bet · GC01SoU19 · 1988-12-31 00:00:00 — De avdessa ungdomar som vill studera vidare måste då garanteras den omvårdnad som ären förutsättning för att de skall kunna fullfölja sina studier. Deras möjligheterfår inte vara beroende av hemortskommun. Statens ansvar för dessa ungdomarsmöjligheter till gymnasiestudier bör slås fast. Enligt vad utskottet inhämtat pågår fortfarandeförhandlingar mellan statens förhandlingsnämnd och om hur jg kostnadenför elevernas omvårdnad skall fördelas. Utskottet vill understryka1988/89:SoU19 att förhandlingarna om kostnadsfördelningen därför bör bedrivasmed inriktning på att frågan måste bringas till en skyndsam lösning. I avvaktanhärpå har utskottet ingen erinran mot att berörda kommuner och landstingskommunerdebiteras en preliminär avgift i enlighet med vad som anförts ibudgetpropositionen. Vad utskottet uttalat om statens ansvar för dessaungdomars möjligheter till gymnasiestudier bör med anledning avmotion So231 (vpk) yrkande 1 och motion So252 (fp, c) som sin mening geregeringen till känna. Med anledning av ett liknande motionsyrkande (c) våren1988 framhöll utskottet (SoU 1987/88:20 s. 15). Utskottet, som noterar att förhandlingarna mellan statensförhandlingsnämnd och ännu inte har avslutats,vidhåller sitt ställningstagande att det principiella ekonomiska ansvaretåvilar vederbörande primär- och landstingskommuner. Utskottet har inhämtat att frågan om det ekonomiskaansvaret för omvårdnaden om de rörelsehindrade ungdomarna under deras gymnasieskolgångockså kommer att behandlas av den av regeringen tillsatta arbetsgruppen förberedning av vissa frågor om handikappade. Utskottet förutsätter att fråganbringas till en snar lösning. Utskottet fann mot bakgrund av det anförda inte skäl tillnågon åtgärd av och avstyrkte därför den då aktuella motionen. Den i betänkandet omnämnda arbetsgruppen överlämnade sinslutrapport fill regeringen utan några egna ställningstaganden. beslutade regeringen att en kommittéskulle tillkallas med uppgift att utreda vissa frågor om kommunernas ochlandstingens insatser för människor med omfattande funktionshinder (S 1988:03,dir. 1988:53, den s.k. handikapputredning). Regeringen beslutade att utvidgauppdraget till kommittén enligt följande. Kommittén bör göra en kartläggning och analys av svårtrörelsehindrade ungdomars möjligheter att genomgå gymnasiala studier. Kommitténbör bedöma hur stor andel av de svårt rörelsehindrade ungdomarna som genomgårutbildning på gymnasial nivå samt klarlägga vilka hinder som finns för attungdomarna i fråga skall kunna påbörja och tillgodogöra sig utbildningen.Kommittén bör vidare, med utgångspunkt i det kommunala ansvaret, pröva hurdessa hinder kan undanröjas och hur rörelsehindrade ungdomar därmed kantillförsäkras gymnasieutbildning på samma nivå som andra ungdomar. Härvid börsärskilt möjligheterna att inrätta speciellt anpassad gymnasieutbildning ikombination med sociala omvårdnadsinsatser och habilitering på fler platser ilandet prövas. Kommittén bör behandla dessa frågor med förtur. Utskottet konstaterar att frågan om ansvaret förgymnasieutbildningen för svårt rörelsehindrade ungdomar med förtur behandlas avkommittén om samhällets stöd till människor med funktionshinder. Utskottetanser att kommitténs arbete bör avvaktas innan överväger någotinitiativ i frågan. Motionerna So287 yrkande 1, So320, So323 och Ub267 avstyrksdärför. Medelsanvisningen 1988/89:SoU19 I motion So287 av m.fl. (vpk) hemställs attriksdagen med ändring i prop. 1988/89:100, bil. 7, , G 4,, anvisar ett i förhållande till regeringens förslagmed . förhöjt belopp fill . avseende vårdartjänst förgymnasieelever (yrkande 2). Utskottet har ovan avstyrkt motionsyrkandena om attutvidga vårdartjånsten fill att omfatta även gymnasiestuderande ungdomar medgrava rörelsehinder. Motion So287 (vpk) yrkande 2 avstyrks följaktligen. Utskottet har ingen erinran mot budgetpropositionensförslag till medelsanvisning under punkt G 4. Kostnader för viss verksamhet för