bet · GC01JoU14 · 1988-12-31 00:00:00 — 393) inne bar att livsmedlen på ett annat sätt än tidigare sattes i centmm för jord- bmkspolitiken och att åtgärder soih berör livsmedlen samordnades i en gemensam politik. Varje del av livsmedelskedjan måste numera ta sitt ansvar för att konsumentemas berättigade krav på livsmedlen skall bli 11 Samhälletkan här bidra dels genom att ekonomiskt och 1988/89: JoU14 organisatorisktmedverka i inhämtande och förmedling av kunskaper, dels genom att ta sittnaturliga ansvar för kontrollen av livsmedlen. Denna kontroll bör inbegripasåväl det enskilda livsmedlets tillstånd som beredning, hantering,vaminformation m.m. års omfattande utredningsarbete har visat påbehovet av en reformering av den offentliga livsmedelskontrollen. Stmkturomvandlingeninom livsmedelsindustrin kännetecknas av en utveckling mot färre och störreenheter och en ökad geografisk koncentration. Inom vissa branscher kanemellertid en motsatt utveckling skönjas. har i vissutsträckning etablerats exempelvis småbagerier, köttbodar och i begränsadomfattning gårdsslakterier. Användningenav en alltmer avancerad teknik med i många fall kontinuerlig tillverkning inomslutna beredningssystem är en annan förändring-som är särskilt tydlig vid destora livsmedelsanläggningama. Nya råvaror, nya metoder som förlängerlivsmedlens hållbarhet samt nya konserverings- och förpackningsmetoder ärytterligare exempel på effektema av en förändrad livsmedelsindustri. Distributionenav livsmedel kännetecknas av koncentration till tre block - ICA, KF ochDagab. Denkampanj verksam het främst priskampanjer som i väsentlig mån utmärkerlivsmedelsbranschens marknadsföring och som sker i samverkan mellan industri,grossister och butikskedjor har i många fall gått ut över kvaliteten pålivsmedlen. har konsumenternas krav på kvalitet ökat. Ansvaretför att de kvalitetskrav som konsumenter och lagstiftning ställer på livsmedlenblir uppfyllda vilar självfallet i första hand på alla som är verksamma ilivsmedelskedjan, dvs. odlare, uppfödare, tillverkare, importörer, grossisteroch detaljister. Det är enligt propositionen varken önskvärt eller möjligt församhället att bygga upp en heltäckande kontrollapparat. Den offentligalivsmedelskontrollen kommer därför alltid med undantag för köttbesiktning ochviss annan kontroll - att vara av stickprovskaraktär. Vissahändelser har visat att det finns skäl för mångaföretag inom livsmedelsbranschen att kritiskt rannsaka sin verksamhet och höjasin ambitionsnivå i fråga om kvaliteten på livsmedlen om konsumentemasförtroende skall kunna bibehållas. Erfarenhetenvisar också att det finns anledning att ifrågasätta ändamålsenligheten iorganisationen av den offentliga livsmedelskontrollen. Det är sannolikt intemöjligt att med ett utpräglat decentraliserat kontrollsystem effektivtövervaka ett centraliserat hanteringssystem av det slag som byggts upp undersenare år. Flertalet miljö- och hälsoskyddsnämnder, som har ansvaret för dennärmare kontrollen, saknar fömtsättningar för att genomföra en tillräckligkontroll av de storskaliga tillverkningsanläggningarna och av vamflödet isenare led. Avsiktenmed den offentliga livsmedelskontrollen är att se till att livs medelslagstiftningens bestämmelser för hanteringen av livsmedel följs, så att konsumenterna skyddas mot hälsorisker och oredliga förfaranden. Detta mål tillvaratar välkonsumenternas intressen och bör enligt proposi- 1988/89: JoU 14 tionen gällaäven i fortsättningen. Livsmedelskontrollen bör vara likartad och neutral iförhållande till livsmedlens urspmng och till den marknad de är avsedda för.Kontrollen bör också vara densamma oberoende av vilken produktionsmetod som haranvänts. Följaktligen bör samhällets tillsyn också vara densamma oberoende avhur och var i landet livsmedlen produceras och oberoende av om de ärimporterade eller inhemska. All livsmedelshantering i landet bör således bliföremål för en likartad offentlig tillsyn. Tillsynen bör ha en sådanomfattning och inriktning att konsumenterna kan