bet · GC01JoU2 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 JoU2 Utskottet behandlar i betänkandet ett antal motioner frånallmänna motionstiden om olika fiskefrågor. Dessa rör fisketsberoende av en god vattenmiljö, olika aspekter på fiskeripolitiken,fiskenäringen i , fisket i , fisket i , skärgårdsbornasberoende av fiske, laxfiske, kräftfiske, vattenbruk och fritidsfiske. Samtligamotioner avstyrks av utskottet. Till betänkandet har fogats fem reservationer(m,fp,c,vpk,mp). 1987/88 :Jo244 av m.fl. (fp) vari yrkas 5. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med syfte att skapa en marknadsekonomisk utvecklingsgrupp förfiskenäringen i , 7. att hos regeringen begär att enutredning tillsätts med syfte att undersöka förutsättningarna för inrättande av marinekologiskt torium i , 1987/88 :Jo284 av m.fi. (vpk) vari yrkas 8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motio nen anförts om en statlig fiskepolitik i syfte att bättre utnyttja vattnens resurser, l987/88:Jo40l av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av begränsning närdet gäller torskfisket i , 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om forskning när det gällertorskfisket i norra . l987/88:Jo403 av () vari yrkas 1. att hos regeringen begär ett program förutveckling av fiskeresurserna i i enlighet med vad som anförts imotionen. 1 1988/89. l987/88:Jo405av och (vpk) vari yrkas att 1988/89 :JoU2riksdagen hos regeringen begär förslag om åtgärder för att rädda våra älvarsnaturproducerande laxbeständ. 1987/88:Jo406 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att upphäva förbudet att sälja kräftor under vissa delar avåret. 1987/88:Jo407 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen framlägger förslag om åtgärder för att geyrkesfisket i särskilt ekonomiskt stöd. l987/88:Jo408 av och () variyrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om i första hand tillfälligreglering av torskfisket längs den västernorrländska kusten, 2. att beslutar att ändradet regionala stödet till konsumtionsfisk, så att endast fiskarens hemvist äravgörande, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts avseende forskning om torsk iBottenhavet. 1987/88 :Jo409 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om fritt fiske med metspö. 1987/88:Jo410 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till regler för laxfisket i enlighet medvad i motionen anförts. 1987/88:Jo4ll av () vari yrkas 1. att begär att regeringeninför temporär reglering av torskfisket i till dess undersökningenav torskbeständet avslutats, 2. att begär att regeringenprövar frågan om tillstånd att endast fiske med garn och krok på torsk fårbedrivas inom ett område ut från baslinjen. 1987/88:Jo4l4 av m.fi. (m) vari yrkas 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om beståndsvärd, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om fiskeövervakning, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om handelsvillkor, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om vattenmiljön, 6. att begär att regeringenverkar för att ramavtalet med angående fiske sägs upp. 1987/88:Jo4l5 av m.fi. (fp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen ,anförts om samråd med fiskenämnden vid planeradeutfyllnader av grunda havsvikar, l987/88:Jo4l6 av och () variyrkas 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motio- 1988/89: JoU2 nen anförts omutvecklandet av ett havsbrukscentrum i , 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om införande av ettvattenbrukslån, 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om fredning av fiskodlingar. l987/88:Jo4l7 av m.fi. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av ökade resurser för fisketillsyn. 