bet · GC01SfU11 · 1988-12-31 00:00:00 — Demänniskor som det här är fråga om är under alla omständigheter utslagna frånarbetsmarknaden och sjukskrivna. Men orsakerna till det hela kommer attförorsaka debatt. Då blir frågan om de skall betecknas som arbetsskador ellerinte. Vi kan vara stolta över den arbetsskadestatistik som vihar i . Vid en jämförelse med de nordiska länderna finner man attSverige ligger högst i statistiken, vilket innebär att vi fångar upp skadornabetydligt bättre än vad man gör i våra nordiska grannländer. Vi har avståttfrån att göra flera internationella jämförelser, men vi står oss utomordentligtväl. Låt mig sedan säga att vi kan jämföra hur de olikaskadetyperna efter diagnos dominerar i de olika länderna. Man ser att belastningsskadornaär de som är störst i . På är belastningsskadorna inte såpåtagliga, vilket är märkligt med tanke på fiskeriindustrin. Men det är frågaom definitioner när man skall avgöra hur det hela hänger ihop. CNS, som rör detcentrala nervsystemet, dominerar i . Om detta sammanhänger med verkligaskillnader i arbetsmiljö eller om man i.Danmark har lagt ned särskilt mycketmöda på forskning på det här området vet jag inte. I talas det om detnordiska syndromet, beroende på att det är mest i som man har hittateffekterna. Men det här kan vara lärorikt för den fortsatta diskussionen om hurvi skall gå vidare. Låt mig avslutningsvis säga att det i finns enbetydande enighet om att en effektivarbetsskadestatistik är nödvändig. Vibehöver den för primärpreventiva åtgärder på det lokala planet, när det gällerprioritering av yrkesinspektionens verksamhet, bakgrund och prioritering avarbetarskyddsstyrelsens föreskriftsarbete allmän information och utbildning,underlag för administrativ planering, som bakgrundsmaterial för forskning ochsom uppföljning av insatta åtgärder. : En huvuduppgift för yrkesinspekfionenär att se fill att arbetsmiljölagen efterlevs ute i arbetslivet. Vi skall ocksåbevaka att arbetsgivarna planerar och bedriver sin verksamhet så, attarbetsmiljökraven tillgodoses - ett ganska inskrivet krav iarbetsmiljölagen. I , som är ett medelstortyrkesinspektionsdistrikt, arbetar 15 yrkesinspektörer med att bevaka ungefär 7000 arbetsplatser med omkring 120 000 arbetstagare. I ett läge där antaletarbetsskador ökar, och den kurva som jag nu visar är väl ganska bekant för eralla, och våra resurser dessutom tenderaratt minska, är det en absolut nödvändighet att vi prioriterar våra1988/89:SfUll insatser. Ett mycket viktigt instrument för prioriteringen är enbra arbetsska- Bilaga destatistik. av yrkesinspektionenstillvaro - vi fyller ju - har vi egentligen inte haft någonarbetsskadestatistik att stödja oss på då det gäller planeringen av arbetet.1979, då skapades, fick vi ett rejält instrument i dettaavseende. efter ungefär börjar att fungera på ett sådant sätt attdet verkligen är ett starkt stöd för oss i vårt planeringsarbete. Jag tänkte visa några bilder som dels illustrerar hur vitill vardags kan använda ISA-systemet, dels också, visar hur kan användas iden mera övergripande planeringen. Det här är en bild som visar ettarbetsställe och möjligheten att plocka ut uppgifter om vissa förutsättningar.Detta är alltså uppgifter om olika typer av skador - antalet . Härär det en fördelning efter ålder. Man kan också se korta och långasjukskrivningstider, fördelade på män och kvinnor. Vidare kan man se olikatyper av sjukdomar och fördelningen på de anställda. De här tre bilderna kan yrkesinspektören direkt ta ut påen skärmbild. De kan då tjäna som underlag för en inspektion. Bilderna ärdirekt tillgängliga, och statistiken är färsk. rör det sig om uppgiftersom är gamla. Går vi sedan över till planeringsunderlaget kan jag nämnaatt vi har möjlighet att göra "10-i-topp-listor", exempelvis den somjag nu visar. Här ser man vilka branscher som har de flesta arbetssjukdomarna;Siffrorna inom parentes är rikssiffrorna. Dessa siffror kan man ha som ettmycket bra stöd vid en jämförelse