bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — kansammanfattningsvis sägas, att det bekräftar den kurs som tidigare valts. Ärendet föredrogsvid beredningen inför utrikeshandelsministern den 28 ./B oktober, jfr bilaga 8. Mötesanteckningarna från blandkommissionsmötet på ./9 denna punkt återfinns i bilaga 9. I den föregående redovisningen av bakgrunden till samtalen iapril har några av de kriterier nämnts, vilka skall vara uppfyllda för att skall kunna åberopas som underlag för eventuella begränsningsåtgärder. Detkonstateras sålunda ovan, att kriterierna skadaeller hot om skada ej påvisats, varför några krav på importbegränsningarmed sådan bakgrund ej framförts. Ej heller har någon överenskommelse om begränsningar ingåtts. Någon fråga om brott mot och Punta del Este-överenskommelsen eller liknande förpliktelser uppkommer således överhuvud taget icke i detta sammanhang. För den händelse utvecklingen skulle ge grund för införande av någonform av restriktioner torde åtgärder inom ramen förGATT:s artiklar XIX eller XXIII kunna bli aktuella. 1988/89:KU30 Bilaga A 20 Lagstiftning och handelspolitiska riktlinjer har en folkrättsligförpliktelse att fullgöra de åtagandensom internationella överenskommelser, exempelvis ,innebär. Detta innebär bl a att såsom avtalspart är skyldigt dels att tillse att uppföljning sker i svensk lagstiftning, dels att avstå frånregleringar som strider mot sådanainternationella åtaganden. Det nationella regelverk som regeringen förfogar övernär det gäller föreskrifterom in- eller utförsel av varor är främst lagen(1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifterom in- eller utförsel av varor. Då några sådana föreskrifterej utfärdats i det ärende som underställts KU, blir frågan om hur denna lag tillämpats ej aktuell. I handläggningen avfrågor som rör t ex handelspolitiken ingår i stor utsträckningkontakter med företrädare för andra länder. Överläggningar om handeln sker bl a i de blandade kommittéerna. Enligt 10 kapitlet 6 §regeringsformen gäller att regeringen fortlöpande skall hållautrikesnämnden underrättad om de utrikespolitiska förhållanden, somkan fä betydelse för riket och överlägga med nämndenom dessa så ofta det erfordras. I alla utrikesärenden av störrevikt skall regeringen före avgörandet överlägga med nämnden,om det kan ske. Härmed avses ej endastutrikespolitiken i snäv mening utan även de utrikespolitiska sidorna av försvars- och handelspolitiken. 1988/89:KU30 Bilaga A 20 I det föreliggandefallet har företrädare för uttryckt oro över ökad exportav personbilar från till följd av importrestriktioner på andra håll.Importökningen har i sammanhanget ej bedömts vara säomfattande att skulle kunna utgöra underlag för en begäran om restriktioner, och någon överenskommelseom sädana har ej heller träffats. Ärendethar ej bedömts vara av den dignitet att en anmälan till utrikesnämndenvarit påkallad. ,1988/89KU30 Bilaga A 20 Samtalsanteckningarfrän överläggningar med Deputy Foreign Minister i den PM fränstatssekreterare samtal med , , den 8mars 1988 PM från möte med ABVolvo och PM från överläggningarmed den 14 - PM frän samtalmed japanska ambassaden Kommerskollegiets utredning, översänd den 20oktober 1988 jämte komplettering PM angåendesamtal om bilar under blandkommissionsmötet den 10 - 1988/89:KU30 Bilaga A 21 den 9-5 "- Dnr 3 3Sy£9 Svar i anledning av anmälan till angående , KU:s dnr B 19/89 Som svar i rubricerade ärendeöverlämnas bifogade promemoria som upprättatsinom industridepartementet. Departementets kontaktman är departementsrådetPer . INDUSTRIDEPARTEMENTET 1988/89:KU30 PH aed anledning av gcanikningsanaSlan till KO av Bo HaMar anqAende (7V-Shlpping AB bildades i saaband aed Uddevallavarvetsnedläggning ht 1964. a. de fartyg som varvetlevererat, aen soa varvet återtagit d& redarna inte kundefullgöra sina förpliktelser. Vid bildandet hade företaget 26 s. k. engageaang antingen i form av helSgdafartyg eller fordringar på redare soa intefullföljde sina betalningar. För flertalet fartyg hade ISanats statligakreditgarantier. Är1985 överfördes bolaget från dåvarande till det av staten helKgda . och dHraed dotterbolaget hade -baserat på ett beslut i (prop.1982/83:147, NU SS, rskr. 383) - i uppdrag att avveckla fartygsengageaanget så snart marknadsförhållandena såmedgav. beviljades &r 1985 ett riktat ackord avriksgäldskontoret på . Ackordet innebar att beloppetsuccessivt skulle utbetalas i takt med att fartygen såldes och föratt då täcka den förlust som uppstod om marknadsvärdet understeg belåningsvärdet för ett fartyg. 