1987/88:Jo419 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en översyn av fiskeristadgans reglering av kräftfiske medi motionen angiven inriktning. l987/88:Jo42l av m.fl. (c,s,m,fp) variyrkas att hos regeringen begär att får i uppdrag attutreda möjligheterna angående förläggning av ett branschinstitut förutveckling och marknadsföring av sillprodukter till . 1987/88:Jo422 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om införande av förbud mot nät- ochkrokfiske inom ett område av 100 m från fiskodling, 2. att som sin mening gerregeringen till känna att ett område kring odling skall fastställas somfredad arbetsplats. 1987/88 :Jo424 av m.fi. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om behovet av införande av en allmän fiskevärdsavgift. l987/88:Jo426 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om åtgärder och bestämmelser för att hindra olämpligttrålfiske i . 1987/88:Jo427 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom laxsituationen i . 1987/88:Jo428 av UllarBritt Åbark och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts orn nätfiske. 1987/88:Jo429 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom inrättande av en isskadeförsäkring för yrkesfiskare. 1987/88:Jp432 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om kust- och skärgårdsbornas rätt till sedvanligt kustnärafiske med sedvanliga redskap på allmänt vatten. 1 * 1988/89. 1987/88:Jo872av m.fi. m vari yrkas 1988/89:JoU2 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motio nen anförts om de bofasta skärgärdsbornas rätt till såväl fiske med hand redskap som till nätfiske i egna och allmänna fiskevatten, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motio nen anförts om det "fria fiskets" skador på Hora och fauna inaturreservat och andra ömtåliga utskärgårdar och pä grund härav nödvändiga åtgärder. Fiskeripolitiken grundar sig på ett beslut av år1978 (prop. 1977/ 78:112, JoU 23). Detta har sedermera bekräftats vid olikatillfällen, bl.a. (prop. 1984/85:143, JoU 32). Grundläggande är att vatten- och fisktillgångar utnyttjaspå sådant sätt att de långsiktigt kan medverka till livsmedelsförsörjningen ochtill välståndet i övrigt. Målet för fiskeripolitiken är att skapa förutsättningarför att de som är sysselsatta i fiskerinäringen kan få både en ekonomisk och ensocial standard som är jämförbar med den som erbjuds inom andra näringar ochtrygghet i arbetet. Inom de gränser som ges av en ansvarsfull hushållning medfisktillgångarna bör fisket bedrivas så effektivt som möjligt och fångsternabestämmas av möjligheterna till en lönsam och stabil avsättning. börhänsyn tas till behovet av sysselsättning främst i kust- och skärgårdsområdendär fisket har stor regionalpolitisk betydelse. I anslagsframställning för budgetåret1989/90 lämnas en redogörelse för verkets långtidsbedömning för sakanslagen1989/90 1993/94. Därav framgår bl.a. följande. Världsproduktionen av fisk är under långsam ökning ochuppgår nu till . Den totala fångsten i var ca 200 000ton är 1987. Det totala förstahandsvärdet uppgår till 700 900 milj. kr idagens penningvärde. Dominerande tillgångar i vårt fiske är sill/strömming ochtorsk. kom av det svenska fiskets inkomster från torskfisket.Den allt övervägande delen av denna torsk tas i , därbeståndssituationen ger anledning till oro. Totalavkastningen kan öka liksomockså fångstens värde när fisket i den s.k. vita zonen kan regleras på ettändamålsenligt sätt. Inplanteringen av lax, öring och ål kan väsentligtförbättra fångstens värde. Det svenska fisket efter plattfisk, kolja och nordhavsräkaär beroende av i vilken mån kan träffa avtal med andra länder om fiskei . Det svenska yrkesfisket är kraftigt konkurrensutsatt. Enföljd av detta är t.ex. att de priser som kan erhållas för den svenskfångadesillen är låga och bedöms så förbli . I fierakonkurrentländer ges fisket ett omfattande statligt ekonomiskt stöd, och fisketkarakteriseras av låg lönsamhet, överkapacitet och överkapitalisering. Islandavviker dock från denna bild. Alltsedan slut