bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — : Vi har inom utskottet diskuteratregeringens förhållande till myndigheterna i olika relationer och olika typerav myndighetsutövning, där man har varit särskilt försiktig när det gällermyndighetsutövning mot enskilda. I det sammanhanget har vi tagit upp endiskussion om informella kontakter. Däremot tror jag inte man har så mycketdiskuterat informella kontakter mellan regeringen såsom företrädare för statensom ägare till bolag och de människor som regeringen har visat förtroendet attplacera i styrelser och därmed ge dem en stor handlingsfrihet. Har det utvecklats någon praxis inom de områden som du harhaft erfarenhet från för hur stort ett ärende skall vara för att man skall taen sådan kontakt? : Nej, det har det tyvärr inte. Jag harkommit till den slutsatsenatt vi bör bättre utveckla roll som ägare. Finansdepartementetrepresenterar staten som ägare inte bara i PKbanken, utan ocksåi Vin- & Spritcentralen, Systembolaget, , Penninglotte- ,. I den omorganisation av som har ägtrum har vi 1988/89:KU30 inrättat en särskild enhet som skall syssla medägarfrågorna. Ännu har inga Bilaga B 3 beslut fattats, och det finns ingaförslag om hur vi skulle kunna få en fastare praxis och en klarare redovisningav hur umgänget skall utformas mellan ägare och styrelser och verkställandedirektörer i bolagen eller vilken kompetens vi skall ha att granska bolagensverksamhet. Statens roll som ägare har ägnats litet större intresse, bl.a.beroende på att vi först nu börjar få fler företag utsatta för marknadsmässigkonkurrens och lönsamhetskrav och därmed större krav på bolagens agerande,som de skall behålla sina sociala uppgifter. : Jag tycker också det är värdefullt om dettablir kartlagt. Här har det talats om den informella kontakt som . Hade du inte blivit förvånad om han inte hade tagit kontakt i förväg i ettsådant här ärende? : Det hade skapat oerhörda problem om maninte i någon form hade efterhört regeringens uppfattning beträffande en så storförändring i bankverksamheten. : Ingick det redan från början i Kjell-OlofFeldts föreställningsvärld att man skulle gå till med enproposition? Jag hörde mig för hosexpeditionschefen eller rättschefen i om hur man hadehandlagt liknande ärenden. Jag kände till att det varit en diskussion vidförsäljningen av aktier i . De första signalerna när man hade lästnäringsutskottets betänkande var att man nog inte behövde höra närstatens majoritetsägande inte hotas. Men man fortsatte att läsa i betänkandet,och efter någon dag kom man tillbaka och sade att vill ha sådana härfrågor under behandling. : Så enligt uppfattning bördet bli en proposition i fortsättningen, om motsvarande affärer görs? : Vilka kontakter hade medPKbanken? Var det bara med och , eller var detnågra ytterligare? :'He]. : PKbanken lyder under bankinspektionenliksom gör. Tog reda på vad bankinspektionen tyckteom affären innan han gav sitt klartecken? : Det åligger bankinspektionen att göra enegen bedömning av om affären är förenlig med inspektionens uppgifter. Hade inspektionen haft någonting att säga mot affären, skulle den självständigt ta ställning. Att jag skulle ta reda på vad bankinspektionen tyckte om en affär som inte förelåg i sådant skick att bankinspektionen kunde bedöma den ansåg jag vara orimligt. AndersBjörck: Men kontakt togs med bankinspektionen i de dagarna. Det 1988/89:KU30 var kontakter från andra håll än . : Jag antar att PKbanken underrättadebankinspektionen. : Ja, den underrättade bankinspektionen, somi sin tur avgav någon form av yttrande - dock fick man inte tag på samtliga. Om det nu i fortsättningen blir en affär av motsvarandeslag, är det då uppfattning att man skall ha ett formelltregeringsbeslut och en formell beredning innan man ger klartecken? : Det beror på förutsättningarna. Antag attdet gäller ett börsnoterat företag. Om man vet att man kan samla regeringen ochgenomföra beredningen då aktiebörsen hålls stängd, är det ingetproblem. Men när