mellan vårt län och landet i dess helhet ochmed tanke på vad som är viktigt att prioritera inför . Det härär ett annat sätt att skära i statistiken. Vi kan visa vilka branscher som snabbaste ökningen när det gäller arbetssjukdomar. Detta är en minst likaviktig sak att kontrollera. Även om det inte rör sig om så höga totalsiffrorkan själva ökningen vara viktig för att man skall veta, om det blir nödvändigtatt göra insatser. Eller en sådan här bild som är en specialbeställning fråncentrala , där vi alltså kan få en "10-i-topp-lista" inom ett visstområde och under vissa förutsättningar i en viss bransch t.ex. Det här är alltså ett mycket litet axplock ur de mångaskärningar som vi kan göra med hjälp av informationssystemet för arbetsskador. Om jag skall komma med några önskemål med tanke på fortsättningenskulle jag kunna säga att förutom att vi behöver den här statistiken måste denvara snabb - bättre grov och snabb än fin och gammal. En gammalstafistik är inte särskilt användbar. Företag som vi har att göra med tar integammal statistik på särskilt stort allvar. Förutom den här statistiken behövervi uppgifter om aktuell frånvaro. En aktuell frånvarostatistik som omfattarkorttidssjukfrånvaro, långtidssjukfrånvaro och även uppgifter omsjukpen-sioneringstal fillsammans med uppgifter från andra statistikinstrument,t.ex. cancerregistret som kan ge signaler om för oss obekanta, nyaarbetsskaderisker, är en nödvändighet för att vi skall kunna prioritera vårtarbete med den begränsade arbetsstyrka som vi har. Får vi dessutom ettsamarbete med de andra myndigheter som arbetar på detta område - jag tänker dåframför allt påarbetsförmedlingarna och försäkringskassorna - tror jag att vi har ett 1988/89:SfUll starkt underlag för att kunna göra ett bra arbetsmiljöbevakningsarbete. Svame : Fonden är ju det stora sektorsorganet inomarbetsmiljön. Vi stöder både forskning, utveckling och utbildning med hjälp avarbetarskyddsavgifter som till en del förs till fonden. Dels stöder vi den traditionella utbildningen avskyddsansvariga på arbetsplatserna, dels omfattande informationsverksamhet,direkt och indirekt, när det gäller de berörda parterna. Vi stöder ocksåforskning som har direkt vinkling mot det problem som är aktuellt . Underde har vi haft ganska många projekt som är av intresse i debattenom arbetsskador. Det finns två huvudlinjer i den forskningsprofilen. Under1980-talet hade vi ca 15 projekt om sammanlagt 4 milj.kr., som direkt har rörtarbetsskador. Delvis har det handlat om bearbetning av arbetsskadestatistikoch utveckling av den inom olika branscher. Men ett projekt som är specielltintressant för dagens debatt är ett som har bedrivits viduniversitet i av . Hon har belyst beslutsprocessen iarbetsskadeärenden, både ur medicinsk, byråkratisk och legal synvinkel. Dennaundersökning torde vara unik både i och internationellt. Den har ocksåväckt en ganska omfattande debatt, eftersom Hetzler har gjort en rad påpekandenom vad som enligt hennes uppfattning är felakfigt i arbetsskadehandläggningen.Hon har visat på vad man kan korrigera och på konsekvenserna av detta. Envinkling av den forskningen är ju vilka skador som sedan uppstår på grund av delänga behandlingstiderna när det gäller beslutsprocessen i arbetsskadeärenden.Den forskningstråden följs upp av i ett projekt som stöds av fonden. En tidigarearbetsskadad kan i och för sig få skadan psykiskt förvärrad på grund av långväntetid. Slutligen skall jag beröra ett område som är av direktbetydelse för arbetsskador och där fonden just nu har påbörjat enspecialinsats. Uppmärksamheten har riktats påbelastningsskadorna, och fonden har beslutat att göra ett särskilt program förbelastningsskador. Det är ju egentligen inte bristen på kunskap som är detegentliga hindret för utformandet av effektiva åtgärder mot belastningsskador.Snarare är det en brist på helhetssyn på problemet. Vår inställning har dåvarit att förändringarna måste ses ur alla synvinklar, både tekniska,ergonomiska