har fiskbeståndentenderat att utnyttjas allt hårdare. Detta har möjliggjorts av en snabbutveckling av båtar och fångstutrustning. De ökade kostnaderna för fisket harmedfört ökade in-fiskningsbehov. Vissa arter är allvarligt överfiskade. Hit hör exempelvisÖstersjöns torsk- 1988/89 :JoU2 bestånd som är av stor betydelse för detsvenska fiskets ekonomi. Stor oro inför det framtida fisket ger ocksåutvecklingen av laxbeståndet i . Även havskräfta är utsatt för ett sähårt fisketryck att man kan hysa allvarliga farhågor för dess framtidaproduktionsförmåga. Exemplen kan mångfaldigas. Enda sättet att skydda beståndenär i flertalet fall en reglering av fisket till omfattning och bedrivande genomredskapsbestämmelser, tidvisa och områdesvisa fredningar etc. 1 storutsträckning är sådana åtgärder av-hängiga av internationella överenskommelser.Det är av stor vikt att har egen kompetens vid förhandlingarna i dessasammanhang, framhåller . Utvecklingen inom den svenska fiskezonen karakteriseras avfiskets ökade rörlighet och av skärpt konkurrens om tillgångarna mellan olikakategorier fiskande. De bestämmelser som utfärdas med stöd av fiskeriförordningen kan endast avse skyddet av bestånden. Hänsyn kan inte tas tillatt någon kategori drabbas hårdare än andra. Regleringar av fisket på allmäntvatten motverkas inte sällan av att det bestånd man försöker skydda kan fiskasfritt på enskilt vatten. Fiskelagen har i princip varit oförändrad sedan sintillkomst 1950 trots de stora förändringar som ägt rum i fiskets omfattningoch struktur. Fiskeriförordningen fyller i vissa delar inte kraven på modernlagstiftning. anser att författningskomplexet måste ses över isin helhet. Styrelsen har lämnat förslag till partiella reformer . Av stor betydelse för fiskevårdsarbetet är de direktabeståndsstärkande åtgärderna. När det gäller lax och öring kan det t.ex.innebära skydd av lek-och uppväxtområden och utsättningar av fiskungar.Fiskeristyrelsen nämner att av laxfångst har sitt ursprung iodlad laxsmolt. Även ålfisket är beroende av utplantering i hög grad. framhåller vidare att praktiskt tagetvarje fiskevärdande åtgärd vare sig den gäller reglering av fisketsbedrivande eller direkt beståndsförstärkning måste vara grundad påundersökningsverksamhet. En nedskärning av denna får därför ekonomiskakonsekvenser för fisket, anser styrelsen. Ett FoU-program har lagtsfram av och , avsett att ge grunden för avvägning avforsknings- och utvecklingsinsatser på fiskets område. I långtidsbedömning tas ävenmiljövårdsproblematiken upp. Styrelsen framhåller att förändringar ivattenmiljön som uppstår genom förorening och andra mänskliga ingrepp kan fälångtgående konsekvenser för fiskets ekonomi. har viktigaarbetsuppgifter inom vattendomstolarnas och koncessionsnämndens för miljöskyddområden. Styrelsen ingår som viktig samarbetspartner i kalkningsverksamhetenför att motverka försurningen av sjöar och vattendrag. Fiskeristyrelsn har ävenväsentliga arbetsuppgifter i samarbete med , naturvärdsverket ochuniversiteten i frågor som rör allmän fiskeriforskning och kopplingen mellanföroreningar och fiskets ekonomi. Som nämnts i det föregående har fiskeristyrelsenföreslagit vissa ändringar i fiskelagstiftningen (Färre och enklare fiskebestämmelser.Rapport 1988). I rapporten har det delvis komplicerade sambandet mellan deolika författningar som tillsammans utgör fiskelagstiftningen klargjorts.Fiskeri- styrelsenunderstryker behovet av en helhetssyn på frågekomplexet och 1988/89 :JoU2erinrar om att fiskebestämmelserna syftar till att åstadkomma en god fiskevårdsom i sin tur leder till ett uthålligt fiske för alla utövare. Reglerna måstedärför vara enkla och tydliga samt lätta att övervaka. förslag har sänts ut på remiss. Detkommer därpå att beredas i regeringens kansli och läggas till grund föreventuella ändringar i fiskelagen och fiskeriförordningen m.fi.fiskeförfattningar. Utskottet