börsen är i verksamhet måste vi på nytt pröva, omberedningsförfarandet innehåller risk för den typ av snedinformation som kundeleda till att några aktörer på marknaden vet om affären, men inte andra. Jagsade tidigare att givetvis skulle man vilja ha ett beredningsförfarande idessa frågor som i alla andra, men man måste göra en avvägning. : Var de inom regeringen som inte visste omaffären - det var samtliga utom tre - missnöjda med att man inte fick beskedförrän med allmänheten? : Jag har inte gjort någon enkät i frågan,men ingen har klagat hos mig. : Inte ens de som höll argsinta förstamajtalmot finansvalpar? : Har den debatt som förekommit kring ErikPensers person i andra sammanhang - nämnde Boforsaffären - haft någonsom helst betydelse för finansministerns bedömning av det här ärendet? : kom ett förslag om enförändring av den ursprungliga avtalskonstruktionen. Vem tog initiativ till denkontakten? : Det finns ett tilläggsavtal som innebäratt skall sälja ut en del av PKbanksaktierna. Jag vet inte vem som toginitiativ till det. Jag vet bara att när den offentliga debatten kom i gånguttalade PKbanksledningen att man tog intryck av diskussionen. Även Carnegietyckte att det var en olustig situation, och man ville därför till avtalet fogaytterligare ett avtal om att man inte skulle kvarstå som stor aktieägare iPKbanken. Hur de förhandlingarna sköttes känner jag inte till. : Syftet var alltså att mildra kritiken? gör man saker och ting därföratt man får kritik. Det anses ibland berömvärt. : Tycker finansministern att affären därmedblev bättre? Kjell-OlofFeldt: Ja. Med hänsyn till de reaktioner som uppstod blev affären 1988/89:KU30 bättre. : Betydde det att den ursprungligakonstruktionen var en dålig konstruktion? : Det är en semantisk fråga. Om någontingblev bättre, är det förra sämre än det nuvarande - ja. - Jag hoppas att ocksåsyntaxen var riktig. : Varför var förvärvet av bra förPKbanken? : Jag har försökt förklara varför jagansåg att det var värdefullt för PKbanken att få en större värdepappersrörelseoch utveckla sin notariatavdelning och även att tjäna en del av de pengar somannars skulle ha hamnat i andra fickor. : Hade det spelat någon roll om det varitnågon annan fondkommission? : Det är en fråga som jag inte kan svarapå. : Så den här är inte bättre än andra? : Det finns väl ett femtiotalfondkommissionsbolag. Jag kan inte värdera och deandra. Det är möjligt att något av dem är bättre än , men det var Carnegiesom var till salu. : Jag frågar mot bakgrund av den kritik somfinansministern i andra sammanhang har riktat mot aktiehandlarnas ochoptionsmäklarnas agerande på börsen om det spelar någon roll att det var denena eller andra eller om man bedömde att var en bättre aktör än deandra. : Ur moralisk synpunkt? : är ettvälrenommerat fondkommissionsbolag, men jag antar att de gör sina affärerenligt samma etiska principer som andra fondkommissionärer som håller sig inomlagens ramar. Moralen där är väl varken bättre eller sämre än hos eller . : Jag har ingen ytterligare talare, och detåterstår för mig bara att tacka finansministern för att han genom sina svar harkompletterat det material vi har för den bedömning vi skall göra. 1988/89:KU30Bilaga B 4 Offentligutfrågning av chefsåklagare angående försatt granskning avregeringens åtgärder med anledning av mordet på : Jag förklarar sammanträdet öppnat och villinformera allmänheten om att vi återupptar de utskottsutfrågningar som kan varaöppna enligt de bestämmelser som finns i riksdagsordningen. Vad vi granskar ärregeringens åtgärder i samband med utredningen av mordet på . För dem som inte följt ärendet fullt ut vill jag tala om,att vi i utgångsläget har ett mycket omfattande material. Jag pekar påresultatet av sommarens arbete - 600 sidor som omfattar inte bara deutfrågningar vi gjorde utan även det material vi hade som grund. Vidareredovisas de slutsatser som det dåvarande kom fram till. Betänkandet blev ett utkast. Det kom aldrig attunderställas , eftersom