och organisatoriska. Belasiningsprogrammet kommer att bli ett stödtill företagsanknutna projekt, kompetensuppbyggnad, information och satsningarsom har inriktning på tekniskt och organisatoriskt utvecklingsarbete. På kortsikt kommer programmet att ha som främsta mål att ta fram åtgärder förbefintliga arbetsplatser. Det kommer man att göra genom att analyseratillgängliga forskningsdata och använda redan känd kunskap för att främja deutvecklingsprojekt som vi tänker sätta i gång. Vi skall också i dettasammanhang försöka att ta vara på erfarenheter från anpassningsverksamheten. Delångsiktiga målen riktas mot planerings- och projekteringsprocesserna liksommot konstruktionsprocessen, som formar den framtida arbetsmiljön. Som ett led idetta kommer programmet att verka för att blivande ingenjörer ochcivilingenjörer får utbildning inom området. Man kommer också att ge pengartill speciella forskartjänster inom högskolevärlden. Det krävs som sagt en helhetssyn på problemen, och det ärväl det som 1988/89:SfUll präglar forskningen . Man kan alltså inte kommaåt arbetsskador genom Bilaga att angripa en enskild arbetsplats. Man hamnar meroch mer i den filosofin att den totala arbetsorganisationen inom enproduktionsprocess bör styras och påverkas. Intressant blir då hur man iframtiden skall angripa det lokala förändringsarbetet, hur man skall utveckladet, vilka mekanismer som sätter i gång lokalt förändringsarbete och hur detskall påverkas. Fonden kommer att rikta insatser också mot den sidan. Som sammanfattning skulle jag vilja säga att vi harresurser att stödja information och utbildning på området liksom forskning närdet gäller den ekonomiska sidan. kan det behövas en viss forskningsom belyser orsakssambanden. Man behöver utveckla formerna för lokaltförändringsarbete, och man behöver ha en helhetssyn på arbetsmiljön för attkomma åt främst belastningsskadorna. : är den . Institutet har bara ett ochett halvt år på nacken men har ett mångårigt förflutet som forskningsavdelningvid arbetarskyddsstyrelsen. Vi har ungefär 300 anställda som förutomutbildning i arbetsmiljö har som huvuduppgift att utföra forskning inomarbetsmiljöområdet. Forskningen koncentreras alltså till att identifiera nyarisker på arbetsplatserna, att utreda orsaker fill och förebygga arbetsskador.Som exempel på pågående forskning kan jag nämna forskning om cancerrisker iyrkeslivet, effekter av lösningsmedelsexponering, effekter av bildskärmsarbeteoch effekter av elektromagnetiska fält. har forskning omde s.k. belastningsskadorna varit högprioriterad, och jag kommer under de härkorta minuterna att tala om det, eftersom dessa skador är de mest svårbedömdaoch de som också ger upphov till en mycket stor andel av skadorna. Genom statistik från , informationssystemet förarbetsskador, har man identifierat yrkesgrupper med hög frekvens av anmäldaskador. Bland de stora manliga yrkesgrupperna är slakt- och charkuteriarbete,vissa byggnadsarbeten och verkstadsmekaniker representerade med risker, som ärcirka åtta, fyra resp. högre än genomsnittet för manliga anställda.Bland kvinnor är motsvarande högriskyrken maskinmontörer, verkstadsmekanikeroch slakt- och charkuteriarbete. Vi har vid institutet genom riktade undersökningar kunnatpåvisa konsekvenserna av dessa skador, och i en stor andel av fallen finner vipatienter som är sjukskrivna alternativt sitter kvari fullständigt oförändrade arbetsplatser och arbetsmiljöer. Men ISA-statistikenvisar enligt vår mening bara toppen på ett . Den speglar framför alltallmänhetens kunskaper om skaderisker i yrkesarbete. Våra riktade undersökningarvisar att belastningsbesvär är mycket vanligare än vad statistiken visar ochatt det för varje anmäld belastningsskada finns ett mörkertal av oanmäldaskador, som ofta har lika svåra konsekvenser för den enskilda i form avlångvarig värk och konsekvenser på både arbete och fritid. Som exempel påyrkesgrupper där skaderiskerna ännu inte framgår av statistiken kan man nämnakvinnor