433 28 1988189. såldes tolv fartyg, varvid det1988/89:KU30 riktade ackordet utnyttjades till drygt 200 milj. kr. Bilaga A21 Under dessa år blev företaget helägare av ytterligare fartyg. Våren 1988hade åtta helägda och fyra delägda fartyg. För fartygen hade lämnats kreditgarantier från på ca . Av detriktade ackordet kvarstod något mindre än 1,5miljarder kronor som kunde utnyttjas vid fartygens försäljning. Den nya affärsidén/nya OV-Shipplng föreslog bolagets styrelse den yttersta ägaren, staten, att ge sittinformella godkännande till att bolagets inriktningändrades från en avveckling fartyg för fartyg till främst utländska redare till att bli ettstarkt svenskt rederi. Såskulle enligt styrelsens förslag ske genom att fartygen behölls som kapitalbasen 1 bolaget ökades genom en stor nyemission.Denna skulle - enligt styrelsens förslag -tecknas av andra än /staten'så att statens ägarandelminskades till . Nyemissionen skulle medföra möjligheter för bolaget att bl., a. finansierafartygsinnehavet på helt kommersiella grunder, varför de statliga kreditgarantierna,liksoa inte utnyttjat belopp av det riktade ackordet, Inte skulle behöva tas 1 anspråk. Att frågan om den förändrade inriktningen, avUV-Shippings verksamhet underställdes industriministern berodde pä att företagets verksamhet, som tidigare redovisats, baserades på ett riksdagsbeslut. I börjanav meddelades företagets styrelse att regeringen - efter företagen beredning - ställde sig bakomstyrelsens förslag på vissa villkor. Regeringens 1988/89:KU30uppfattning var att, eftersom beslutat om en Bilaga A 21 avyttringav fartygsinnehavet, staten inte borde vara delägare i ett rederi med den föreslagnainriktningen. Ett sådant delägarskap skulle fordra ett riksdagsbeslut.Industriministern redovisade härvid också regeringens uppfattning om hur ägarsaaaansättningeni det nya bolaget borde se ut. Not bakgrund av regeringens uppfattning i fråga oa lämplig ägarsamaansättning i det "nya"aedverkade företrädare för industridepartementet i förhandlingarna oa nya ägare. Inför försäljningen av aktierna i flera värderingarav bolaget. Dessa gjordes dels av fondkoaalssionärer soa bolaget anlitat, dels genom industrideparteaentets försorg. Departeaentet gjorde med hjälp av tvånorska, fartygsmäklare en värdering av fartygsinnehavet. Vidare gjorde enoberoende fondkommissionär för departementets räkning en bedömning av företagetsvärde. Värderingen av fartygen resp. företaget visade god överensstämmelse aed de av bolaget redovisadevärdena. Värdet av bolaget beräknades vara sådant att en utförsäljningskurspå 38. per aktie var läaplig om man användesamma principer för värderingen av som förandra rederier på den svenska börsen. Efter värderingenoch förhandlingar med köparna såldesbolaget av till tre löntagarfonder (Nordfonden, Mellansvenska löntagarfonden och Västsvenska löntagarfonden) för 210 milj. kr. Det formellatillträdet skulle ske så snart den av företagetplanerade nyemissionen full- tecknats, vilketberäknades ske /89:KU30 I den förhandling som föregickförsäljningen av företaget ställde köparna vissa krav soa saaaanföll med säljarens och den uppfattning soaregeringen givit till känna.Detta gällde att soa nya ägare i och aed nyeaissionen bordeinträda rederier som hade ett långsiktigt intresse av att verka ibolaget. I detta syfte tecknade därför löntagarfonderna ett långsiktigt avtal oa saaverkan aed detvå företagen , vilka erbjöds att teckna aktier i eaissionen(av