ingen urtima riksdag inkallades. Men detutskott som valts riksdagsval har övertagit det gamla utskottetsmaterial. Jag vill understryka att vi inte avser att göra någon repris på sommarensutfrågningar, utan vad vi nu arbetar med är vissa kompletteringar, och deberör i huvudsak fyra områden. Frågorna har aktualiserats av förundersökningari och , vilkas innehåll har redovisats för oss. Vi söker skapaklarhet om framför allt följande förhållanden: Regeringens eventuella befattning med eller kännedomom den elektroniska avlyssning, s.k. buggning, som förekommit efter mordet på och fram . Motiv och lagenlighet hos detregeringsbeslut om avlyssning av Baresic, kroaten som avtjänade straff förmordet på den jugoslaviske ambassadören. Det gäller regeringsbeslutet omavlyssning på Täbyanstalten som fattades . Granskning av uppgifter om attregeringen i efterhand blivit underrättad om att s.k. buggning förekommit. Kontroll av uppgifter från en avHolmérs livvakter, med den innebörden att statsministern redan i december 1987fått viss information om påstådda missförhållanden inom säkerhetsavdelningen. kommer i tur och ordning till oss chefsåklagare , länspolismästare samt efter lunch tillsammans biträdanderikspolischefen och justitierådet . Frågorna tilldem kommer i huvudsak att handla om buggningen och regeringens beslut omtelefonavlyssning på Täbyanstalten. Jag vill också meddela att avrundasdenna del av vår granskning med frågor till landshövding 1988/89:KU30 , tidigare justitieminister. Jag hälsar chefsåklagare välkommen tillutskottet, och enligt den praxis vi har i utskottet frågar jag dig om du villsäga något inledningsvis, innan vi startar själva frågestunden. : Nej, jag har ingenting att säga utan jagavvaktar frågorna. : Jag skulle först vilja fråga K GSvensson om han som förundersökningsledare fått kännedom om s.k.okonventionella spaningsmetoder, och det som vi i dagligt tal brukar kallabuggning. : Jag kanske först något skall rekapituleramin roll. Jag fick ju kontakt från riksåklagarens sida den 1 marsmed uppdraget att följa för att kunna gå in somförundersökningsledare när detta blev aktuellt. Det blev aktuellt så småningomunder mars månad, då den s.k. 33-åringen dök upp, och det kom att sysselsättamig helt under en stor del av mars. Innan mars hade utgått var situationen den,att det blev en tudelning av förundersökningsledarskapet, som har framkommittidigare, så att jag skötte den del av förundersökningen som berörde 33-åringen,medan resten av förundersökningsledarskapet låg kvar hos polismyndigheten.Under den tid som jag så att säga stod kvar i fick jagingenting veta om någon buggning, och icke därefter heller, förrän sakenbörjade framskymta i massmedia osv. Kun : En annan fråga som också kan ha sittintresse för är om du har deltagit i några diskussionerom nödbegreppet, där någon regeringsledamot eller någon från regeringens kanslihar varit inkopplad. G : Nej, jag har inte deltagit i några somhelst diskussioner vare sig i eller hos polismyndigheten. : När regeringen tog sittbeslut, med stöd av 31 § lagen om kriminalvård i anstalt, rörande tillstånd attavlyssna telefonsamtal från Täbyanstalten var du ju åklagare imordutredningen. : Blev du före kontaktad avnågon beträffande frågan om möjligheterna att få tillstånd att avlyssnaBaresics telefonsamtal? : Jag skall först säga att jag har gjortbedömningen att jag kan lämna de upplysningar jag har att lämna inför öppnadörrar. I min roll ingick bl.a. också att fattade beslut som jag hade att fatta som åklagare i anledning av mordet på OlofPalme. Jag kontaktades av en kriminalinspektör påsäkerhetstjänsten som meddelade att han ville dra ett ärende för mig. Jag vardå hemma i bostaden. Sedan vi hade beslutat hur vi skulle lösa det praktisktkom han ut till min bostad. Det ärende som var aktuellt var frågan omtelefonkontroll på Baresic,som då var intagen på Täbyanstalten. Det hade inte, såvitt jag iy88/89:KU30minns, upprättats någon promemoria som underlag för den