handikappade I budgetpropositionen föreslås . underanslaget G 7. Kostnader för viss verksamhet för handikappade. Från anslaget får () bidragtill Aktiebolaget depåverksamhet, till verksamheten medledarhundar och till,viss övrig verksamhet. Föreningen bidrag för tidningsutgivning för dövblinda och för sin teckenspråksavdelning. Under anslaget utges vidare bidragtill rikstolk-tjänst, hörselteknisk forskning, handikappforskningen i ,palynolo-giska laboratoriet vid . De handikappadesriksförbunds och samt tillFöreningen . Till SRF-Produkters depåverksamhet beräknas nästa budgetår5 . För SRF:s verksamhet med ledarhundar föreslås 9 662 000 kr.Bidraget till rekreationsanläggningar beräknas till . Enligtföredraganden bör bidrag utgå till DHR avseende organisationensrekreationsanläggningar med . och bidrag till SRF avseende Almåsasemesterhem och kursgård med . I motion So224 av m.fl. (m) hemställs attriksdagen beslutar att under G 7 i bilaga 7 till budgetpropositionen. Kostnaderför viss verksamhet för handikappade, för /90 anslå 39 616 000kr., vilket innebär en höjning med . i syfte att förstärkaSynskadades depåverksamhet i enlighet med vad i motionen anförs(yrkande 1). I motion So299av () hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven översyn av avtalet mellan och staten med syftet atttrygga depåverksamheten och dess finansiering. I motion So322 av och (bådac) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om höjt anslag till depåverksamhet för synskadade hantverkare. Även enligt dessa mofionärer bör SRF för depåverksamheten få ett med 639 000 förhöjt anslag. Motionärerna framhåller att depåverksamheten har storbetydelse /89:SoU19 många synskadade och att kostnaderna för attdriva verksamheten ökat kraftigt . Staten har genom avtalet medSRF (tidigare ) åtagit sig att täcka kostnaderna förverksamheten. Utskottet delar motionärernas inställning att SRF:sdepåverksamhet har stor betydelse för många synskadade. Överenskommelsen mellanSRF och staten som ligger till grund för samarbetet tillkom , ochmycket tyder på att förutsättningarna ändrats sedan överenskommelsen tillkom.Diskussioner har också tagits upp mellan staten och SRF om depåverksamheten.Motion So299 (s) får genom det anförda anses tillgodosedd, varför den avstyrks.I avvaktan på resultatet av dessa diskussioner anser utskottet inte att någonhöjning av anslagsposten utöver den som följer av budgetpropositionen bör ske.Motionerna So224 (m) yrkande 1 och So322 (c) avstyrks följaktligen. I motion So263 av och (bådafp) hemställs att anslaget /90 fill SRF:s ledarhundsverksamhet höjs med1 . I motion So288 av m.fl. (vpk) hemställs attriksdagen med ändring i prop. 1988/89:100 bil. 7, , G 7,Kostnader för viss verksamhet för handikappade anvisar ett med 1 090 000 kr.förhöjt belopp till . avseende Synskadades Riksförbunds ledarhundsverksamhet. 1 motion So298 av och (bådac) hemställs att beslutar att höja det av regeringen föreslagnaanslaget till ledarhundsverksamhet med 1 090 OOO kr. till 10 752 000 kr.Motionärerna anför att anslaget bör ökas för att liksom medge inköpav 40 ledarhundar i stället för 35 som skulle bli följden av förslaget ibudgetpropositionen. Utskottet har när frågorna om ledarhundsverksamheten ochstatens hundskola tidigare behandlats framhållit att alla synskadade som såönskar bör kunna få del av den förmån det innebär att ha ledarhund och attSRF:s ekonomiska möjligheter att inköpa ledarhundar inte får försämras genomomorganisationen av hundskolan. Utskottet vidhåller denna principiella inställning.Problemet har emellertid varit svårigheterna att få fram tillräckligt många bra hundar. Statens hundskola levererar hundar med erkänt goda egenskaper. har emellertid de anslagna beloppen under denna anslagspost inte kunnat användas fullt ut på grund av bristen på ledarhundar. Förslaget i budgetpropositionen utgår från en oförändrad produktion. Att öka produk tionen av ledarhundar kan inte ske genast utan kommer att ta avsevärd tid och kräva