emissionen) så attde tillsaaaans aed löntagarfondernafick en majoritet i bolaget. I överenskoaaelsen mellan säljare och köpareingick att även ett antal kapital-placerandeinstitutioner med en långsiktigplaceringsfilosofi (, SPP/AMF, , ochInvesteringsbanken) skulle få teckna viss del () av emissionen. Dessa liksoa rederierna förband sig att teckna sina aktier isaaband aed ett bolagsstämaobesluti den 15 noveaber 1988, där beslut togs att nyeaittera aktier i bolaget. Allaänheten skulle erbjudas att teckna43 % av eaissionen. I samband aed detta bolagsstäaaobeslut fick också företrädare för de tillträdande aajoritetsägarna plats i styrelsen för . Den hittillsvarande ägarens representanter förklarade att de skulleavgå så snart äganderätten till aktierna övergått till de nya ägarna. De nya ägarna tillträdde aktierna den 29 december 1988och de "gamla" styrelseledamöterna lämnade styrelsen . De deltog dock inte i något styrelsearbete efter den 29december 1988. Fördelningen av aktiertill allaänheten 1988/89:KU30 I samband med diskussionerna oa försäljningen av aktierna i oa nyeaission i bolaget träffades en muntlig överenskommelse mellan företrädare för industrideparteaentet å ena och de fea tillträdande aajoritetsägarna och det huvudansvariga eaissionsinsti-tutetå den andra sidan att vid överteckning av den del aveaissionen soa riktade sig till allmänheten ingen skulle tilldelas aer än 500 aktier. I det av styrelsengodkända prospektet för nyeaissioner skrevs därför in: "Resterande 6 400 000 aktierkoaaer att tilldelas allaänheteni huvudsak i poster oa 500 aktier vardera, under förutsättning att samtliga aktier härigenom tecknas. Orden "ihuvudsak" tar sikte på att fler aktier skulle kunna tilldelas en person oa eaissionen inteblev helt fulltecknad. Ca 180 personer har eaellertid såvitt kunnat utrönas fått aer än en post genoa att vederbörande har sökt och fått tilldelning av fleraeaisslonsbanker. Ingen emissionsbank har dock enligt egen uppgift givit mer än en post till varje person. Iemissionen av gjordes en kontroll av att ingen fick dubbel tilldelning. Viddenna emission deltog delvis samma institut som i emissionen av ,men någon särskild kontroll genomfördes aldrig. Fördelningenav aktierna, soa sköttes av styrelsen i ,vilken företrädde endast de nya ägarna, har enligt departementetsuppfattning inte stått i överensstämmelse aed den träffade överenskommelsen som redovisatsovan. Genom emissionen har fått mer än 12 000 aktieägare. Andra delen i affären 1988/89:KU30 Vid årsskiftetupphörde utfästelsen om riktat ackord från att gälla' liksom de kreditgarantier somutfärdats för de helägda fartyg som äger. Inför UV-Shippingsnyorientering träffades avtal mellan företaget och Svenska Sjöfolksförbvindet om fortsatt svenskbemanning på de fyra fartyg som dittills haft sådan. Friset på aktien var satt så att börsen skulle kunna gå ned något från det att priset bestäades till dess att likviden skulleerläggas, dvs. , utan att emissionen äventyrades. Detta tillsammans med att aktien blev mycket omtaladledde till att kursen steg avsevärt efter det att den noterats på den s. k. O-listan. Därefter har kursen sjunkit. Detta är ett inte helt ovanligt fenomen på svensk aktiemarknad. Börsenspeglar mycket stora förväntningar på en ökning av fartygsvärdena. Det kan i detta sammanhangnoteras att det förekommit synpunkter i pressen attrederiaktier i värderas på ett annat och högre sätt än i andra länder. I prospektet framhölls särskilt att rederiaktier är riskaktier. I massmedia och i anmälan till RU har antytts att staten gått miste om avsevärda intäkter genom att kursen stigit efteremissionen. Vad gäller detta kan sägas att det staten ()sålt var aktierna i bolaget före emissionen.Värderingen av aktierna vid detta försälj- 1988/89:KU30 ningstillfälle har redovisats ovan. Vad gäller Bilaga A 21 kursstegringenpå de nyemitterade aktierna sä skulle staten inte kunnat tillgodogöra sig kursuppgångenmed mindre än att beviljat nya medelså att staten kunnat teckna emissionenoch