känna trygghet i sitt val avfullgoda livsmedel för en näringsriktig och prisvärd kost. Dagenslivsmedelskontroll har visat sin största svaghet när det gäller att skyddakonsumenterna mot oredliga förfaranden. Miljö- och hälsoskyddsnämnderna, somhar ansvaret för den löpande tillsynen, är dåligt mstade för denna uppgift.Bristema är särskilt märkbara när det gäller den storskaligalivsmedelshanteringen. Organisationenoch resurserna för offentlig livsmedelskontroll bör anpassas så att de medgeren effektiv kontroll av den storskaliga livsmedelshanteringen. ärdet av stor betydelse att det finns en ändamålsenlig organisation ochtillräckliga resurser också för livsmedelskontrollen i övrigt. Detta gällerinte minst kontrollen av restauranger och andra storkök. Kontrollenbör i ökad utsträckning inriktas mot livsmedlens sammansättning ochvederhäftiga innehållsdeklarationer. Av effektivitetsskäl bör en sådan kontrollfrämst utföras vid produktionsanläggningarna; Även kontrollen av märkningen iövrigt liksom av hygienen måste förbättras. Propositionensförslag är inte av den karaktären att de står i motsats till motsvarandereglering i andra länder. Den föreslagna skärpningen av livsmedelskontrollenavses komma till uttryck i föreskrifter som regeringen och framför alltlivsmedelsverket skall meddela. Givetvis måste dessa föreskrifter beakta vårainternationella åtaganden och stå i samklang med gällande bestämmelser i deandra nordiska länderna och även i övrigt intemationellt. En målsättning skallsåledes vara att söka överensstämihel-se med bl. a. de regler man strävar motinom EG. Ennordisk utgångspunkt vid de pågående GATT-förhandlingarna är att även andra änrent hälsomässiga skäl i vissa fall bör kunna accepteras i regelsystem. Det kan gälla t.ex. förbud mot att använda köttmjöl från sjuka djur, utnyttja djur producerademed hjälp av genteknik eller användande av hormoner i tillväxtbefrämjandesyfte. Idetta avsnitt behandlas motioner som främst tar upp de allmänna utgångspunkternaför livsmedelskontrollen m. m. Itre motioner från framförs synpunkter på den förda livsmedelspolitiken. Propositionen behandlar enligt motionärerna endast en smal sektor av livsmedelshanteringen. Frågan om livsmedlens kvalitet och kontrollen av livsmedel borde vara en fråga för livsmedelskedjan i sin 13 Kostvanomasbetydelse för folkhälsan måste uppmärksammas och 1988/89: JoU 14livsmedelskontrollen utvidgas till att omfatta även sådana hälsorisker somhjärt- och kärlsjukdomar och cancer (1987/88:JolO yrkande 10, 1987/88:Jo528yrkande 12 och Jo25 yrkande 1). En lokal livsmedelsproduktion har fördelar bl.a. ur kvalitetssynpunkt och stärker konsumentinflytandet. En översyn bördärför göras av regleringen av livsmedelshanteringen m.m. i syfte attunderlätta en sådan produktion (1987/88:Jo528 yrkande 1). Imotion Jo257 (m) yrkande 7 framhålls att rätt använda är handelsgödsel,växtskyddsmedel och tillsatser inte negativa för livsmedlens kvalitet men ennödvändig del i en biologiskt balanserad produktion. Meden väl fungerande lagstiftning och en effektiv kontroll av bl.a. redlighetenbör - enligt motion 1987/88:Jo518 (fp) - konsumentemas förtroende för livsmedlenskvalitet kunna åtempprättas. Somsärskilt viktigt i den lokala kontrollen framhåller vpk i sin partimotion Jo24att storköken uppmärksammas (yrkande 7). Vid offentlig upphandling avlivsmedel bör konsumenternas behov av giftfria och högkvalitativa livsmedeltillgodoses (Jo267 yrkande 16). Ilivsmedelslagens tillämpningsområde bör enligt motion Jo27 yrkande 3 (mp)införas ett vidgat kvalitetsbegrepp omfattande hela odlingssystemets inverkanpå miljön. Utskottetinstämmer i vad jordbmksministem anfört om de allmänna utgångspunktema förlivsmedelskontrollen och kan inledningsvis konstatera att det framlagdaförslaget generellt sett innebär en i positiv bemärkelse betydande skärpning iförhållande till vad som föreslogs i livsmedelskontrollutredningens betänkande(SOU 1986:25). Medförbättrad materiell standard och ökade kunskaper om bl. a. produktionsmetoderoch