långsiktiga insatser beträffande aveln m.m. Mot denna bakgrund kan utskottet inte tillstyrka någon höjning av denna anslagspunkt utöver den som följer av förslaget i budgetpropositionen. Motionerna So263 (fp), So288 (vpk) och So298 (c) avstyrks följaktligen. I motion SoSlOav () hemställs attriksdagen till Kostnader för viss verksamhet för handikappade för budgetåret1989/90 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit eller såledestillhopa . Motionären anför att börfå bidrag till driften av sin anläggning Granbacka i Höörs kommun avseendeanläggningens tillgänglighet och anpassning för hörselskadade, på samma sättsom och får för motsvarandeanläggningar. I budgetpropositionen 1985/86:100 bilaga 7 (s. 136)framhöll föredraganden följande om bidraget till rekreationsanläggningar. Jag är ense med DHR om betydelsen för rörelsehindrade avDHR:s anläggningar för rekreation och turism. I detta slags anläggningar, somär till för människor med omfattande funktionshinder, uppstår avsevärda extradriftkostnader för större utrymmen, högre tillgänglighet samt för utbyggd ochkvalificerad service under vistelsen. I avvaktan på att denna finansieringsfrågafår sin lösning, har staten tagit på sig ett ekonomiskt ansvar och under dettaanslag tillerkänt DHR medel för ändamålet. Jag har inhämtat, att DHR i sinaöverväganden i frågan bl.a. tagit upp diskussioner med landstingsvärlden. Tillsvidare bör enligt min mening staten subventionera DHR:s verksamhet. Jagförordar att medlen för ändamålet räknas upp fill begärda 1,5 milj.kr. Bidragetbör avse minskning av kapitalkostnaderna. har hemställt om finansiellt stödför Almåsa semesterhem och kursgård i utanför . Jag ärövertygad om Almåsas betydelse inte minst för äldre synskadade och försynskadade med även andra funktionshinder. Därför förordar jag, att SRF, avsamma skäl som DHR, fr.o.m. nästa budgetår erhåller medel för att minska sinakapitalkostnader. Jag beräknar medelsbehovet till 0,5 milj.kr. Ytterligare ettbelopp av 1 milj.kr. bör anvisas för ändamål under detta anslag. Jag förordar,att dessa medel under nästa budgetår tillerkänns SRF för erforderligupprustning av Almåsa. I handikapputredningens direktiv sägs bl.a. följande. En väsentlig fråga som bör behandlas av kommittén gällerfunktionshindra-des möjligheter till en god fritid och rekreation. Av studiersom gjorts har framgått att fritidssysselsättningen har storbetydelse för funktionshindrades livskvalitet. Samfidigt är det väl känt att isynnerhet svårt funktionshindrade är eftersatta inomfritidsområdet, främst beroende på den bristande tillgängligheten i olikaformer av verksamheter och avsaknaden av personlig assistans och andrastödinsatser kopplade till själva aktiviteterna. Det bör i sammanhanget noterasatt frågor om fritid och rekreation för funktionshindrade knappastalls blivit föremål för överväganden av statliga utredningar. Enligt den nya omsorgslagen har landstingskommunerna bl.a.till uppgift att verka för att fritids- och kulturutbudet blir fillgängligt för psykiskt utvecklingsstörda. Någon motsvarande bestämmelse som gäller andra grup per funktionshindrade finns inte. Kommittén bör göra en kartläggning och analys av funktionshindrades möjligheter att få del av utbudet inom fritids- och rekreationsområdet. Om man finner det motiverat, bör förslag redovisas som kan medverka till att funktionshindrade i högre grad än kan delta i verksamheter och aktiviteter inom 22 Utskottetanser att resultatet av handikapputredningens arbete bör avvaktas 1988/89:SoU 19 innanriksdagen överväger något initiativ i frågan. Motion So310 (c) avstyrks I motion So205 av och (båda s) hemställs att som sin mening ger regeringen fill känna vad imotionen anförts om att en särskild informationsteknologisk myndighet inrättasmed erforderliga befogenheter och med de i motionen angivna uppgifterna. Enligt motionärerna skall myndigheten ha det övergripandeansvaret för att informationsteknologin lätt kan göras användbar för personermed funktionsnedsättning. Myndigheten skall också ha erforderliga befogenheterför att kunna tillse att hänsyn till personer med funktionsnedsättningar tasvid framtagande av ny informationsteknologi eller att anpassning sker av redanbefintlig sådan. I motion So216 av och (bådas) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av att en särskild myndighet ges ansvar förinformationsteknologins anpassning till handikappade gruppers behov. På central nivå sysslar bl.a. med dessa frågor.