här föredrag- Bilaga B4 ningen, utan den skedde muntligen. Jag kanske i det här sammanhanget ocksåskall nämna att när det gäller telefonkontroll är situationen den, att manmåste ha misstanke om brott av viss karaktär eller av viss svårighetsgrad. Fören telefonkontroll krävs också att man har, som det kallas, skälig misstanke.Det måste alltså vara en misstanke som är skäligen grundad. Det är åklagarensom beslutar huruvida framställning skall göras om telefonkontroll, och densom slutgiltigt beslutar om kontrollen är domstolen. Det jag hade att ta ställning till gällde alltså fråganhuruvida jag skulle göra en framställning till domstolen om telefonkontroll påBaresic. Det jag minns av den här föredragningen är att jag konstaterade, efterdet att jag fått del av vad kriminalinspektören hade att säga, att det enligtmin mening inte fanns tillstymmelse till skälig misstanke mot Baresic. Jag kanockså nämna att jag har ett ganska bestämt minne av att Baresic inte hade haftnågon permission eller varit utom anstalten för mordet. Dettavar alltså en omständighet som ingick i min bedömning, förutom en hel del andraomständigheter. Det fanns således enligt min uppfattning inte någonting somstödde att man skulle kunna i en domstol få gehör för att det förelåg skäligmisstanke om brott. Detta betydde att jag avslog den begäran som framförts.Jag meddelade att jag tyckte att det här borde bearbetas vidare, omdet nu ansågs vara något slags spår eller vad man skall kalla det, och utredasför att se om man kunde komma fram till en situation där det skulle kunna blifråga om skälig misstanke. Det var under den här dagen -jag kan inte sägaexakt när- som detta skedde. Jag minns också att jag efteråt ringde till P-GNäss och angav min bedömning. P-G Näss delade helt min uppfattning, och jagfick besked om att initiativet till framställningen inte hade tagitsav P-G Näss och inte heller, såvitt jag minns, av någon annan påsäkerhetsavdelningen utan begäran hade kommit från ,dvs. P-G Näss förklarade som sagt att han hade full förståelseför min bedömning. Det som sedan hände var att jag - alltså den2 mars - fick ett telefonsamtal från . Jag kan nu tyvärrinte säga vem som ringde, men det var någon av de kända befattningshavarnakring justitieministern. Det som meddelades mig då var att regeringen hadebeslutat om telefonkontroll av Baresic på Täbyanstalten. Sedan har jag överhuvud taget inte haft någon befattning med frågan om Baresic. : Det här är naturligtvis enutomordentligt intressant uppgift som du har lämnat och som i vart fall intejag har känt till tidigare. Men för att få klarhet om vi talar om samma sakskulle jag vilja fråga dig: När du prövade frågan om avlyssning av Baresic, dåprövade du frågan utifrån 27 kap. 16 § . : Ja, dvs. misstanke om brott. : Uppfattade jag dig på ett riktigtsätt. nämligen att du på blev uppringd av någon, som du intekommer ihåg vem det 4q var, påjustitiedepartementet som sade att regeringen fattat ett beslut den 2 1988/89:KU30 mars? : Ja, det är min bestämda minnesbild. Jagminns att jag reagerade över att det förelåg ett sådant tidssammanhang mellanmitt beslut och det meddelande som jag sedan fick. kände jagemellertid inte de medhjälpare vid namn som fanns på justitiedepartementet.Men jag har i efterhand konstaterat att det var ett av de mer kända namnenkring justitieministern, men jag kan tyvärr inte påminna mig vem det var. : Det kanske inte har så stor betydelse.Men enligt de uppgifter som vi har till vårt förfogande förbereddes den härfrågan i departementet , men regeringens beslut fattades den 3 mars.Jag konstaterar emellertid att det intressanta i sammanhanget är att du den 2mars prövade frågan och att regeringen fattade ett beslut. Dennaturliga frågan blir då om du med anledning av regeringens beslut blevunderrättad om hela bakgrunden till beslutet, och om du fick de motiveringarsom låg till grund för att regeringen fattade ett beslut på grundval av 31 §. : Jag minns att det här samtalet kom sent