kostens betydelse för hälsan har vår syn på födans roll och därmed vårakrav på livsmedlen förändrats. Fömtom att tjäna som föda i snäv bemärkelseomfattar begreppet livsmedel faktorer som smak, farskhet ochnäringsriktighet. Även etiska aspekter har i vissa avseenden kommit att präglavår syn på livsmedlen. Felaktigakostvanor är nutidens kanske största folkhälsoproblem. En förbättrad folkhälsagmndad på hög kunskapsnivå och sunda kostvanor bör vara en central målsättningför livsmedelskontrollen och övriga samhällsinsatser inom ramen för en samladlivsmedelspolitik. Ävenom det väsentliga för konsumenten måste vara att den färdiga produktenuppfyller de berättigade kvalitetskraven vill utskottet - i likhet medjordbmksministem betona det självklara i att ansvaret för att dessa kravuppfylls i första hand åvilar samtliga led i livsmedelskedjan, från denenskilde odlaren till detaljisten. Konsumentenmåste emellertid garanteras skydd inte bara mot direkta hälsorisker utan även mot oredligt förfarande i livsmedelshanteringen i stort. Utskottet vill redan i detta sammanhang välkomna de förslag om åtgärder på området som läggs fram i propositionen. Avdet nu anförda framgår att utskottet i allt väsentligt delar centerparti-1988/89: JoU 14 ets uppfattning att livsmedlens kvalitet och kontrollen avlivsmedlen är en fråga för livsmedelskedjan i sin helhet liksom att sambandetmellan kostvanor och folkhälsa måste uppmärksammas. Denna uppfattning uttrycktesredan i 1985 års livsmedelspolitiska beslut och betonas ytterligare i den nuaktuella propositionen. Meddet ovan anförda anser utskottet även syftet med motionerna l987/88:Jol0yrkande 10, 1987/88:Jo528 yrkande 12 och Jo25 yrkande I i allt väsentligttillgodosett. Samtliga motioner bör kunna lämnas utan någon ytterligare åtgärdfrån sida. Påsamma gmnd föreslår utskottet att motion 1987/88:Jo518 lämnas utan vidareåtgärd. Utskottethar i andra sammanhang uttalat sin uppfattning om värdet av en lokallivsmedelsproduktion. Liksom jordbruksministern anser utskottet dessutom attvärnandet om en ökad lokal vidareförädling av bygdens råvaror utgör en viktigdel i en aktiv glesbygdspolitik. För att underlätta verksamheten för de allraminsta slakterierna, -gårdsslakterierna och renslakterierna föreslås ipropositionen ändrade bestämmelser för köttbesiktningen. Även förslaget omutformandet av ett märkningssystem som skulle göra det möjligt att vidslakterierna förse den slutliga produkten med uppgift om t. ex. gårdsnamn ochuppfödningssätt är enligt utskottets mening ägnat att i viss mån tillgodosesyftet med motion 1987/88:Jo528 yrkande 1. Utskottetdelar synpunkterna i motion Jo257 på användningen av handelsgödsel,växtskyddsmedel och tillsatser så till vida att en balanserad användning avvissa insatsmedel förfarande utgör en nödvändig del i produktionen. Både inomforskning och praktisk tillämpning föreligger stor enighet om att så är fallet.Samtidigt är det givetvis angeläget att strävandena att ytterligare minskaanvändningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel fullföljs och intensifieras.Motion Jo257 yrkande 7 påkallar således inget initiativ från sida.Utskottet hänvisar i detta sammanhang även till vad som anförs i det följandeunder avsnittet om dricksvattnet. Somframhålls i propositionen bör organisationen och resurserna för den offentligalivsmedelskontrollen anpassas så att en i och för sig önskvärd och effektivkontroll av den storskaliga livsmedelshanteringen inte kommer att ske påbekostnad av livsmedelskontrollen i övrigt. Detta gäller inte minst kontrollenav restauranger och andra storkök där allt större befolkningsgmpper intarminst ett dagligt mål mat. Utskottet fömtsätter att storköken även framdeleskommer att vara föremål för tillsynsmyndigheternas uppmärksamhet och vill isammanhanget erinra om de skärpta regler för företagens egenkontroll somföreslås i propositionen och som behandlas senare i detta betänkande. Med detanförda får syftet med motion Jo24 yrkande 7 anses