Även Handikappinstitutet, vars verksamhet grundar sig på ett avtal mellanstaten och , ägnar stor uppmärksamhet bl.a. åt forsknings-och utvecklingsfrågor på detta område. beslutade regeringen att tillkalla en särskildutredningsman att kartlägga och analysera den nuvarande situationen påhjälpmedelsområdet och - om förändringar var motiverade - föreslå olikaåtgärder för att få till stånd en bättre fungerande och mer effektivhjälpmedelsverksamhet sett såväl ur den enskilde hjälpmedelsanvändarens som ursamhällets perspektiv. Utvecklingen inom avancerad teknik, framför alltdatatekniken, innebär att nya produkter kan bli aktuella som hjälpmedel förhandikappade personer. Utredningsmannen bör överväga vilka konsekvenser dennautveckling kan väntas få när det gäller kostnader, finansiering m.m. samtföreslå riktlinjer för hur den avancerade tekniken inom tillgängliga ekonomiskaramar skall kunna tas till vara inom hjälpmedelsverksamheten. Utredningen skall avsluta sitt arbete . Vidare bör nämnas att under år 1988erhållit 6 milj.kr. från allmänna arvsfonden för kompetensuppbyggnad och utvecklingsarbeteinom området datateknik och handikapp. Enligt utskottets mening är det angelägna frågor sommotionärerna tar upp. Frågorna har dock redan uppmärksammats av bl.a. och och övervägs även av hjälpmedelsutredningen. Utskot tet anser att resultatet av hjälpmedelsutredningens arbete bör avvaktas innan överväger något initiativ i frågan. Mofionerna So20S (s) och So216 23 (s)avstyrks följaktligen. I motionSo2l9 av m.fl. (s) hemställs att som 1988/89:SoU19sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avforsknings- och utvecklingsinsatser för hjälpmedel för små handikappgrupper.Enligt motionärerna är det angeläget att ge stöd till forsknings- ochutvecklingsarbete med inriktning på hjälpmedel för grupper, vars behov eljestinte kan tillgodoses. Den fråga som aktualiseras av motionärerna omfattas avhjälpmedelsutredningens direktiv. Frågan är också aktuell förHandikappinstitutet. Utskottet anser att även denna fråga är viktig. Resultatetav hjälpmedelsutredningens arbete bör dock avvaktas innan övervägernågot initiativ i frågan. Motion So219 (s) avstyrks därför. Träningscenter för barn med ovanliga handikapp I motion So255 av tn.fl. (fp) hemställsatt beslutar om inrättande av ett träningscenter för barn medovanliga handikapp (yrkande 2) samt att anslår 10 milj.kr. undersärskilt anslag för inrättandet av ett center för barn med ovanliga handikapp(yrkande 3). I direktiven för handikapputredningen sägs bl.a. Kommitténs huvuduppgift bör, mot bakgrund av vad jag nusagt, vara att kartlägga och analysera de insatser som görs för människor medfunktionshinder inom och habiliteringen och rehabiliteringen.Om kommittén finner att det föreligger brister i ochhabilitering-ens/rehabiliteringens insatser för dessa grupper, bör den lämnaförslag som leder till förbättringar inom områdena och som innebär attgrupperna bör kunna tillförsäkras ett väl fungerande stöd.Kommittén bör härvid belysa möjligheterna till ökad effektivitet, nytänkandeoch ett bättre resursutnyttjande när det gäller olika former av verksamheterinom områdena. Kommittén bör också pröva hur den enskilde funktionshindradesinflytande över utformningen av de olika insatser som han får kan utvecklas. Beträffande den landstingskommunala verksamheten bör enmotsvarande kartläggning och analys av habiliteringen och rehabiliteringengöras. Utskottet konstaterar att de frågor som aktualiseras avmotionärerna i motion