därefter sålt ut aktierna överbörsen. Detta hade inte stått i överensstämmelse med riksdageris tidigare beslut om att statenskall gå ur fartygsinnehavet. För de fem nya aajoritetsägarna koamer det att dröja innan aan kan realisera eventuella vinstereftersom de har ett konsortialavtal sinseaellan oa en långsiktighet i sina innehav. Avtalet redovisades iemissionsprospektet. Sammanfattningsvis kan sägas att det för det "gamla", som var ett avvecklingsföretag,inte var möjligt att få ut ett högrepris än substansvärdet, dvs. vad man skulle ha fått oa fartygen sålts.Genom den genomförda uppläggningen av avvecklingen av från statlig ägohar uppnåtts att det nu finns ett starktsvenskt rederi med flera fartyg aed svensk bemanning soa statligakreditgarantier, och däraed förlustrisker kunnat eliaineras. Däreaot fördeladesen del av de nyeaitterade aktierna påett sätt som inte stod i överensstäaaelseaed den överenskommelse som träffats, men soin inte går att korrigera i efterhand. 1988/89:KU30 Bilaga A 22 Svari anledning av anmälantill angående handläggningen av rörelsehindrade elevers gymnasiestudier, KU:s dnr B 21/89 . Somsvar i rubricerade ärende överlämnas bifogade promemoria som upprättatsinom . Departementets kontaktman ärdepartementssekreteraren . PM 1988/89:KU30 H-enheten Bilaga A 22 PM med anledning av anmälan till ang, handläggningen av rörelsehindradeelevers gymnasiestudier Vägledande principer inomhandikappolitiken är att skapa förutsättningar för integrering och normalisering. I linje med dessaprinciper har strävan under en följd av årvarit och är alltjämt att ge handikappade barn och ungdomar möjligheter att genomgå utbildning 1 det reguljäraskolsystemet. En annan väsentlig handikappolitisk utgångspunkt ärden s.k. ansvars- och finansieringspriricipen. Denna innebär bl.a. att kostnaden för en viss insats skall bäras av den huvudman som normalt är ansvarig försjälva sakområdet. Huvuddelen av de rörelsehindradeungdomarna är integrerade och får därmed singymnasieutbildning på hemorten. Det finns dock ett antalsvårt rörelsehindrade elever för vilka särskilda resurser fordras. Det handlar här dels om speciella pedagogiska insatser, dels omsocial omvårdnad och boende samt habiliteringi anslutning till gymnasieutbildningen. Nämndenför vårdartjänst uppskattar att det i helalandet finns mellan 50 och 70 ungdomar i gymnasieåldern med så svåra rörelsehinder att behov av dessaspecialinsatser föreligger. För dessa svårt rörelsehindrade ungdomaranordnas 1988/89:KU30 utbildning på två håll i landet; vid Bilaga A 22gymnasium i samt vid gymnasium i . F.n. studerar 40 rörelsehindrade ungdomar vid gymnasium och 8 vidAngereds gymnasium. Bakgrunden till anmälan äruppenbarligen frågan om finansieringen av de omvårdnads- och habillteringsinsatsersom tillhandahälls rörelsehindrade elever som studerarvid gymnasium. Dessa insatserhar sedan verksamheten påbörjades och t.o.m. den 31 december1986 betalats av staten översocialdepartementets budget (anslaget G 4.). (fram till den 31 december 1988kallad styrelsen för vårdartjänst) svarar för administrationen av verksamheten.Omvårdnads- och habiliteringsinsatsernaför eleverna vid gymnasiumhar alltid betalats av berörda kommuner och landsting. uppdrog regeringen åt statens förhandlingsnämnd (SFN) att uppta förhandlingar om överförande av omvårdnads- och habiliteringsansvarettill . Förhandlingar mellan SFN ochlandstinget fördes . Regeringen har ibudgetpropositionerna under det aktuella anslaget anmält förekomsten av dessa förhandlingar för . I skrivelse meddelade SFN att uppgörelse med inte hade kunnat träffas. SFN uppgav i skrivelsen att företrädare för bl.a. hänvisat till att frågan om ett landstingskommunaltengagemang i verksamheten var av principiell natur och av betydelse för flera landsting. SFN konstateradevidare att företrädare för och vid överläggningar förklarat sig beredda att diskuterahuvudmannaskapsfrågan med målsättning att nå en uppgörelse före utgången av /89:KU30 1985. I en skrivelse till