tillgodosett. Medriksdagens beslut om livsmedelspolitiken sattes på ett annat sätt än tidigare livsmedlen i centmm för jordbmkspolitiken och markerades tillkomsten av ett miljömål. Detta mål innebär att jordbmket och livsmedelsproduktionen liksom all annan verksamhet måste ta hän- 15 syn till kravet på en godmiljö och till behovet av en långsiktig och 1988/89: JoU 14 planerad hushållning medvåra naturresurser. vid flera tillfallen ochsenast med eftertryck betonat detta miljömål (prop. 1987/88:85, JoU23,'rskr. 373 och prop. 1987/88:128, JoU24, rskr. Syftetmed motion Jo27 yrkande 3 får härmed anses Utskottethar betonat värdet av att alternativt odladeprodukter i ökad utsträckning kommit att utgöra en del av det varierade utbudsom eftersträvas på livsmedelsområdet. Denna uppfattning gäller givetvis ävenhögkvalitativa livsmedel i övrigt. Genom miljöförbättrande åtgärder inomjordbmket och stöd till såväl ahernativ odling som till forskning ochrådgivning på området liksom förbättrad livsmedelskontroll och andra i den nuaktuella propositionen föreslagna åtgärder kan samhället på ett övergipandesätt medverka till en höjning av livsmedelskvaliteten. Offentlig upphandlingav livsmedel hör emellertid till det område dar i första hand vederbörandehuvudmän kommuner och landsting bör ta ansvaret för ekonomiska och andrakonsekvenser. Motion Jo267 yrkande 16 avstyrks i den mån den inte kan ansestillgodosedd med vad utskottet anfört. Ipropositionen (s. 36-37) betonas särskilt vikten av att samma krav ställs påimporterade produkter som på inhemskt producerade. Kraven ställs för att skyddade svenska konsumenterna mot hälsorisker. Eftersom konsumenterna måste kunnalita på importerade lika väl som på svenska produkter är kravet detsammaoavsett ursprung och produktionsförhållanden i ursprungslandet. Produktionsmetoderoch produktionsförhållanden skiljer sig väsentligt mellan olika länder. I mångafall är t. ex. klimatförhållandena så olika att skillnader i produktionsmetoderär ofrånkomliga. Så länge de svenska kraven på slutprodukterna är uppfylldafinns varken anledning eller möjlighet att från svensk sida motsätta sigimport av produkterna. Naturligtvis kan produktionsmetoden påverka produkten påett sådant sätt att den inte kan godtas i , varvid import givetvis inteskall tillåtas. Mångaav de krav vi ställer på den inhemska produktionen är emellertid motiverade avhelt andra skäl än konsumentintresset, t.ex. arbetsförhållanden ochmiljöhänsyn. Sådana krav har vi självfallet rätt att införa oavsett omvärldensinställning, på samma sätt som andra länder fritt beslutar om sina krav. Dettahindrar givetvis inte att internationellt skall verka för exempelvisen miljövänlig produktion. Jordbruksministernkonstaterar slutligen att enbart det förhållandet att exportlandets produktionsmetoder skiljer sig från de svenska inte utgör gmnd för importförbud. Avgörande är i stället om produkten uppfyller sven ska krav. Importrestriktioner utgår från konsumentaspekter på själva pro- 16 Enligt GATTgäller detta livsmedel såväl som andra varor, t.ex. 1988/89: JoU14 industriprodukter. Somtidigare anförts kommer frågor av etisk innebörd att tas upp i samband medGATT:s pågående handelsförhandling, den s. k. Umguay-rundan. En nordiskambition är att även andra än rent hälsomässiga skäl i vissa fall bör kunnaaccepteras i regelsystem. Det kan vara fråga om t. ex. förbud attsaluhålla valkött, användningen av köttmjöl från sjuka djur eller utnyttjandetav djur producerade med hjälp av genteknik liksom att veterinärmedicinskapreparat används i tillväxtbefrämjande syfte. Genomde förslag till märkning med ursprungsland som framförs i propositionen fårkonsumenterna upplysningar som gör det möjligt att väga in andra aspekter än derent hälsomässiga i valet av livsmedel. Avsåväl hälso- som konkurrensskäl m. m. framförs i ett flertal motioner yrkandenom samma kvalitetskrav för importerade och inhemskt producerade livsmedel -l987/88:Jo2l3(m) yrkande 2, 1987/88:Jo243 (m) yrkande 8, l987/88:Jo250 (c)yrkande 3, 