behandlar i betänkandet ett antal motioner omolika fiskefrågor från allmänna motionstiden . I moderata samlingspartiets kommittémotion Jo4l4 framhållsatt vattenmiljön är avgörande för svenskt fiske. Ca 20 000 sjöar har skadatsav försurningen och 382 sjöar är svartlistade, vilket innebär att fisken äroduglig som människoföda. Stora områden i havet består av svavelbottnar därfisken inte kan leva. Det krävs ett samarbete mellan och övrigaÖstersjö-stater såväl som med länderna runt för att åstadkomma en havsmiljödär fiskstammarnas fortlevnad kan garanteras, framhåller motionärerna, ochyrkar att riktar ett tillkännagivande till regeringen härom. Utskottet erinrar om att situationen i svenska vatten,trots stora ansträngningar att hejda miljöförsämringen i form av försurning,eutrofiering och giftutsläpp, har nått en nivå där det ekologiska systemet nuär skadat. För fiskets del innebär detta att bestånden i fiera fall är hotadeoch att fisk i vissa fall är mindre tjänlig som människoföda. Mot denbakgrunden godkände regeringens förslag till ettaktionsprogram mot havsföroreningar. I programmet ingår åtgärder för attminska utsläppen av giftiga metaller, oljor och stabila organiska ämnen. Ökademedel anslogs till forskning och övervakning av miljöutvecklingen. Enligtprogrammet förutses vidare ett intensifierat samarbete med övriga strandstaterkring och samt ökade insatser för internationelltmiljövårdssamarbete över huvud (prop. 1987/88:85, JoU 23, rskr. Regeringen har sedermera föreslagit att anvisamedel till särskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd (prop.1988/ 89:10). Utskottet får anledning att återkomma till hithörandefrågor vid behandlingen av sistnämnda proposition. I avvaktan härpå börmotionen i nu berörd del icke föranleda någon ytterligare åtgärd. I fiera parti- och kommittémotioner begärsfiskeripolitiska åtgärder. Vpk erinrar i partimotion Jo284 om att ,räknat per invånare, är världens störstaimportör av fiskprodukter. Det finns därför utrymme för fiskföräd- 1988/89 :JoU2 lingen om den görs i samplanering med andra näringar. Fisket kanspela en större roll i folkhushållet om vi etablerar en statlig fiskepolitikmed sikte pä att bättre utnyttja vattnens resurser, anser motionärerna ochföreslår ett riksdagsuttalande härom. Moderata samlingspartiet framhåller i kommittémotion Jo4l4att fisket är av största betydelse för folkförsörjningen, beredskapen ochsysselsättningen vid kust och i skärgård i ett land som , med desslånga kust och dess tillgång på fiskevatten till havs, i insjöar ochvattendrag. I motionen yrkas på åtgärder för förbättrad beståndsvård. Ungfiskbör sparas och regeringen bör verka internationellt för överenskommelser härom.Vidare bör utsättning av fisk öka (yrkande 2). Beståndsvården utgör ettbärande element även i den enskilt väckta motion Jo403 (c) om ett program förutveckling av fiskresurserna i (yrkande 1). Motionären framhålleratt grunden för ett sådant program naturligtvis måste vara miljöinsatser ochatt därpå krävs insatser för att vårda de bestånd som redan finns samt att detkrävs omfattande utsättningar av fisk. En annan aspekt på beståndsvården anläggs i kommittémotionJo4l5 (fp) yrkande 2. Motionärerna framhåller att även andra former av miljöförstöringän sådana som består i föroreningar av fiskens lekplatser måste beaktas. Somexempel anförs sandsugning samt tippning av muddermassor i grunda havsvikar,vilka fungerar som fiskens "barnkammare". i det län därsådant arbete planeras bör alltid ges tillfälle yttra sig innan arbetetpåbörjas, och dess synpunkter bör beaktas. I motion Jo4l4 (m) behandlas även frågor som berör detsvenska fiskets möjligheter att hävda sig gentemot andra länders fiskare.Fiskeövervakningen bör enligt motionen förbättras och kustbevakningenförstärkas så att okontrollerat fiske i den svenska zonen kan stävjas (yrkande3). Motionärerna riktar även