början av 1970-talet.Utskottet ställde sig tveksamt till om den fortsatta uppföljningen av reformenborde ske på samma sätt. Utskottet konstaterade vidare att formerna för denfortsatta uppföljningen av reformen är en fråga som omfattas avsocialstyrelsens nu aktuella uppdrag varför den borde anstå till dessresultatet härav redovisats. Flera av de frågeställningar som togs upp i deaktuella motionerna berörs av utvärdering, vilken alltså istor utsträckning tillgodosåg motionsönskemålen påpekade utskottet. Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning i denna fråga. Utskottet noterar att fleraav de frågeställningar som tas upp i motionerna berörs av socialstyrelsensutvärdering. Resultatet av utvärdering bör därför avvaktas.Utskottet avstyrker motionerna So248 (fp) och So276 (m). Imotion So325 av m.fl. (vpk) yrkas att ger regeringen iuppdrag att tillsätta en "för sociala rättigheter".Motionärerna anför att försvaret av välfärden och de sociala rättigheterna börha samma höga prioritet som försvarsfrågorna. Kommitténs arbete bör enligtmotionärerna bl.a. avse en granskning av planeringssystemet inom vård- ochomsorgsområdet samt överväganden och förslag till inriktning och utveckling avvården och omsorgen, både vad gäller organisations- och personalfrågor. Utskottetdelar motionärens uppfattning att det finns en rad allvarliga brister inomvård, omsorg och annan social service. Dessa måste angripas med stor energi.Utskottet tror emellertid inte att en enda snabbt arbetande utredning kan gripaöver hela detta komplex. Utskottet avstyrker följaktligen motion So325 (vpk). Utskottettillstyrker den föreslagna medelsanvisningen till Utredningar m.m. Imotion So207 av m.fl. (m) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en vetenskapligkartläggning av drogmissbrukets medicinska, ekonomiska och socialaskadeverkningar med särskilt beaktande av barns situation i missbrukarhem(yrkande I). Motionärerna anför att mer än 100 000 barn lever i 1*1988/89.12 saml. missbrukarhem.Barnens situation har enligt motionärerna förvärrats i takt 1988/89:SoU12med att antalet alkoholiserade kvinnor ökat. Barnen i de familjer där detförekommer ett s.k. dolt missbruk är särskilt utsatta, påpekar motionärerna. 1 motion So215 av och (båda c)yrkas att av regeringen begär en noggrann kartläggning avdrogmissbrukets familjesociala skador, främst barnens lidande i missbrukarhem(yrkande 1), samt att av regeringen begär att erforderliga resurserställs till forskarnas förfogande för att lösa de föreslagnaforskningsuppgifterna (yrkande 2). Motionärerna anför att det finns forskaremed stor kompetens och erfarenhet som dessutom har färdiga projektplaner. Detär möjligt att få fram ett ovärderligt underlag för de åtgärder sombehöver vidtas, framhåller motionärerna. 1 motion So251 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkartläggning av skadeverkningar för barn som växer upp i missbruksmiljö(yrkande 10). Enligt motionärerna tyder mycket på att de mest utsatta barnenfått det sämre . Som en tänkbar orsak nämner motionärerna attantalet yngre missbrukare, och bland dem kvinnor med minderåriga barn, ökat.Den nya sekretesslagen och socialtjänstlagen kan också ha bidragit till attstödåtgärder uteblir eller försenas enligt motionärerna. I motion So253 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen hos regeringen begär en kartläggning av barnens situation i missbrukarhemmen(yrkande6). Kartläggningen bör enligt motionärerna exempelvis avse frågan omomhändertagande av barn och stödinsatser för familjen och den missbrukandeparten eller parterna. I motion So301 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen hos regeringen begär en initiering av ett större forskningsprojekt ombarns villkor i missbrukarmiljöer (yrkande 7). I proposition 1986/87:80 om forskning som lämnades våren1987 uttalades (bil. 4, , s. 3 jämfört med s. 8) att behovetav forskning är stort inom hela drogområdet. Särskilt eftersatt är forskningeninom alkoholområdet, i synnerhet med hänsyn till alkoholskadornas högasamhällskostnader och konsekvenser i allmänhet. En viktig aspekt då det gällerbehandlingsforskning är enligt propositionen missbrukarnas sociala omgivning,bl.a. hur människor som lever i missbrukarnas omedelbara närhet påverkar ochpåverkas. I forskningspropositionen föreslogs vidare att det inom dentemaorienterade forskningen vid i den 1 juli 1987skulle inrättas ett nytt tema Barn, för att behandla barns