1987/88:Jo507 (c) yrkande 1, 1987/88:Jo508 (c), 1987/88:Jo52l (m),1987/88:Jo532 (c), Jo25 (c) yrkande 4, Jo524 (m) och Jo535 (m). Enligtmotionerna Jo204 (c) yrkande 2 och Jo267 (vpk) yrkande 6 bör dessa krav gällaäven för fmkt. Avdelvis samma skäl efterlyses i motionerna 1987/88:Jo248 (c) yrkande 5, 1987/88:Jo504(c), 1987/88:Jo528 (c) yrkande 3 och Jo24 yrkande 11 importförbud för livsmedelframställda med metoder som inte är tillåtna i . I motionerna Jo27yrkande I och Jo534 yrkande 1 (båda mp) framförs samma krav, dessutom medhänvisning till det felaktiga i att genom att acceptera sådan importskulle exportera miljöproblem till andra länder. Centerpartietanser i motion 1987/88:Jo528 att livsmedelskontrollen skall utvidgas till attomfatta dels importen av sådana produkter som avses att användas som livsmedel,t. ex. spannmål, dels alla de bekämpningsmedel och fodertillsatser som användsoch kan tänkas ha använts i importerade livsmedel (yrkandena 4 och 5).Kontrollen måste också bli mer effektiv, bl.a. genom ökade möjligheter attkvarhålla importpartier till dess analysresultaten är kända (yrkande 6). Somen allmän synpunkt beträffande de motioner som syftar till en ökad kontroll av inte bara produktens beskaffenhet utan också av exportlandets produktionsmetoder kan framhållas att man med detta synsätt inför ett delvis nytt moment i livsmedelskontrollen. Den nuvarande livsmedels lagen är till stor del inriktad på att kontrollera och motverka hälsorisker m. m. för konsumenterna. Genom den av regeringen föreslagna ändringen av 11 § livsmedelslagen öppnas en möjlighet att vidta åtgärder som, utöver hälso- och näringsskäl, föranleds av konsumentintresset. Av propositionen framgår att denna ändring görs i syfte att möjliggöra kontroll av hantering 17 2 1988/89. eller införsel avbestrålade livsmedel. Utskottet vill understryka att de 1988/89: JoU 14motioner som förordar ett generellt importförbud för produkter som framställtsmed i otillåtna metoder inte i alla delar företräder ett renodlatkonsumentintresse utan snarare syftar till att väma om den inhemskaproduktionens konkurrensmöjligheter m.m. I samband med utskottets offentligautfrågning framgick det klart att de länder som uppställer tekniskahandelshinder alltid riskerar att mötas av motåtgärder på det handelspolitiskaplanet. Oavsett vilken betydelse detta spörsmål har vill utskottet för sin delframhålla att kraven på likartade produktionsmetoder i många fall är alltförvittsyftande för att kunna rymmas inom begreppet konsumentintresse enligt densvenska livsmedelslagstiftningen. Vidare bör framhållas att beslut omytterligare importrestriktioner eller andra handelshinder kan komma i konfliktmed den ingångna GATT-överenskommelsen, som redovisas i utskottetskommande betänkande om jordbmksprisregleringen (1988/89:JoU21). Detanförda innebär att utskottet ansluter sig till regeringens överväganden ominriktningen av importkontrollen, vilka närmare redovisats i det föregående.Motionerna 1987/88:Jo213 yrkande 2, 1987/88:Jo243 yrkande 8, 1987/88:Jo250yrkande 3, 1987/88:Jo507 yrkande I, 1987/88:Jo52l, 1987/88:Jo528 yrkande 3,l987/88:Jo532, Jo24 yrkande II,Jo25 yrkande 4, Jo27 yrkande I, Jo204yrkande 2, Jo267 yrkande 6 och Jo524 avstyrks. Närdet gäller motionskraven på importerade produkters beskaffenhet får utskottetanföra följande. Detär enligt utskottets mening ett från folkhälsosynpunkt självklart ochoeftergivligt konsumentkrav att den svenska importkontrollen präglas avgmndsynen att samma anspråk ställs på importerade och inhemskt produceradelivsmedel. Kontrollen kan utövas på två sätt genom kontroll vid gränsen av deimporterade produkterna och genom kontroll av produktionsförhållandena iexportlandet. Kontrollenvid införselorterna sker stickprovsvis, och det är till gängliga analysmetoder som avgör vilka medel som kan analyseras. För import av kött fordras särskilt införseltillstånd utfärdat av livsmedelsver ket, och vaije parti undersöks. Av det särskilda intyg som har utfärdats i urspmngslandet