enkväll till min bostad, och beslutet var så sensationellt att jag inte kundeunderlåta att fråga vederbörande vad regeringen hade för grund för beslutet. Dåfick jag besked om att det var den här paragrafen i kriminalvårdslagen som lågtill grund för beslutet. : Skulle du kunna göra en kort redovisningav skillnaden mellan en prövning enligt 27:16 och 31 §kriminalvårds-lagen. : Eftersom 31 § inte är aktuell för ossåklagare så tittade jag i kriminalvårdslagen. Jag kunde då konstatera att detär en paragraf som används när det handlar om rikets säkerhet. Min prövningdäremot gick ut på att ta reda på om det förelåg skälig misstanke om mord. : Jag vill ställa en fråga som är avstort intresse för . När du blev uppringd avnågon på , gjordes det då några försök att påverka dig inågon viss riktning, dvs. förekom det någon form av påtryckning? : Nej, jag fick bara ett meddelande om vad somhade gjorts på regeringsnivå. : Om jag har förstått saken på ettriktigt sätt vet vi nu att beslut om telefonavlyssning av Baresic enligtuppgift har också fattats av domstol. Det framgår bl.a. av en anmälan hit tillkonstitutionsutskottet, som ordförande har ingivit. Hardu någon synpunkt på att domstolen, som tydligen enligt samma lagrum som duskulle ha prövat frågan, skulle ha kommit till en motsatt ståndpunkt? : Jag befann mig i denna situation omedelbartefter mordet, och jag vet därför inget om någon efterföljande telefonkontroll.Men det har sagts migatt maj månad kan ha varit en aktuell tidpunkt. Jag vet inte om det 1988/89:KU30 har skett någon bearbetning och utredning av detta efter det attjag hade Bilaga B 4 kontakt med detta. Men mars, april och en del av majhade ju förflutit, och kan läget ha förändrats. Men jagfrånträdde målet och hade i övrigt ingen befattning med detta. : Har du inte efter haftnågon kontakt med eller någon regeringsledamot för attdiskutera lagligheten i beslutet från ? : Nej, det enda jag har gjort är att jagunderrättade myndighetens chef om vad som hade förekommit, eftersom jag fanndetta så märkligt. : Herr ordförande! Jag har ytterligareett par frågor som jag anser kan vara av intresse. harvi i tidningarna kunnat läsa att under ledningimporterade ganska mycket sofistikerad avlyssningsapparatur, track finders osv.Min fråga till dig med anledning av detta är: Har du i dintjänsteutövning som förundersökningsledare känt dig avlyssnad på ettotillbörligt sätt? : Det är svårt att ge några säkra besked påden här punkten. Jag kan säga att jag och min kollega kammaråklagare , som hjälpte mig under hela den tid som jag var engagerad iPalmeutredningen, disponerade ett rum i kriminalavdelningens lokaler, i sambandmed att en grupp arbetade med frågor rörande den s.k. 33-åringen. Vi fick dåflera indikationer på att vi kunde vara avlyssnade, men några belägg för dettahar jag inte. : Att någon privatperson skulle hautfört denna avlyssning är väl uteslutet? Om en sådan avlyssning har förekommitmåste det väl ha varit någon myndighetsperson som har utfört den? : Ja, om avlyssning har förekommit är dettamest antagligt. : Herr ordförande! Får jag hänga på den frågasom ställde om att och hans kollega eventuelltblev avlyssnade. Det gällde alltså den period som de arbetade med frågorrörande den s.k. 33-åringen. Är det korrekt? : Ja, det är från som indikationernaföreligger, dvs. : Det var alltså som du ochHans Holmér hade något olika uppfattningar om den s.k. 33-åringen, är detkorrekt? : Ja, det stämmer. AndersBjörck: Vilka var indikationerna på att ni kunde ha varit avlyssnade? K GSvensson: Det är svårt att sitta här och offentligt redogöra för det. skullehelst vilja slippa redogöra för dessa indikationer. säga attvi hade sådana indikationer att vi var mycket försiktiga med att över huvudtaget yttra oss. Vi hade en känsla av att det vi uttryckte i vårt rum gick 42 AndersBjörck: Jag har all respekt för att du inte vill tala om exakt hur. Men 1988/89:KU30 var det fråga om tekniska indikationer, eller var indikationernaav det