kritik mot det s.k. anpassningsavtalet med deras mening skall fisktillgångarna i svensk zon förbehållas svenskafiskare och i viss mån användas i utbyte mot fiskerättigheter i andra ländersvatten. De anser också att handeln med fisk och fiskprodukter mellan i förstahand EG och skall ske på lika villkor och yrkar på ett tillkännagivandehärom (yrkande 4). I motionen yrkas även (yrkande 6) på en omförhandling medFinland av det ramavtal rörande fisket som tecknades i samband med utläggandeav fiskezon och uppdelningen av . I avtalet förutsågs att fisketskulle fortsätta pä traditionellt sätt. Det har emellertid visat sig att fisketundergått så stora förändringar både beträffande fartyg och fiskemetoder atten överenskommelse om traditionellt fiske inte längre går att genomföra, ansermotionärerna. Bakgrund: tidigare riksdagsbehandling Omsorgen om beständsvård är ständigt aktuell ifiskeripolitiken. skall enligt sin instruktion särskilt verkaför vård av fiskbestånden och främja ett rationellt utnyttjande av den samtmedverka till förbättring av fiskets fångstmetoder. Varje är förhandlarÖstersjöstaternas representanter om vården av fiskbestånden möte i Wars- 1988/89. 16 samt Nr 2 zawa.Kommissionens arbete regleras av Gdanskkonvention om 1988/89:JoU2 fisket och bevarande av de levande tillgångarna i ochBälten (vari inräknas även ). Arbetet i syftar till att fastställafiskets totala omfång sä att uttagen inte blir större än vad som ärförsvarbart frän reproduktionssynpunkt. Gemensamma bestämmelser rörandefredningstider, minimimått, maskstorlek på näten m.m. har utarbetats i dettasyfte. har man även kunnat komma överens om fångstmängd ochzonfördelning för sill- och strömmingsfisket i . Vid de förhandlingarsom avslutats i rörande fisket har man för förstagängen nått överenskommelse om ett högsta uttag (TAC; Total Allowable Catch) avtorsk varav i svensk fiskezon. Däremot harkommissionen icke lyckats åstadkomma maximering av laxfisket i isamband med dessa förhandlingar. Sverigehar även bilaterala fiskeavtal med fiertalet grannländer. Alltsedan 1978 är uppdelad i nationellafiskezoner. I några fall har fiera stater med åberopande av skilda folkrättsligaprinciper hävdat anspråk att ett och samma vattenområde skall tillhöra den enaeller den andra statens fiskezon. I sådana fall har det i allmänhet varitmöjligt lösa utestående konflikter genom bilaterala förhandlingar. Om avtalicke kunnat slutas betraktas det omstridda vattenområdet som internationelltvatten, där ingen part kan hävda suveränitet beträffande rätten till fiske. Sähar varit fallet i den s.k. vita zonen omfattande ett 13 500 km-stort områdeöster om . och har ansett att den vita zonen böringå i det egna landets fiskezon. träffade och enprincipöverenskommelse om avgränsning av havsområdena i . Närmare 20års förhandlingar hade föregått avtalet. Detta har sedan följts upp av enavgränsningsöverenskommelse . Den senare har jämte enöverenskommelse om ömsesidiga relationer på fiskets område ratificerats(prop. 1987/88:175, UU 33). Principöverenskommelsen förutser en uppdelning av dettidigare omtvistade området sä att får och 25 %.Överenskommelsen innehåller förutom fördelningsprinciperna en bestämmelse omömsesidig tilldelning av fiskekvoter i det tidigare omstridda området. Inomramen för överenskommelsen och efter det attavgräns-ningslinjen fastställts skall sålunda medgeSovjetunionen en fångstkvot om fisk, varav lax, i sin del avdet tidigare omstridda området. skall årligenmedge en fångstkvot av fisk, varav lax, i sin del avdetta område. Parterna uttalar vidare sin avsikt att efter tjugoårsperiodensutgång förhandla om framtida fängstkvoter. Ipropositionen anför utrikesministern bl.a. följande: Det har närmast före uppgörelsen blivit alltmeruppenbart att fisket i området fått en omfattning som går långt utöver vadomsorgen om återväxt och det framtida fisket medger. Koncentrationen