i sjukvård och hemsjukvård, hotell, städning och restaurang - alltsåserviceyrken för kvinnor. Skador som enligt våra undersökningar anmäls i alldeles förliten 1988/89:SfUll omfattning är t.ex. sådana som drabbar underarm och handoch de s.k. Bilaga förslitningsskadorna i leder. Vi tror att vi fortfarandeinte alls har sett slutet på utvecklingen och att de här skarorna kommer attvisa en ökande trend framöver. Det finns alltså enligt våruppfattning inget fog för påståendet att det skulle röra sig om överanmälningav skador eller att den alarmerande statistiken skulle vara en effekt avförsäkringssystemet. Skadorna är verkliga och medför mycket svåra lidanden.Tyvärr är orsakerna till skadorna endast delvis kända. Vi vet genom forskning,bl.a. vid institutet, att statiska arbetsställningar, repetitiva rörelser ochtunga lyft är förknippade med stora skaderisker. Men vilken kvantitativ roll spelarde psykiska och sociala faktorerna på arbetsplatsen och var går egentligengränsen mellan en acceptabel och en oacceptabel arbetsplatsutformning ocharbetsorganisation? Så länge som orsakerna delvis är okända blir preventionentrubbig och ibland verkningslös. Som exempel kan jag nämna tunga lyft ochmaterialhantering. Är det det upprepade lyftandet som gerskador, eller är det kanske det enstaka tunga lyftet som leder till enhalkolycka? Är det kanske höga krav på precision och prestation som ökarskaderisken snarare än en viss arbetsplatsutformning? Vi vet att orsakerna inteär en utan flera, men den kvantitativa betydelsen av enskilda faktorer vidolika typer av skador känner vi inte. Vi behöver forska mer om den saken. Man kan fråga sig varför vi, trots så stora satsningar påarbetsmiljö, fortfarande har så mycket skador. Man måste då komma ihåg attrationaliseringen i svenskt arbetsliv har varit mycket framgångsrik och att vitrots förbättrad fysisk utformning av arbetsplatserna har fått ett alltmereffektivt utnyttjande av arbetskraften. Det har medfört färre naturliga pauser,mer repetitivitet och mindre möjligheter för den anställde att påverka sinarbetssituation. Parallellt med den fortsatta forskningen om orsakerna tillskador måste större resurser sättas in på att utvärdera den prevention somprövas av företagshälsovård, arbetsgivare och arbetstagare. kandessa försök, tycker jag, liknas vid en hagelsvärm som är mycket brett spridd.Många av haglen träffar långt utanför målet och är dessutom dyrbara. Det finnsalltså, enligt min mening och trots vad som sades här tidigare, inga bramodeller för effektiv prevention. De frågorsom vi skulle behöva ha svar på är: Hur stor andelav belastningsskadorna kan förhindras? Vilka är demest effektiva preventionsteknikerna? Vad kostaralternativa preventionstekniker? Dessa frågor måste besvaras med forskning och utredningari framtiden och en mer effektiv uppföljning av flera olika preventionsprojekt.Vid institutet pågår och planeras flera preventionsprojekt av den naturen isamarbete med företag, anställda och organisationer. Jag tror att det är härden stora satsningen bör läggas. Det räcker inte med att satsablint på en hagelsvärm av olika åtgärder. : har i huvudsakvarit verksam under detta år, dvs. Vi håller på attorganisera vårt arbete och hardärför kanske anledning att vara litet ödmjuka i 1988/89:SfUll tonen. Vi har fått till uppgift att kartlägga de farligastejobben. Vi ser det som Bilaga en arbetsmetod. Genom att ge oss på problemenpå det sättet hoppas vi också komma åt övriga risker. Det ingår också i vår uppgift att studera vilka nya riskersom är och kan vara på väg in i arbetslivet, framför allt kombinationen avolika faktorer som fysisk press, psykiska och sociala faktorer. Arbetsmarknadslagstiftningen har på nacken. Viskall studera på vilket sätt lagstiftningen har bidragit till att lösakonflikter i första hand kring arbetsmiljöproblemet. Vi skall också studeralagstiftningen och förhållandet till avtal som tecknats mellan parterna. Vi kommer att studera sambandet mellan å ena