regeringen uppgav SFNatt det vid överläggningar med och landstingsförbundet om att staten skulleerhålla full kostnadstäckning från berörda kommuner och landsting för omvårdnads- och habiliteringsinsatsernavid gymnasium. Någonformell överenskommelse hade dock intekunnat träffas, eftersom förbunden inte kunde enas om hurkostnaderna skulle fördelasmellan kommuner och landsting. ansåg, enligt vad SFN uppgav, att elevens hemlandsting borde svara för av den totala omvåcdnadskostnaden (social omvårdnad och habilitering) ochhemkommunen för återstoden. ansåg att kostnaden borde delas likamellan hemkommun och hemlandsting. I skrivelsen föreslog SFN att styrelsen för vårdartjänst - i avvaktan på en definitiv överenskommelse - 1986 skulledebitera berörda landsting och komniuner én preliminär avgift för omvårdnadskostnaden för rörelsehindrade elever vid gymnasium. Den sammanlagda avgiften borde, enligt vad SFN framhöll, fördelas schablonmässigt på elevens hemkommun och på hemlandstinget. beslutade regeringen att uppdra åt styrelsen för vårdartjänst att 1987 tillsvidare - i avvaktan på attslutlig överenskommelse träffas i fördelningsfrågor - samt i huvudsaklig överensstämmelse med vad SFN föreslagit, debitera berörda kommuner och landsting enavgift för omvårdnaden. Sedan nämnda tidpunkt debiteras således elevens hemkommun och hemlandstinget av den sammanlagda omvårdnadskostnaden. Omedelbartefter regeringsbeslutet upptogs diskussioner 1988/89:KU30 mellan styrelsen för vårdartjänst och kommunförbunden om Bilaga A 22 formerna för information till kommunerna ochlandstingen. Diskussionerna resulterade i en skrivelse till berörda kommuner och landsting, där innebörden av regeringsbeslutetredovisades. Regeringsbeslutet grundades isammanfattning på följande: - Riksdageninformerades i budgetpropositionen 1980 om det ovan nämnda uppdraget till SFN. I de därpå följande budgetpropositionerna harregelbundet upplysts om uppdraget. har inte riktat någon invändning vare sig mot uppdraget ellerdess avsikt, nämligen att överföra omvårdnadsansvaret till kommuner ochlandsting. - I skrivelsenfrån SFN uttaladesatt det vid överläggningar med kommunförbunden nåtts enighet om att staten skulleerhålla full kostnadstäckning från de berörda kommunerna och landstingen.P.g.a. olika uppfattningar förbunden emellan beträffande kostnadsfördelningenhade dock inte någon formell överenskommelse kunnat träffas. ansåg att högst av kostnaderna skullebetalas av landstingen och återstoden av kommunerna. förordade att avgiften skulle delaslika. Regeringen bedömde därför SFNs förslag om en fördelning på landstingen och på kommunerna, som en lämplig lösning. - Efter detatt SFN inkommit med skrivelsen togs ett antal kontaktermellan och kommunförbunden. delgavs de båda förbunden förslaget till det regeringsbeslutsom, skulle fattas . I svaren från förbunden riktadesinga invändningar mot den föreslagna 1988/89:KU30 Regeringsbeslutet Bilaga A 22 utformades, med vissaredaktionella ändringar, i enlighet med det utsända förslaget. budgetproposition anmäldes att regeringen uppdragit åt styrelsen för vårdartjänst att svara för den ovan nämnda debiteringen. Vidare framhölls att "Utgångspunkten vid fastställandet av avgifter är att verksamheten skallfinansieras med primär-och landstingskommunala medel." Anslagstekniskt föreslogs att anslagsposten (inomanslaget G 4.) Omvårdnad för vissa gymnasielever, från och med /88 skulle utformas som etts.k. Med anledning av riksdagsmotioner om att staten skulle återta det ekonomiska ansvaret för de aktuella eleverna uttaladesocialutskottet följande (SoU 1986/87:18, s. 26 ff): "Enligt utskottets uppfattning åvilar det ekonomiska ansvaret för omvårdnaden om de rörelsehindrade ungdomarna underderas gymnasieskolgång principiellt vederbörande primär- och landstingskommuner. Staten måste emellertid vara beredd attsvara för att den begränsade grupp det här är fråga om verkligen kan erbjudas enfungerande gymnasieskolgång.De av dessa ungdomar som vill studera vidare