slaget Bilaga B 4 att ni upptäckte att det ni sade plötsligt fannshos andra? : Det var fråga om det senarealternativet. : Det innebar alltså att ni inte, åtminstoneinte i det här rummet, med den normala förtroligheten mellan två personer kundearbeta med detta? : Vi bedömde dessa indikationer som så att vivar mycket försiktiga när vi talade i detta rum. : Om en åklagare, som utreder ett allvarligtmål, får indikationer på att han kanske är avlyssnad, vad gör han då? samtycker, är han rädd för , eller vad gör han? : Vi hade mycket svårt att tro detta. Det varså fantastiskt att vi själva faktiskt inte kunde tro på det, trotsindikationerna. : Antingen trodde ni på det eller inte? : Tro är kanske ett för starkt ord i det härfallet, men indikationerna var sådana att vi var försiktiga. : Anmälde du detta till någon överordnad?Talade du om detta för någon? Var det någon mer än du och kammaråklagareCarlström som kände till det? Detta är nämligen mycket viktigt för vårbedömning. : Jag berättade om minamisstankar för dåvarande överåklagare . : Hur reagerade han? : Jag har svårt att komma ihåg det. 'Uppgifternavar ju så sensationella att det helt enkelt var svårt att tänka sig in i dennabild. : Du är ju själv som åklagare van att ställaraka frågor och få raka svar, så du måste ju förstå vår situation som vill hafram sanningen. : Jag har faktiskt inte någon ordentligminnesbild av hans reaktioner annat än att han tyckte att det var sensationellauppgifter. Man hade helt enkelt svårt att acceptera något sådant. Misstankarhade funnits om detta, men att acceptera misstankarna var något helt annat. : Men om avlyssning förekom så misstänkte niatt låg bakom den, det var väl utgångspunkten? : Jag kan inte säga något om åt vilket hållman skulle rikta misstankarna. : Med facit i hand, kan du säga om det fannsnågon annan som hade möjlighet att göra detta? : Teoretiskt kan man tänka sig att det fannsfler möjligheter. AndersBjörck: Men det är teoretiskt? Bilaga B 4 : Ja. : Just det. Då skall vi kanske lämna det här avsnittet och gå tillbakatill avsnittet om Baresic. När du blev informerad om att man var intresserad avavlyssning av Baresic, handlade det då från säkerhetspolisens sida om attBaresic skulle vara misstänkt mera konkret för delaktighet i mordet på OlofPalme? : Såvitt jag minns så avsåg det helamisstankar om något slags inblandning i mordet. : Gjorde du då bedömningen att det inte fannsnågon anledning att ha telefonavlyssning. : Det fanns ingen grund för detta. Jag ansågdärför att det inte fanns sådan grund att detta skulle tas upp i domstol. : Du är känd för att haft hand om en delspionmål. Jag undrar om du hade hand om Berglingmålet? : Jag var engagerad i Berglingmålet fram tillvåren eller sommaren. Vilket år det var kommer jag inte ihåg. Men jag fick dåsläppa Berglingmålet på grund av att det kolliderade med ett annat spionmål, såatt jag måste engagera mig i hovrätten. Den vidare handläggningen av Berglingmåletövergick till min kollega som biträtt mig på kammarrätten. : Känner du till om 31 § har använts någongång? Har du under din bana som åklagare varit med om att denna paragraf hartillämpats? K GSvensson: Nej, aldrig. AndersBjörck: Har du från något annat håll fått höra att den har tillämpats? K GSvensson: Ne']. : När du fick höra talas om att mantillämpade 31 § blev du alltså mycket förvånad? : Jag visste knappast vad paragrafen innehöll.Jag läste därför i lagboken. : Enligt mina uppgifter lär den ha använtstvå gånger, en gång mot och en gång mot . Det innebäralltså att om den skall användas måste det föreligga ett hot mot riketssäkerhet? : Ja, såvitt jag förstår. : Hur reagerade du när du blev överkörd idenna fråga? : Jag vet inte om jag vill kalla det föröverkörd. Det jag minns om min reaktion är att jag fann attdet tidsmässigt fanns ett samband mellan dessa båda händelser. : Med tanke på vad som sedan hände, fann dunågot samband mellan att du först som åklagare och ansvarigförundersökningsledare - även 44