sidansjukdomar och olycksfall och å andra sidan arbetsorganisation och lönesystem -på vilket sätt bidrar en dålig arbetsorganisation och pressande lönesystem tillolycksrisker och sjukdomar? Vi skall studera samverkan mellan arbetsmarknadens parteroch samhällets organ. Vi skall göra det i stort, men också regionalt ochlokalt - hur man utbyter erfarenheter och tar vara på varandras kunskaper. Vårtintryck är -det står också i direktiven - att skyddsorganisafion ochföretagshälsovård kommit litet vid sidan om linjeorganisationen ute iverksamheter. På vilket sätt kan man föra tillbaka dem till det som ärgrundtanken, nämligen att arbetsgivarna har ansvaret för det som händer påarbetsplatsen? En av våra uppgifter är att studera hur ekonomiskastyrmedel kan användas för att styra mot minskade risker i arbetslivet menockså till mer av rehabilitering och återanpassning till jobbet, dvs. vi skall,på samma sätt som i arbetsmarknadspolitiken, se på möjligheten att upprätthålladet man i den politiska debatten kallar arbetslinjen. Vi skall, innan rehabiliteringsutredningen harremissbehandlats, se om ekonomiska ersättningar för sjukdom ochförtidspensionering kan aktiveras för rehabilitering och arbete. Det är flerasom studerar detta. För övrigt ger oss direktiven för vårt arbete stortutrymme att ge oss på arbetsmiljöproblemen och arbetsmiljöområdet i desshelhet. Vår uppgift är att ta fram förslag för att långsiktigt påverkautvecklingen i en annan riktning än dagens. Vi kommer att lägga alla delarmrapporter som kommer fram som en del i vårt arbete för förslag till ettlångsiktigt handlande. Huvudinriktningen för vårt arbete är att finnaförebyggande åtgärder. Allteftersom vi kommer fram till förslag skall vi läggafram dessa för regeringen. Vi skall inte samla vårt arbete i någotslutbetänkande, utan vi skall efter hand redovisa våra synpunkter och föreslååtgärder. Därför vill vi i alla fall själva se oss mera som en aktionsgrupp änsom en utredning. : Vi vet att en dålig arbetsmiljö producerarmånga arbetsskador. Vad vi behöver fråga oss är om det behövs enarbetsskadeförsäkring för att förbättra arbetsmiljön. Det finns ett antal skäl till att vi har enarbetsskadeförsäkring. Ett är att inkomstförlust och andra olägenheter till följd av skador man får under förvärvsarbete så långt möjligt skall kompenseras till fullo. Ett annat är attvi med hjälp av försäkringen kan undvika skadeståndsprocesser. Ett tredje är ,, att manmed hjälp av försäkringen kan åstadkomma underlag för statisfik när 1988/89:SfU 11 det gäller arbetsmiljön och arbetssjukdomarna. Skulle det vara möjligt att lösa ersättningsfrågorna påett annat och mindre resurskrävande sätt än ? Det är inte förvånande inte har ställt den frågan tidigare. Säkert var det till för mycket kortfid sedan fullständigt utopiskt att man skulle diskutera att höja ersättningeninom den allmänna sjukförsäkringen till . Men är vi där! När det gäller frågan om vi behöverarbetsskadeförsäkringen för att klara arbetsmiljön vill jag peka på två saker.För det första tycker jag rimligen att man skall erkänna attarbetsskadeförsäkringen, med den utveckling som skett av kostnader och praxisoch med den intensiva debatt som detta har fött, onekligen på ett myckettydligt sätt har lyft fram bl.a. belastningsskadorna och deras koppling tillarbetsmiljöförhållandena. Så till vida har arbetsskadeförsäkringen, enligt minmening, säkert haft en positiv betydelse för arbetsmiljöarbetet, även om detnog inte var på det sättet lagstiftaren hade tänkt sig att kopplingen mellanarbetsskadeförsäkringen och arbetsmiljön skulle gå fill. Flera talare före mig har varit inne på att man måste hastatistik. Kan man få fram statisfik på annat sätt än genom att ha en särskildarbetsskadeförsäkring? Jag är övertygad om det. Jag vet att det finnsöverväganden om att gå direkt till arbetarskyddsstyrelsen med rapporteringennär det gäller faror och risker i arbetsmiljön, en annan väg än via vårt försäkringssystem.Det är inte