bet · GC01FiU10 · 1988-12-31 00:00:00 — I motion Fi5 (c) framhålls att de kortsiktiga ekonomiskaproblemen är rätt idenfifierade men att ytterligare åtgärder måste sättas inför att minska överhettningen i ekonomin. Det betonas särskilt att kraftigareåtgärder måste vidtas mot överhettningen i storstäderna. På samma sätt som imotionerna Fi4 (m) och Fill (fp) föreslås åtgärder som har effekter först pålängre sikt och inte har någon direkt anknytning till proposition 47. Dit höryrkanden om avskaffande av valutaregleringen och om sparstimulans genominförande av personliga investeringskonton. Utskottet återkommer till dessafrågor. De konkreta förslagen i motion Fi5 (c) till åtstramning avekonomin utöver de som föreslås i proposifionen är främst förslagen att införaen differentierad mervärdeskatt och att införa en investeringsavgift på 25 %.Den skall belasta nyproduktionen av lokalytor för kontor och industrier i deöverhettade storstadsområdena, i första hand i . De förslag tillhöjningar av skatterna på bl.a. kol, olja och uran som lagt fram iannat sammanhang är villkorade till en sänkning av inkomstskatten. Utskottet vill här erinra om att åtgärder redan harvidtagits för att temporärt stoppa den byggverksamhet som enligt motionen skulle beläggas med en investeringsavgift. För storstadsområdena gäller kraffiga restriktio ner förallt byggande utom för nyproduktion av bostäder. En investeringsav gift som alternativ till nuvarande restriktioner skulle verka kraftigtkostnads- 31 uppdrivande.Utskottet ser därför inget stabiliseringspolitiskt motiv till att 1988/89:FiU10 införa den i motionen föreslagna investeringsavgiften. t här aktuell motion hävdas vidare att en differentieradmoms är ett stabiliseringspolitiskt instrument som bör utnyttjas i dennuvarande ekonomiska situationen. Enligt utskottets mening är det emellerfid intevederhäftigt att hävda att en sänkning av momsen på s.k. basmatvaror somgenomförs med en höjning av denna skatt på sälianköpsvaror generelltger en dämpande effekt. För att en sådan effekt skall uppnås måste, vid ensänkning av momsen på matvaror, med stor sannolikhet skatten höjas på hela detövriga varusortimentet och inte som motionärerna vill endast på de s.k.sällanköpsvarorna. Sker inte detta kan i själva verket förslaget i motionen fåen expansiv efterfrågeeffekt. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionFi5 yrkande 10. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att prognosenöver den internationella utvecklingen efter det att imitten av oktober avslutade sitt prognosarbete har justerats upp ytterligare. svenska ekonomin råder högkonjunktur med ett efterfrågetryck som har letttill arbetskraftsbrist inom flera sektorer. Ekonomin arbetar nu vid kapacitetsgränsenoch situationen måste karakteriseras som överhettad. Den akuta uppgiften är därför att bekämpa inflationen.Bl.a. riskerar en fortsatt överhettning av byggmarknaden att få allvarligasamhällsekonomiska konsekvenser. Byggkostnadernas ökningstakt tenderar attytterligare stiga, vilket kan leda till att det nödvändiga bostadsbyggandetförsvåras samfidigt som kostnaderna bidrar till en ökad inflationstakt och gerinflationsimpulser till övriga delar av ekonomin. Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund de förslag tillåtgärder som föreslås i propositionen men gör med anledning av ett yttrandefrån bostadsutskottet vissa modifieringar av de åtgärder som är riktade motbyggverksamheten. Dessa ändringar i åtgärdsförslagen innebär en vissförskjutning i tiden av de åsyftade åtstramningseffekterna. Enligt utskottets mening presenteras därutöver inte i häraktuella motioner några alternativ som bör föranleda ändringar av förslagen ipropositionen. Flera av yrkandena i motionerna anknyter inte till det akutaproblemet att stävja överhettningen i ekonomin utan behandlar frågor om denekonomiska utvecklingen på . Utskottet kommer mer ingående attbehandla dessa frågor när ett samlat underlag föreligger i anslutning tillbudgetpropositionen. I