So255 omfattas av handikapputredningens direktiv.Resultatet av utredningens arbete bör avvaktas innan överväger någotinitiativ i frågan. Motion So255 (fp) yrkandena 2 och 3 avstyrks därför. Utskottet har ovan avstyrkt bl.a. motionerna med yrkandenom ytterligare anslag till depåverksamheten. Utskottet finner budgetpropositionens förslag tillmedelsanvisning under G 7. Kostnader för viss verksamhet för handikappade välavvägt. Statenshundskola 1988/89:SoU19 godkände proposition 1987/88:126 ominriktningen av verksamheten vid statens hundskola (SoU 24, rskr. Statens hundskola är en renodlad uppdragsmyndighetmed uppgift att mot ersättning tillhandahålla polis- och ledarhundar.Kostnaderna för skolan skall täckas av intäkter från försäljningen av produkteroch tjänster. Hundskolans arbetsuppgifter och organisation framgår avförordningen (1988:654) med instrukfion för statens hundskola. I tnotion So329 av och (bådac) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samhällets behov av medel till statens hundskola för dessutbyggnad och utveckling. I motionen framhålls att det finns ett ökat krav påutbildade hundar. Förutom fler ledarhundar finns det behov av räddningshundar,minhundar, narkotikahundar, mögelhundar och polishundar. Statens hundskola harenligt mofionärerna inte tillräckligt med pengar för att bygga upp entillräckligt stor avelsverksamhet. I proposition 1987/88:126 om inriktningen av verksamhetenvid statens hundskola m.m. föreslogs att verksamheten vid hundskolan skalldrivas utan direkta bidrag över statsbudgeten. Hundskolan har inga egentliga myndighetsuppgifter bortsettfrån att den är uttagningsmyndighet för hundar till totalförsvaret.Överbefälhavaren har föreslagit regeringen att detta ansvar överförstill chefen för flygvapnet. Ett beslut i den frågan avses att fattas undervåren. Verksamheten i övrigt vid skolan är helt inriktad på produktion ochalltså av den karaktären att dess kostnader helt bör täckas av intäkterna frånvad som produceras i verksamheten. I fortsättningen bör därför inte utgå någradriftbidrag över statsbudgeten, utan verksamheten bör vara självbärande. Ivalet mellan de alternativa organisations- och driftsformer som kan gälla fören sådan affärsverksamhet har jag nu stannat för den modell som innebär atthundskolan blir en renodlad uppdragsmyndighet. I statsbudgeten /89kommer därför att till hundskolan tas upp ett 1 000-kronorsanslag. Detta får självfallet inte leda till alltför storaprishöjningar på tjånstehun-dar utan skolan måste i första hand möta den nyasituationen med kostnadsbesparingar. Genom att driftbidragen upphör kommerockså de verkliga kostnaderna för tjänstehundar att bli synliga på ett heltannat sätt än . Detta innebär att kunderna kan göra bättrebedömningar av dels om det går att få samma kvalitet till lägre pris hos andraproducenter, dels om en hund i relation till de alternativ som kan stå tillbuds är värd sitt pris. Med anledning av två mofioner (c och vpk) anfördesocialutskottet följande i betänkandet SoU 1987/88:24 (s. 6). Utskottet vill understryka att efterfrågan påkvalificerade tjänstehundar, som ledar- och polishundar, måste kunnatillgodoses. Det är också viktigt att avel. dressyr samt annan utbildning i frågaom dessa tjänstehundar hålls på en kvalitativt hög nivå. Statens hundskola har länge haft svårigheter att produceratillräckligt många hundar för att tillgodose de stora avnämarnas behov. också problem med obalansi sin ekonomi. Det är nödvändigt att råda bot på 1988/89:SoU19 Utskottetser därför positivt på en organisafionsförändring som syftar till atthundskolan särskilt inriktar sig på produktion av ledar- och Utskottet görbedömningen att förslaget att skolans verksamhet efter en övergångsfid med omställningsbidrag skall vara självbärande förbättrar möjligheternaatt uppnå en effektiv organisation som kan uppfylla avnämarnas behov.Utskottet har således ingen erinran mot de föreslagna riktlinjerna för skolansverksamhet såvitt nu är i fråga och