min sak att närmare gå in på detta. Vad jag däremot kan återknytatill är mitt svar på en fråga som Margö ställde tidigare, nämligenatt vi inom socialförsäkringsadministrationen ändå behöver utveckla ett systemsom ger oss information om ohälsan på arbetsplatserna, oberoende av om en skadahar varit eller kan komma att bli klassificerad som arbetsskada. Vi behöver ett bättre signalsystem i den allmännasjukförsäkringen och för arbetet med rehabiliteringen för att få ett grepp omsambandet mellan ohälsa och arbetsplats. Vi har behov av ett underlag som geren koppling mellan uppgifter om sjukfall, diagnoser, yrke och arbetsplats.Syftet är att få fram ett bättre underlag för rehabiliteringsinsatser ochstörre kunskaper om arbetsmiljöns betydelse redan tidigt i sjukdomsförloppet,oberoende av om sjukdomsfallet klassats som arbetsskada. Ett sådantsignalsystem kan, såvitt jag förstår, mycket väl också utnyttjas förkartläggningar av arbetsmiljöerna som sådana. Vi har redan utarbetat en lösning av detta slag. Vi harlagt fram förslaget för statsmakterna inom ramen för det s.k. FAS 90-projektet.Ett genomförande av detta projekt skulle ge möjlighet att på ett tidigtstadium uppmärksamma hälsorisker och ge underlag för att genom samverkan mellanförsäkringskassa, yrkesinspektion och arbetsplatser förebygga sjukdom ochåtgärda dåliga arbetsmiljöer. Vi studerar nu möjligheterna att genomföra dennaförändring av vårt datasystem fidigare och snabbare än vi har sagt. Jag skulle alltså på min egen fråga omarbetsskadeförsäkringen behövs för arbetsmiljön vilja svara att vi kan klaradetta på alternativa sätt. : TFA är ensamma om systematisk kunskap omde , TSI,TFÄ:sskadéinformationssystem', skall ge undérlägförskadeförébyg- ' 1988/89;SfU 11' = gande arbetegénöm att'selektivt presentera vilka yrken," aktiviteter-och- Bilaga' ' maskiner som har den allvarligaste'skadériskenV-' 'i > ' ' '-' ' "''' ' ' ''< " :;.-. undersökning, "Svårahandskadorinomtråindustrin",'somgjorts'om" ' ' : - skador inomAMF-trygghétsförsäkring kan vi,'-ufifrån det allvaHighétStal 'v '.' som TFA använder, konstateraätt det är framför-allf några maskiriersom' - '' :: .' orsakar skador som leder till'svåfa konsekvenser.' '-' 'i- ' v ,:..' . , ';. ..i .'. Med kunskaper om orsakerna till de svåra'skadorna kan virikta våra ' '-' '.' insatser dit där denskadeförebyggande effekten'blir'störst. ': '' . V'" ' ' ''''' ' "" har resultéräf i bl.ä;ett'tekniskt utvécklihgsprojékt'för 'i" ;;.' framtagande av nya maskihskydd; proväsdessa hyäskydd på ' ett antalträindustrier i . ' :;'; . . : r.:,:'. :' : '_- .;. TFA:skunskaper om'de svåra skadorna inom träindustrin'har Också ; . inneburitatt träindustribranséheh och ärbétäfskyddsnämndeh för närvaran-' ' ' de hållerpå att ta fram ett'informationsmaterial som riktar sig såväl till företagsledningarna som till de anställda men också til! utbildningéri: avnya träarbetare. ' ' ;-.,:'/ : : .,. har TFA ett skadeinformätiohssystém som kanidentifiera särskilt riskutsatta yrken, företag, verksamheter, maskiner m.m.- ' i Vi arbetar vidare för att kombinera TSI-systemet medlokala instrument för riskanalys som kan bli en viktig del av det lokalapraktiska skyddsarbetet. ' : Det finns några sidor av utvecklingeninom arbetsskadeförsäkringen som har gjort att vi på den privataarbetsgivarsidan har börjat uppmärksamma den litet särskilt . Enviktig sak är naturligtvis utvecklingen av praxis, som har gjort attkostnadsutvecklingen blivit så kraftig att en betydande höjning avarbetsgivaravgifterna hotar. Det har blivit långa handläggningstider förärendena, med vissa följder för rehabiliteringen av de skadade. Det har ocksåföljder för vår egen tilläggsförsäkring, TFA. Utvecklingen av praxis har gjortatf gränsen mellan vilka skador som orsakats i arbetet resp. utanför arbetet ärganska luddig. En annan sak som har nämnts här är att vi nu haren 100-procentig ersättning vid sjukfrånvaro över praktiskt taget helaarbetsmarknaden genom kollektivavtal.