villkor i samhället. Delegationen för social forskning (DSF) är beredningsorgantill regeringen för bidrag från det aktuella anslaget. Delegationen har ocksåtill uppgift att initiera och stimulera forsknings- och utvecklingsarbete inomsocialdepartementets ansvarsområde. DSF har i sin verksamhetsplan för perioden1987/88-1989/90 prioriterat forskning om missbrukarna, deras familjer ochanhöriga. För att stimulera forskning om socialt utsatta barn har DSF år 1988utarbetat ett forskningsprogram om missbrukarna och deras familjer. Delegationenhar särskilt uppmärksammat forskning om missbrukets konse- 1988/89:SoU 12kvenser för familjen och familjens roll i behandlings- och rehabiliteringsarbetet.I november 1988 beslöt DSF att avsätta särskilda medel till forskning som kanhänföras till det antagna forskningsprogrammet. anordnade DSF ettseminarium om forskningsbehovet kring missbrukarna och deras familjer. innehållande forskningsprogrammet samt en rapport från seminariet harutarbetats av delegationen (Missbrukarna och deras familjer, 1988). I betänkandet SoU 1987/88:18 (s. 10 f.) behandlades fleramotioner med samma innehåll som de nu aktuella. Utskottet anförde bl.a.följande. Utskottet kan konstatera att forskning i det aktuellaämnet är mycket angelägen och kan beskriva både de anhörigas villkor och derasroll för utvecklingen av missbruket. Särskilt viktigt är det enligt utskottetsmening att barnens utsatta situation belyses. har, enligt vadutskottet erfarit, forskningen beträffande de anhöriga till missbrukare varitrelativt begränsad. Utskottet hälsar därför DSF:s prioritering avforskningsområdet med tillfredsställelse. Utskottet vill i övrigt liksom förraåret erinra om uttalandena i forskningspropositionen om forskningsbehovet samtinrättandet av temat Barn vid i . Utskottet ansåg det inte erforderligt med något sådantinitiativ från sida som begärdes i motionerna varför dessaavstyrktes. Utskottet har tidigare uttalat att forskning i ämnet ärangelägen och att det år särskilt viktigt att barnens utsatta situationbelyses. Det är därför enligt utskottets mening värdefullt att ettforskningsprogram som tar sikte på dessa problem nu har tagit form. Motbakgrund härav anser utskottet det inte erforderligt med något sådant initiativav som begärs i motionerna. Utskottet avstyrker således motionernaSo207 (m) yrkande 1, So215 (c) yrkandena 1 och 2, So251 (fp) yrkande 10, So253(c) yrkande 6 samt So301 (fp) yrkande 7. 1 motion So229av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av utökad forskning om kvinnligt missbruk (yrkande 4). Såväl idryckesmönster som i missbrukets uppkomst, upptäcktsrisk, omfattning ochkonsekvenser skiljer sig kvinnorna från männen. Ett av de största problemen ärenligt motionärerna att den kunskapsgrund som krävs för att skapa ett systemav adekvata åtgärder mot kvinnligt missbruk inte räcker till samt attkunskaperna inte är systematiserade. För att få en samlad bild av den vård som erbjudsmissbrukande kvinnor gick 1985 ut med en förfrågan tillsamtliga socialförvaltningar och hem för vård eller boende. Svaren hardokumenterats i skrift Vård för kvinnliga missbrukare (Socialstyrelsenredovisar 1987:4). Enligt delegationen för social forskning (DSF) har man påsenare tid uppmärksammat skillnaderna mellan manliga och kvinnliga missbrukareur olika aspekter. I ett forskningsprojekt har likheter och olikheter mellanmän och kvinnor synliggjorts med avseende på situationen under behandlingen och på situationen ett årefter behandlingen. Forskningsresultaten visar på 1988/89:SoU12signifikanta skillnader mellan män och kvinnor. Sedanen tid tillbaka finns också en särskild stiftelse vars verksamhet är inriktadpå kvinnligt missbruk, nämligen - urkvinnoperspektiv. DSFmenar att trots att det bedrivs viss forskning om kvinnligt missbruk så ärdenna otillräcklig. Ibetänkandet SoU 1986/87:28 (s. 7 f.) behandlade utskottet två motioner ombehovet av forskning om kvinnors alkoholmissbruk. Utskottet hänvisade därvidtill betänkandet SoU 1985/86:18 (s. 12-13), vari utskotiet redovisaderesultatet av en inventering av svensk drogforskning utförd av (). Av inventeringen framgickbl.a. att kvinnor med alkoholproblem var den målgrupp som visades det störstaintresset inom området för behandlingsforskning sett till antalet studier. Inomområdet för den sociala alkoholforskningen fanns enligt SAD:s rapport ettspeciellt intresse riktat mot flickornas alkoholkonsumtion och dess utveckling.Utskottet (SoU 1986/87:28) anförde vidare att även för alkohol-och drogfrågor (NAD) presenterat kvinnoforskning kring rusmedel i enforskningsrapport och även ordnat seminarier i frågan. NAD hade under desenaste åren i allt högre grad uppmärksammat forskning om kvinnors missbruk,framhöll utskottet. Utskottet delade motionäremas uppfattning att kvinnorsalkoholproblem är ett viktigt forskningsområde. Med hänsyn till vad somanförts fann emellertid utskottet att något initiativ av inte varpåkallat. Utskottethar tidigare som sin mening uttalat att kvinnors alkoholproblem är ett viktigtforskningsområde. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Det är särskiltangeläget att forskning bedrivs om de speciella problem som kvinnor möter isamband med alkoholmissbruk. Enligt utskottets mening kan det förutsättas attDSF även i fortsättningen uppmärksammar dessa frågor. DSF har redan prioriteratforskning om missbrukarna, deras familjer och anhöriga. Utskottet anser inteatt det är erforderligt med något sådant initiativ från sida sombegärs i motionen. Utskottet avstyrker därför motion So229 (s) yrkande 4. Imotion So253 av m.fl. (c) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om behovet av kartläggning avalkoholskadornas omfattning (yrkande 3). Alkoholframkallade dödsfall ochvåldsbrott tillhör enligt motionärerna de alkoholskador som kunnatmätas någorlunda tillföriitligt. Kunskap om övriga alkoholrelaterade skador ärfragmentariska, menar motionärerna som också hänvisar till de kostnadersamhället drabbas av på grund av alkoholbruket. Imotion So301 av m.fl. (fp) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om forskning och statistik (yrkande6). Motionärerna framhåller bl.a. vikten av en förstärkt alkoholforskning ochen systematisk utvärdering och uppföljning av alkoholpolitiken för att gebättre underlag för samhällets åtgärder. Som exempel på områden där detföreligger brister nämner motionärerna hembränningens omfattning,effekterna av olika alkoholpolitiska åtgärder, av alkoholens 1988/89:SoU12betydelse i samband med brott, orsaken till att människor blir alkoholberoendesamt den ekonomiska alkoholforskningen m.m. har i rapporten och sjukvård(redovisar 1987:5) redovisat dels en undersökning omalkoholbetingat sjukvårdsutnyttjande, dels ett hälsopolitiskt handlingsprogramangående hälso- och sjukvårdens möjligheter att tidigt upptäcka och ta hand ompatienter med hög alkoholkonsumtion. Även behovet av forsknings- ochutvecklingsarbete diskuteras (s. 106 f.). Vidare har i rapportenAlkohol och Olycksfall (redovisar 1988:4) redovisat engenomgång av den kunskap och de undersökningar som finns på området. Bl.a.diskuteras statistiken inom drogområdet samt olycksfallsstatistiken (s. 56-57). () verkar bl.a. för att kunskaperna om alkoholproblemen fördjupas. I sinrapportserie redovisade CAN aktuell forskning om alkohol ochnarkotika samt återkommande undersökningar och statistik på området (Rapport87, Alkohol- och narkotikautvecklingen i ). Socialberedningen föreslog i betänkandet (SOU 1987:22)Missbrukarna, , Tvånget att skulle ges iuppdrag att i samråd med genomföra en översyn av statistiken isyfte att göra den mer tillförlitlig och mer användbar för planeringen avvårdresurserna. Beredningen föreslog vidare att DSF skulle få i uppdrag attlägga upp ett forskningsprogram som kan belysa frågeställningar bl.a.beträffande tvångsvårdens metoder. Propositionen med anledning avutredningsbetänkandet (prop. 1987/88:147 om tvångsvård av vuxna missbrukarem.m.) behandlades av utskottet i betänkandet SoU 1987/88:25. Det föredragandestatsrådet anförde i propositionen att hon avsåg att återkomma till regeringenmed förslag dels om att DSF skulle få i uppdrag att lämna förslag till ettforskningsprogram inom området, dels om att ge SCB i uppdrag att i samråd medsocialstyrelsen lämna förslag till förändringar och omprioriteringar av denaktuella statistiken och åtgärder i syfte att säkerställa att erforderligastatistiska uppgifter kan samlas in (s. 237). DSF beslöt att anta ett särskilt programför angelägen alkoholforskning med social-, samhälls- och beteendevetenskapliginriktning. Fem tjänster har inrättats för att stärka den långsiktigakunskapsutvecklingen och kompetensuppbyggnaden inom områdena Behandling ochrehabilitering samt Alkoholbruk och missbruk. Satsningen på social-,samhällsvetenskaplig- och beteendevetenskaplig alkoholforskning kommer enligtdelegationen att fortsätta även under .