måste då garanteras den omvårdnad som är en förutsättning för att de skall kunna fullfölja sina studier. Deras möjligheter får inte vara beroende avhemortskommun. Statens ansvar för dessa ungdomars möjligheter till gymnasiestudier bör slåsfast. Enligt vad utskottet inhämtat pågår fortfarande förhandlingar mellan statens förhandlingsnämnd och kommun-och landstingsförbunden om hur kostnaden /89:KU30 elevernas omvårdnad skall fördelas. Utskottet vill Bilaga A22 understryka att förhandlingarnaom kostnadsfördelningen därför bör bedrivas med inriktning på att frågan måste bringas till en skyndsam lösning. I avvaktan härpå har utskottet ingen erinran motatt berörda kommuner och landstingskommunerdebiteras en preliminäravgift i enlighet med vad som anförs i budgetpropositionen. Vad utskottet uttalat om statens ansvar för dessa ungdomars möjligheter till gymnasiestudier bör med anledning av motionSo231 (vpk) yrkande 1 och motion So252 (fp, c) som sin mening ge regeringentillkänna. Som en följd av det principiella ställningstagandet då det gäller det slutliga ekonomiskaansvaret för omvårdnaden anser utskottet det intebefogat att anslåytterligaremedel för omvårdnad för vissa gymnasieelever. För den händelse staten för att trygga elevernas skolgång tillfälligt måste bidra ekonomiskt till deras omvårdnad finns utrymme för detta inom anslaget (förslagsanslag). Utskottettillstyrker således den föreslagna medelsanvisningen under G4. Kostnader för viss utbildning av handikappademm. och avstyrker motion So231 (vpk) yrkande 2." Med anledning av liknande motioner påminde, socialutskottet (SoU 1987/88:20, s. 15) omvad man uttalat . "Utskottet, som noterar att förhandlingarna mellan statens förhandlingsnämnd och kommun- och landstingsföcbunden ännu inte har avslutats, vidhåller sitt ställningstagande att det principiellaekonomiska ansvaret åvilarvederbörande primär- och landstingskommuner. utskottethar inhämtat att frågan om det ekonomiska 1988/89:KU30 ansvaret för omvårdnaden om de rörelsehindrade ungdomarna Bilaga A22 under deras gymnasieskolgång också kommer att behandlas av den avregeringen tillsatta arbetsgruppen för beredning av vissa frågor om handikappade. Utskottet förutsätteratt frågan bringas till en snar lösning. Utskottet finner mot bakgrund av det anförda inte skäl till någon åtgärd av och avstyrker därför motion So258 (c). Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen under G4. Styrelsen för vårdartjänst." Arbetsgruppen för beredning av vissa frågor om omsorg om handikappade Regeringen tillsatte en arbetsgrupp (benämnd ) för beredning av vissa frågor om omsorg om handikappade.Arbetsgruppens huvuduppgift var att behandla frågan om omsorgslagens framtidapersonkrets, men i uppdraget ingick även att göra en översyn av lagen (1965:136) omelevhem för vissa rörelsehindrade barn m.fl. Som en följd härav kom arbetsgruppen (vilket framgår nedan) även att behandla frågan om gymnasieutbildning för rörelsehindrade ungdomar. Detta är ett väsentligt skäl till att någon överenskommelse om kostnadsfördelningen för omvårdnadsinsatser för rörelsehindrade elever vid gymnasium inte kunde träffas under den aktuellatidsperioden. Arbetsgruppen avlämnade sin slutrapport, i vilken bl.a. följande konstaterades: "Det borde vara ett primärkommunalt ansvar att anordnabostad i elevhem för dessa elever samt att svara för driften av dessa. aktuellaeleverna inte uppgår till ett så stort antal att 1988/89:KU30 detmotiverar ett elevhem ens i varje landstingsområde. Vad gäller skolgången för dessa elever har - utöver kommunerna- planeringsberedningarna vid vissa länsskolnämnder till uppgift att samordna elevhemför rörelsehindrade gymnasieelever bör därför planerasi samråd med planeringsberedningarna.Ansgar har inte närmare diskuterat formerna för huvudmannaskap, organisationoch finansiering av elevhem för Arbetsgruppen framhöll också ".... att frågan om rörelsehindrade eleversgymnasieutbildning och därmedsaiomanhängande boende och omvårdnad är mycket angelägen.