och som skall åtfölja partiet framgår från vilken exportan läggning köttet kommer. Anläggningen skall vara godkänd av livsmedels verket, som gmndar sitt godkännande på överenskommelser med motsva rande myndighet i exportlandet efter kontroll av landets hygieniska krav och standard eller för EG-området av EG accepterade anläggning ar. Överensstämmer inte uppgifterna i intyget med livsmedelsverkets för teckning över godkända anläggningar stoppas partiet vid gränsen. Enligt vad utskottet erfarit har livsmedelsverket beslutat att utöka kon trollen av bl. a. bekämpningsmedelsrester. Verket planerar även att skärpa importkontrollen genom att dels föreskriva fler villkor i införseltillstån den, dels utvidga den till att gälla också spannmål. Tillkomsten av ytterli gare ett laboratorium, vilket planeras tas i bmk före detta års utgång, och ökad snabbhet i databearbetningen bör innebära icke oväsentliga närman den till målsättningen att provtagna partier hålls kvar till dess analysresul taten är tillgängliga. Enligt vad utskottet erfarit räknar livsmedelsverket 18 med att tiden mellanprovtagning och analys bör kunna minska från 1988/89: JoU 14 5-6dagar . I likhet med jordbmksministemanser utskottet det väsentligt att stickprovstagningen kan styras mot särskildaproduktgmpper och leveranser från vissa exportländer. Denovan beskrivna kontrollen måste emellertid kompletteras med andrakontrollmetoder. Utökad kontroll av produktionsförhållandena i exportländernaoch förbättrad information till dessa länder om de svenska bestämmelsema börmedföra bättre garantier för att importerade produkter uppfyller de svenskakvalitetskraven. Även de skärpta kraven på importöremas egenkontroll ochkontroll av sina leverantörer bör kunna bidra till en önskvärd förbättring påområdet. Isammanhanget vill utskottet framhålla betydelsen av det intemationellasamarbete som pågår på området. Som jordbmksministem anför är det givetvisviktigt att deltar i detta samarbete bl.a. när det gällerinformationsutbyte, kartläggning och riktade insatser. Ett fortsatt aktivtdeltagande från livsmedelsverkets sida i uppbyggnaden av ett sådant samarbetetorde leda till en effektivare kontroll och bör därför uppmuntras. Propositionensförslag om märkning av förpackade livsmedel med urspmngsland tillsammans meden utökad information om bl.a. andra länders produktionsmetoder bör enligtutskottets mening bidra till att underlätta konsumenternas ställningstagandenäven till produktionsmeto-dema i deras val av livsmedel. Meddet anförda anser utskottet syftet med motionerna 1987/88:Jo248 yrkande 5,1987/88:Jo504, 1987/88:Jo508, 1987/88:Jo528 yrkande 6, Jo534 yrkande 1 ochJo535 i allt väsentligt tillgodosett. Medvad utskottet anfört om en utvidgning av importkontrollen till att omfattaspannmål får syftet även med motion Jo528 yrkande 4 anses tillgodosett.Motionen påkallar ingen vidare åtgärd från sida. Med det anförda avstyrkerutskottet även motion Jo528 yrkande 5. Dricksvattenkvalitetenbehandlas i ett flertal motioner. I partimotionen Jo796 (m) framhålls det angelägna i att klariägga läckaget av växtskydds medel och att därefter vidta åtgärder för att eliminera problemet (yrkande 12). I partimotion Jo799 yrkande 14 efteriyses en kartläggning av och plan för dricksvattensituationen. framför i motion Jo25 yrkande 7 krav på en offentlig utredning om dricksvattenfrågorna. bör enligt vpk utarbeta ett åtgärdsprogram för att värna dricksvattnet (Jo24 yrkande 19), och partiet kräver i motion Jo52l en aktionsplan för höjd dricksvattenkvalitet (yrkande 3). I två s-motioner framhålls behovet av åtgärder för en bättre dricksvattenkvalitet (Jo504) och av samordning och ett långsiktigt åtgärdsprogram för dricksvattnet (Jo525). En gmndlig genomgång av tätortemas vattenproblem jämte en 19 plan för åtgärder ärenligt motionären i motion Jo224 (mp) nödvändiga, 1988/89: JoU 14 och regeringen skallfortlöpande underrätta om arbetet med att rädda dricksvattnet frånjordbmksgifter och från försurning (yrkandena 7 och 8).