motion Fi4 (m) förs även en diskussion om långsiktighetoch normer och i anslutning härtill föreslås åtgärder som enligtmotionärerna skall höja tillväxttakten. Utskottet anser att ett ställningstagande till dessafrågor bör anstå tills ett mer fullständigt underlag föreligger i finansplanen. Det gäller exempelvis frågan om förändringar i valutaregleringen, som tas upp i motion Fi4 (m). Dennafråga behandlas även i motion Fi5 (c). I avvaktan härpå avstyrks 1988/89:FiU10 yrkande 12 i motion Fi4 (m) och yrkande 5 i motion Fi5 (c). I motion Fi4 (m) föreslås att löntagarfonderna avskaffas,att beskattningen lindras på vinstandelar och att de sociala avgifterna påföretagsanknutna vinstandelar avskaffas. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkandenerinra om att utskottet vid ett flertal tillfällen och senast (FiU 1987/88:20) behandlat yrkanden med samma innebörd. På förslag av utskottetavvisade dessa yrkanden. I motion Fi4 (m) framförs inga nya motiv somföranleder utskottet att ompröva sin tidigare redovisade uppfattning i dessafrågor. Utskottet avstyrker därmed motion Fi4(m) yrkandena 13,14 och 15. I två yrkanden i motion Fill (fp) ges förslag tillstimulanser av hushållssparandet. Även i motion Fi5 (c) framhålls vikten avatt sparandet ökar. I denna motion föreslås ett införande av personligainvesteringskonton. Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt yrkanden medliknande innebörd i anslutning till regeringens förslag till sparstimulerandeåtgärder (jfr exempelvis FiU 1986/87:24 och FiU 1987/88:21). Utskottet anseratt det är angeläget att stimulera hushållens sparande men anser inte att det ianslutning till proposition 47 finns anledning till att ompröva tidigareställningstaganden. Mot bakgrund av vad utskottet anfört avstyrks motion Fi5(c) yrkande 4 och motion Fill (fp) yrkandena 13 och 14. I motion Fi4 (m) föreslås att omsättningsskatterna påvärdepapper avskaffas. Så sent som biföll påskatteutskottets förslag (SkU 1987/88:37) att omsättningsskatten på aktierskulle utvidgas. anser inte att det nu och i anslutning tillproposition 47 finns anledning att ompröva detta beslut. Utskottetavstyrker därför motion Fi4 (m) yrkandena 16 och 17. I motion Fi27 av () föreslås endifferentiering av socialförsäkringsavgifterna för att förbättra småföretagensvillkor. Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Fi27att småföretagen utgör en viktig resurs för utvecklingskraften ochsysselsättningen i samhället. Det är därför önskvärt att småföretagen ges möjlighetatt verka på gynnsamma villkor. Utskottet kan dock inte ställa sig bakom kravetatt på detta sätt differentiera socialförsäkringsavgifterna. Det skulle ledatill konkurrenssnedvridande effekter. Motion Fi27 yrkande 1 avstyrks därför avutskottet. Ett förslag att förbättra produktiviteten genom att främjahögteknologiska branscher framförs i motion Fi5 (c). har i ettyttrande (1988/89:NUly) till finansutskottet med anledning av proposition 47och bl.a. motion Fi5 (c) behandlat detta yrkande (bilaga 3). Enligt näringsutskottet kommer den svenska industrinsexpansion att bero på hur våra traditionella industrigrenar kan hävda sig i den internationella konkurrensen. Det är emellertid av stor betydelse att den högteknologiska industrin i får en positiv utveck ling. Detta är värdefullt i sig men också med avseende på den inverkan det har för basindustriernas utveckling. Den högteknologiska industrins situa- 33 3 1988/89. tion bördärför följas med största vaksamhet. Med hänvisning till vad 1988/89FiU10näringsutskottet anför är något initiativ av med anledning av yrkande9 i motion Fi5 (c) enligt finansutskottets mening inte erforderligt. I motion Fi5 (c) anförs att kravet på en god miljö som målför den ekonomiska politiken är en dimension som inte täckts upp av detraditionella ekonomisk-politiska målen men ändå är relaterad till denekonomiska politiken. Motionärerna kräver att "en god miljö" skallvara ett centralt mål i den ekonomiska politiken. Utskottet instämmer till fullo