avstyrker motion SoIO (vpk) yrkande 4. Utskottetvill emellertid betona att staten har ett ansvar för att det sker entillräcklig produktion av goda ledarhundar och för att de synskadade kan fåtillgång till dessa till en rimlig kostnad. anfört ansågs tillgodose syftet med den då aktuella motionen (c) somavstyrktes. Utskottet fillstyrkte i övrigt de föreslagna riktlinjerna förhundskolans verksamhet. Utskottetvidhåller sin tidigare inställning och avstyrker motion So329 (c). Utskottettillstyrker den i budgetpropositionen föreslagna medelsanvisningen. Frånanslaget Bidrag fill handikapporganisafioner erhållerhandikapporgani-safionerna bidrag fill sin verksamhet. Regeringen beslutar omfördelningen av anslagsbeloppet mellan organisationerna efter förslag avstatens handikappråd. 29 organisafioner har fått bidrag under innevarandebudgetår. Imotion So255 av m.fl. (fp) hemställs att beslutaratt till anslag G 10 Bidrag till handikapporganisafionerför /90 anvisa ytterligare 20 milj.kr., dvs. (yrkande 16). Motionärernaanser att de organisationer som får bidrag måste få störrehöjningar än som skulle bli följden enligt budgetpropositionens förslag föratt ges reella möjligheter att driva sin ovärderliga verksamhet och att ettantal nya handikapporganisationer också bör kunna få stöd. Imotion So291 av m.fl. (vpk) hemställs att med ändring iprop. 1988/89:100 Bil. 7 G 10 Bidrag tillhandikapporganisationer anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med10 . förhöjt belopp till . Motionärernaanser att det ställs allt större krav på organisafionerna när de skall påverkaoch bevaka sina medlemmars intressen. Staten bör med generösa statsbidraggarantera en väl fungerande handikapprörelse. Utskottetkonstaterar att detta anslag höjts kraftigt , enligtbudgetpropositionen skulle anslaget öka med ytterligare . Utskottetanser sig inte kunna ställa sig bakom någon höjning utöver den som föreslåsi budgetpropositionen. Utskottettillstyrker medelsanvisningen i budgetpropositionen till Bidrag till handikapporganisationer och avstyrker motionerna So255 (fp) yrkande 16 och So291 (vpk). I motionSo476 av m.fl. (m,fp, c) hemställs att 1988/89:SoU19 anvisar medel för grundläggande organisationsarbete för de två avstatens handikappråd speciellt nämnda Stroke och RFB med . varderaför /90, att administreras genom i tilläggtill dess tidigare verksamhet. Utskottet framhöll när detta anslagbehandlades följande med anledning av en motion (SoU 1987/88:20 s. 13). Utskottet har fidigare (SoU 1980/81:17 s. 7) uttalat attriksdagen inte bör göra någon detaljprövning av vilka villkor som bör varauppfyllda för att en handikapporganisation skall kunna få bidrag från anslaget.En sådan prövning bör ankomma på i första hand . Utskottetvidhåller detta ställningstagande. Utskottet vill dock understryka att bidragtill nya och mindre organisafioner seriöst måste prövas av . Den då aktuella motionen (m, fp, c) avstyrktes alltså. Den föreslagna höjningen av anslaget bör enligt utskottetsmening ge utrymme för att generöst pröva ansökningar ombidrag från organisationer som inte tidigare kunnat få bidrag. Utskottetvidhåller dock sin fidigare inställning att inte pröva vilken eller vilkaorganisationer som bör ges bidrag från detta anslag. Mofion So476 (m, fp, c)avstyrks därför. Från anslaget Bilstöd till handikappade betalas bilstödtill handikappade och föräldrar med handikappade barn till anskaffning ochanpassning av motorfordon m.m. Bilstödet kan lämnas till fem olika grupper ochomfattar grundbidrag, anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Stödetadministreras av och de allmänna försäkringskassorna.Bestämmelser om bilstödet finns i lagen (1988:360) om handläggningen avärenden om bilstöd till handikappade och i förordningen (1988:890), om bilstödtill handikappade. De fem grupperna av förflyttningshandikappade är Handikappade under som är beroende av bil för attförvärvsarbeta eller genomgå yrkesinriktad utbildning eller yrkesinriktad rehabilitering.