avfiskeaktiviteter till området har givetvis haft sin grund i att det varit detenda större område i utanför nationella fiskezoner. Detta har variten viktig bidragandeorsak till parternas strävan att möjligt avveckla områ- 1988/89:JoU2 dets oreglerade status. framhöll i ett yttrande medanledning av regeringens proposition om och den västeuropeiskaintegrationen (prop. 1987/88:66): Utvecklingen har lett till att det svenska Östersjöfisketfått en proportionellt sett allt större betydelse. Denna utveckling förstärksytterligare av den träffade överenskommelsen mellan ochSovjetunionen om den s.k. vita zonen. Det är därför enligt utskottets meningviktigt att man från sida, i avbidan på en multilateral reglering avEFTA- och fiskeripolitik, iakttar återhållsamhet i bilateralaåtaganden när det gäller att bevilja fiskerättigheter i svenska fiskevatten (JoUl987/88:2y). och har anslutit sig till dettauttalande (UU 1987/88:24 och 33). De yrkanden som framställs om beståndsvård i motionernaJo4l4 yrkande 2, Jo284 yrkande 8 och Jo403 yrkande I bör ses i belysning bl.a.av den relaterade utvecklingen i . Som nämnts i det föregåendehar vid årets Warszawaförhandlingar träffats en överenskommelseom begränsning av torskfisket på så sätt att en gräns satts för det totalauttaget (TAC). Uppgörelsen om den tidigare "vita zonen" har medförtatt det alltför intensiva fisket i den delen av havet nu kanbegränsas. Uppgörelsen beräknas även komma att få betydelse för en regleringav laxfisket. Ännu har dock icke någon överenskommelse om TAC för lax kunnatträffas i . Utskottet delar den oro som uttalas i motionerna överbeståndssituationen för viktiga fiskslag i vattnen kring . Som framgårav den lämnade redogörelsen följer aktivt utvecklingen ochhar även föreslagit ändringar i fiskelagstiftningen. Internationellt har endelvis ny situation inträffat sedan vattnet i den tidigare vita zonen numeratillförts de svenska resp. sovjetiska fiskezonerna. Icke minst med hänsyn tillbeståndsvården finns det anledning för att åter understryka viktenav att man från sida, i väntan på en multilateral reglering av EFTA-och fiskeripolitik, iakttar återhållsamhet i bilaterala åtagandennär det gäller fiskerättigheter i svenska fiskevatten. Motionerna Jo403 yrkandeI och Jo415 yrkande 2 får enligt utskottets uppfattning anses besvarade medhänvisning till det anförda och bör således inte föranleda något särskiltuttalande från sida. lämnade utan åtgärd motionsförslagmotsvarande det som framförs i motion Jo284 yrkande 8. Utskottet instämde idet sammanhanget i motionärernas bedömning av värdet av fisk som livsmedel.Utskottet hade heller ingen invändning mot vad som anförts om fiskeripolitikensinriktning och framhöll att de förslag som framställts inte innebar någonstörre avvikelse frän vad som gäller (JoU 1987/ 88:4). Utskottethar samma bedömning. Något särskilt uttalande av riksdagenmed anledning av motionen i här berörd del påkallas således 1988/89:JoU2icke. har (senast JoU 1987/88:11) lämnat utan åtgärd yrkanden som rörförändring av grunda havsvikar, som är viktiga för fiskens reproduktion, ochsom motsvarar motion Jo415 yrkande 2. Utskottet har därvid instämt imotionärernas mening att det är angeläget att de ursprungliga värden somgrunda vikar har för fiskreproduktion och som fiskeplatser skyddas motexploatering. har utskottet konstaterat att exploateringsföretag somrör förändring av grunda vikar skall prövas av vattendomstol, ochfiskeristyrelsen skall då ges tillfälle att yttra sig. Dessutom harlänsstyrelsen möjlighet att tillämpa naturvårdslagen i dylika fall, vilketbl.a. Utskottet utgår från att vederbörande myndigheter idessa sammanhang beaktar den vikt som tillmäts värden av vattenmiljön.Något särskilt uttalande av ter sig enligt utskottets mening ickepåkallat. 1 motion Jo4l4 yrkande 3 yrkas på förbättrad fisketillsynöver havsfisket i svensk fiskezon.