i motionärernas uppfattningatt kraven på en god miljö måste vara en av de viktigaste utgångspunkterna förutformningen av den ekonomiska politiken. Denna upppfattning delas även avregeringen som i propositionen Miljöpolitiken inför 1990-talet (prop.1987/88:85) redovisade ett förslag till program för en bättre miljö. Med hänvisning till yrkandet i motion Fi5 (c) villutskottet anföra följande. Motionärerna hävdar att målet "en godmiljö" skall likställas med övriga mål för den ekonomiska politiken somfull sysselsättning, hög och balanserad tillväxt, prisstabilitet och balans iutrikesaffärerna. Att de miljöpolitiska frågorna inte har lägre prioritet änövriga här nämnda mål har redan framgått av vad utskottet anfört. Utskottetvill emellertid framhålla att det varken är möjligt eller ens önskvärt attutforma ett enhetligt mått som gör det möjligt att kvantifiera de samladeeffekterna på miljön av ett visst tillväxtförlopp. Så t.ex. är det inte möjligtatt väga de samlade miljöeffekterna mot övriga ekonomisk-politiska mål. Däremotgår det att i kvalitativa termer analysera de miljömässiga implikationerna avden ekonomiska utvecklingen såsom exempelvis gjordes i långtidsutredningen.Utskottet anser mot denna bakgrund att motionsyrkandet inte bör föranleda någonåtgärd från sida. Yrkande 1 i motion Fi5 (c) avstyrks därför. Den allmänna inriktningen av fördelningspolitiken är enfråga som tas upp till behandling i motion Fi5 (c). Utskottet vill i detta sammanhang understryka denfördelningspolitiska betydelsen av låg arbetslöshet och hög sysselsättning ochvill i övrigt endast hänvisa till att fördelningspolitiska frågor förnärvarande utreds inom ramen för de pågående skatteutredningarna (Fi 1985:06,Fil987:06ochFi 1987:07). Utskottet ser inte skäl för att nu vidtanågra åtgärder med anledning av vad som anförs i motion Fi5 (c) yrkande 3. I motionFi8 (vpk) föreslås att en ny låginkomstutredning tillsätts. Enligt utskottets mening föreligger det inte någotbehov av att tillsätta en låginkomstutredning. De frågor som ensådan utredning skulle behandla belyses kontinuerligt i den officiellastatistikproduktionen och i särskilda undersökningar. En mängd material avintresse i detta sammanhang tas också fram i de nu pågåendeskatteutredningarna. Motion Fi8 (vpk) yrkande 4 avstyrks av utskottet. I motion Fi4 (m) föreslås ett gerxereWt frisläpp av deallmänna investeringsfonderna och investeringsreserverna. Förslaget motiverasmed att regeringen inte bör detaljstyra företagens investeringar. Vad gäller utnyttjandet av investeringsfonderna villutskottet anföra följande. Regeringen beslutade i regionalpolitiskt syfteom frisläpp av 1988/89:FiU10 investeringsfonder för byggnadsinvesteringar.Storstadsinvesteringar undan-togs emellertid från frisläpper. Detta beslut, ikombinafion med fortsatta möjligheter att ta i anspråk investeringsfonderna förmaskininvesteringar i stödområdet, bör enligt utskottets mening bidra till attfrämja en regionalt sett jämnare utveckling. Investeringsfondsmedel får ävenfr.o.m. utnyttjas för miljöinvesteringar. är sålunda investeringsfonderna frisläpptaför investeringar i stödområdena t.o.m. och för miljöinvesteringart.o.m. Utskottet har ingen erinran mot vad som anförs ipropositionen om att frisläppet förlängs - dvs. till resp.mars 1991 - och att omfattningen även i fortsättningen begränsas till dessatyper av investeringar. bör inte investeringsavdragmedges vid utnyttjande av investeringsfond för byggnadsinvesteringar istödområdena. Utskottetavstyrker med det anförda motion Fi4 (m) yrkande 8. Den svenska ekonomin arbetar mycket närakapacitetstaket. Bristen på arbetskraft utgör en påtaglig begränsning i storadelar av ekonomin och också i större delen av landet. Detta har fört detpositiva med sig att arbetslösheten successivt har kunnat nedbringas till enmycket låg nivå. En nackdel är emellertid att vi på grund av kapacitetsbristinte förmår svara mot den efterfrågetillväxt som finns på våra exportmarknader.Det leder till att vi förlorar marknadsandelar och i vissa fall får svårt attfå fotfäste på exportmarknaderna, vilket kan få allvarliga konsekvenserför den externa balansen. Det finns också ett starkt efterfrågetryck på arbetsmarknadenfrån den icke konkurrensutsatta delen av industrin. Konjunkturinstitutetsindustribarometer visar att bristen på arbetskraft är besvärande inom såvälverkstadsindustrin som inom byggnads- och anläggningsverksamheten. Utbudet av arbetskraft har ökat kraftigt de senaste åren.Sannolikt har den ökade efterfrågan på arbetskraft stimuleratarbetskraftsutbudet, men det är också troligt att sänkningen avmarginalskatterna och utbyggnaden av barnomsorgen bidragittill det ökade arbetsutbudet. Som framgår av tabell 2 beräknas ytterligare 50000 personer tillkomma på arbetsmarknaden . Enligt de bedömningar som konjunkturinstitutetgör i sin höstrapport kommer utbudet att bli väsentligt lägre nästa år.Antalet nytillkomna personer kommer att mer än halveras och ökningen avmedelarbetstiden kommer att dämpas väsentligt trots att efterfrågan väntas blifortsatt hög. Institutets bedömning gjordes innan regeringens förslag tillåtgärder på arbetsmarknaden lades fram . (förändring i procent) - antal personer (antal) - antal personer i procent av arbetskraften - ökning av medelarbetstid Total ökning av utbud räknat i timmar' 22 000 0,5 0,4 0,1 26 000 0,6 0,2 0,1 'Kalendariska effekter ingår ej. En högt uppdriven efterfrågan på vissa delar avarbetsmarknaden leder fill att löneökningstakten där blir högre. Dessalöneökningar kommer via kompensafionskrav att sprida sig fill andra delar avarbetsmarknaden och leder därmed till en allmänt högre löneökningstakt. Även omarbetskraftsbristen är koncentrerad till vissa branscher och områden försvårardet möjligheterna att få ned den nominella löneökningstakten i nivå med vårakonkurrentländer. Det framstår mot denna bakgrund som mycket angeläget attåtgärder vidtas för att stimulera arbetsutbudet och flexibiliteten påarbetsmarknaden. Åtgärder måste vidtas för att underlätta för nytillträdande påarbetsmarknaden att så snabbt som möjligt slussas till ett passande arbete,att de redan etablerade på arbetsmarknaden ges möjlighet tillheltidstjänstgöring och att genom utbildningsinsatser och ekonomiskt stödunderlätta rörligheten mellan olika delar av arbetsmarknaden, branschvis ochgeografiskt. En smidigare fungerande arbetsmarknad i dessa avseenden kan ocksåbidra till att höja produktiviteten i ekonomin. I propositionen informerar arbetsmarknadsministern om attregeringen avser att bjuda in arbetsmarknadens parter till överläggningar kringfrågor om den ökade efterfrågan på arbetskraft. Hon framhåller vikten av attindustrins behov av arbetskraft tillgodoses för att förhindra inflationsdrivandeflaskhalsar. Likaså måste rekryteringen till vårdsektorn underlättas. Samtidigtskall man bättre ta till vara människors önskan att arbeta. Detta gäller bl.a.de deltidsarbetslösa. Arbetslinjen bör ytteriigare markeras enligtpropositionen. Kontantstöd och åtgärder som beredskapsarbete skall minimerasoch större prioritet ges åt aktiva insatser för i första hand flyktingar ochandra invandrare samt arbetshandikappade. Vidare skall den yrkesmässiga ochgeografiska rörligheten underlättas. För att förverkliga de angivnamålsättningarna föreslår arbetsmarknadsministern vissa omprioriteringar ochförstärkningar inom ramen för de befintliga arbetsmarknadspolitiska resurserna. I propositionen framhålls att också regionalpolifiken kanbidra till att minska flaskhalsproblem och överhettningstendenser i ekonomingenom att främja en expansion av sysselsättningen inom sådana regioner därundersysselsättning råder. I flera motioner som väckts med anledning av propositioneninstämmer man i fråga om propositionens beskrivningar av problemen påarbetsmarkna- Imotioner från moderata samlingspartiet (Fi4 och Fi6), 1988/89:FiU10 (Fill) och (Fi5) delar man också uppfattningen ombehovet av olika utbudshöjande åtgärder även om man anser att regeringensförslag till åtgärder är otillräckliga. Motionärerna föreslår därför en radåtgärder för att ytterligare öka utbudet av arbetskraft. I motion Fi4 (m) anförs att ett ökat utbud av arbetskraftär av stor betydelse för den ekonomiska fillväxten och balansen. Eftersom denväntade befolkningsutvecklingen innebär att de akfiva åldersgrupperna minskaroch pensionärerna ökar måste effektiva åtgärder vidtas för att eliminera deutbudshämmande faktorerna. Motionärerna hävdar att produktivitetsutvecklingenär dålig i den svenska ekonomin, främst i den offentliga sektorn men även i denprivata. Det gör att fillväxten i huvudsak härrör från ökad sysselsättning,vilket snabbt leder till överhettning. Strukturen i den svenska ekonomin ärfelaktig och strukturomvandlingen går för långsamt. Vidare anförs att denkommunala sektorn tagit för stor del av sysselsättningsexpansionen i anspråk,vilket försvårat industrins rekryteringsmöjligheter och ekonominsomstrukturering. Motionärerna hävdar också att skattelagstiftning ocharbetsmarknadslagar försämrar arbetsmarknadens funktionsduglighet. I motion Fi6 (m) anförs att ett sätt att förbättra densvenska arbetsmarknadens funkfionssätt är att tillåta etablering av enskildaarbetsförmedlingar vid sidan av den statliga. I motion Fi5 (c) läggs också regionalpolitiska perspektivpå obalanserna på arbetsmarknaden. Regeringen bortser enligt motionärerna frånde regionala skillnaderna vad gäller sysselsättningsläget, och överhettningen ikoncentra-fionsorterna bemöts inte med tillräckliga åtgärder. Även i motion Fi8 (vpk) tas koncentrationstendenserna uppdock utan att något särskilt yrkande framställs. För att öka tillgången påarbetskraft är det enligt motionärerna vikfigt att humanisera arbetsplatsernaoch ge människorna bättre möjligheter till arbete på hemorten. Motionärernaframhåller betydelsen av en strikt lokaliseringspolitik i strid medmarknadskrafternas koncentrationstendenser. I motion Fi21 (mp) avvisas regeringens proposition i desshuvuddrag. Motionärerna framför i stället andra förslag i fråga om denekonomiska politiken, jordbrukspolitiken, arbetsmarknadspolitiken ochbostadspolitiken. Enligt motionärerna finns det ett behov av en långsiktigekonomisk politik som främjar ett uthålligt solidariskt samhälle i balans mednaturen. Arbetsmarknadsåtgärderna bör inte vara av kortsiktig karaktär ochdikterade av den nuvarande situationen på arbetsmarknaden vad gäller t.ex.synen på asylsökande eller pensionärer som arbetskraftsreserv. Vidarekritiseras regeringen för att inte ta upp de långsiktiga konsekvenserna som vårlivsstil har för vården och arbetskraftsutbudet. Inom ramen för miljöpartietsyrkande om avslag på propositionen ställer sig parfiet bakom regeringensförslag om flaskhalsutbildning. har yttrat sig tillfinansutskottet över förslagen i bilaga 3 och över de motioner som väckts med anledning därav. Yttrandet (1988/89:AUly) ingår som bilaga 4 i detta betänkande. ställer sig i yttrandet bakom den 37 allmännainriktning för de arbetsmarknadspolitiska insatser som redovisas i 1988/89:FiU10 proposifionen. Till yttrandet har fogats 15 avvikande meningaroch tre särskilda yttranden. I propositionen anförs att om godkänner deförslag som läggs fram i propositionen kommer arbetsmarknadsministern attsenare föreslå regeringen att 99 milj. kr. skall föras bort från anslaget förberedskapsarbeten och 75 milj. kr. från anslaget för inskolningsplatser. Dettabedöms vara möjligt mot bakgrund av den goda tillgången på lediga arbeten påden reguljära arbetsmarknaden. tar i det följande - på grundval avarbetsmarknadsutskottets yttrande - ställning till de förslag som läggs fram ipropositionen. I linje med utskottets redan tidigare framförda krav på en stramfinanspolitik gäller att en förutsättning för finansutskottetsställningstaganden är att den här angivna omfördelningen av anslagsmedlenkommer till stånd. Innan utskottet går in på de olika förslagen ipropositionen och i motionerna vill utskottet något beröra några avutgångspunkterna i motionerna. Utskottet anser att motionärerna imotion Fi4 (m) utgår från ett alltför förenklat synsätt när det gällerproduktivitetsutvecklingen i den offentliga sektorn. Det är en svår uppgift attmäta produktivitet i tjänsteproduktion. Produktiviteten i den offentligasektorn gör sig märkbar inte bara i den offentliga sektorn utan också i den privatasektorn. Som exempel kan nämnas att ett effektivt utbildningsväsende utbildarpersoner som när de är färdigut-bildade kan göra effektiva insatser i samhälletinkl. i den privata sektorn. En mycket stor del av den offenfiiga sektorn harsom syfte att stödja verksamheter och enskilda såväl i som utanför denoffentliga sektorn. Det finns därför inte skäl att på det sätt som sker imotion Fi4 (m) utmåla en måttlig expansion i kommunsektorn på grund av storaomsorgsbehov, som ett hinder för en ekonomisk tillväxt i industrisektorn ochdärmed i samhället i stort. Motionärerna nämner inte på vilket sätt resursernaskall överföras från den kommunala sektorn till industrisektorn, men det finnssom utskottet ser det en risk för att en sådan överföring inte kan ske utanväsentliga inskränkningar i den kommunala självbestämmanderätten eller ienskildas valfrihet. Det är metoder som utskottet inte kan ställa sig bakom. anser i likhet med vadarbetsmarknadsutskottet anför i sitt yttrande att för att tillgodose bl.a.industrins och vårdens arbetskraftsbehov är det nödvändigt attarbetskraftsutbudet ökar. Den nya situationen kännetecknad av högkonjunktur ocharbetskraftsbrist bör, enligt arbetsmarknadsutskottet, ge nya möjligheter tillutveckling både för de enskilda arbetstagarna och för sättet att organiseraproduktionen. vill för egen del också anföra attutskottet inte kan dela uppfattningen att en skattelagstiftning som söker skaparättvisa mellan beskattning av arbete och beskattning av värdestegring påfastigheter skulle motverka förbättringar i arbetsmarknadens funktionssätt.Inte heller ligger det någon motsättning i att genom arbetsmarknadslagar gemöjlighet till inflytande,skapa god arbetsmiljö eller anställningstrygghet å den ena sidan 1988/89:FiU10 och en väl fungerande arbetsmarknad å den andra. Utskottet delarsåledes inte de synpunkter på arbetsmarknadens funktionssätt som redovisas imotionerna Fi4 (m) yrkande 1 och Fi6 (m) yrkande 1. Enligt vad arbetsmarknadsutskottet inhämtat pågår enöversyn av arbetsförmedlingslagen och arbetet befinner sig iett avgörande skede. Med hänsyn härtill avstyrker arbetsmarknadsutskottetmotion Fi6 yrkande 4. har för sin del inte något att erinra motdetta ställningstagande. Vad gäller frågorna om arbetsmiljön och de regionalaskillnaderna i sysselsättningsläget som tas upp i motion Fi5 (c) vill utskotteti likhet med arbetsmarknadsutskottet hänvisa till de överläggningar medarbetsmarknadens parter som aviseras liksom till planerat och pågåendeutredningsarbete. De aviserade överläggningarna med parterna bör kunna geuppslag som främjar utvecklingen på arbetsmarknaden. Överläggningarna kan antaskomma att spänna över ett brett register och också omfatta åtgärder av det slagsom tas upp i mofionerna. vill också inför de kommandeöverläggningarna fästa uppmärksamheten på den ökande frånvarons betydelse fördet totala arbetskraftsutbudet. Bakom denna utveckling ligger bl.a.arbetsmiljöproblem och förslitningsskador. Från arbetsmarknadsutskottets sidahyser man en förhoppning om att man skall kunna komma till rätta med en del avden ökande sjukfrånvaron genom de insatser på arbetsmiljöområdet som regeringenaviserat, bl.a. arbetsmiljökommissionen. När det gäller de regionala skillnaderna isysselsättningsläget hänvisas till det arbete som pågår inom utredningen omregionalpolitikens inriktning m.m. (dir. 1987:48). Till centerparfiets förslag om att ersätta det ipropositionen föreslagna merkostnadsbidraget med ett inflyttningsbidragåterkommer utskottet men vill i detta sammanhang göra följande kommentar. Som utskottet ser det kan möjligen det föreslagnainflyttningsbidraget ses som ett regionalpolitiskt medel.