bet · GC01TU14 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 TU14 Idetta betänkande behandlas i proposition 1988/89:100 (budgetpropositionen)bilaga 8, avsnittet I. Transportforskning, framförda förslag jämte motioner.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionförslagen. Till betänkandet har fogats åtta reservationer. C-,vpk- och mp-ledamöterna har reserverat sig i fråga om "Just-In-Time- system" (res. 1), m-ledamöterna i fråga om en"bilsocial" utredning (res. 2), vpk-ledamoten i fråga om deltagande iPrometheus-projekt, m.m. (res. 3), vpk- och mp- ledamöterna i frågor omutredning om ett alleuropeiskt järnvägssystem (res. 4),tidsplan för utveckling av nytt regionaltåg/ny motorvagn (res. 5), stödför minibusstrafik, m.m. (res. 7) och utveckling av kollektivtrafiken, m.m. (res. 8) samt mp-ledamoten ifråga om medel för utveckling av nytt regionaltåg/ny motorvagn (res. Vidarehar till betänkandet fogats ett särskilt yttrande av fp-ledamöterna i fråga omtidsplan för utveckling av nytt regionaltåg/ny motorvagn. Regeringenföreslår i proposition 1988/89:100 bilaga 8 ()under avsnitt I. Transportforskning (s. 176-183) 1. att till för budgetåret1989/90 anvisar ett förslagsanslag på . (punkt II. 2. att till Bidrag till statens väg- och trafikinstitut /90 anvisar ett reservationsanslag på . 3. att bemyndigar regeringen att förordna om att försörjningenav kapital till löpande investeringar vid statens väg- och trafikinstitut ifortsättningen skall ske med anlitande av driftmedel undersjälvkonsolide-ringsansvar, 4. att till : Återanskaffning avviss basutrustning för /90 anvisar ett reservationsanslag på . (punkt 13. Riksdagen1988/89. 5. att tillTransportforskningsberedningen för / 1988/89:TU14 90 anvisarett reservationsanslag på . (punkt 14. 6. att medger att regeringenbemyndigar transportforskningsberedningen att besluta om statligt stöd tillforskning, utveckling och demonstrationsprojekt under budgetåren 1990/91 och1991/92 inom en ram av . (punkt 14. 1988/89:T207 av m.fl. (vpk) vari yrkas 2. att som sin mening gerregeringen till känna att forskning och utveckling inom området kollektivtrafikinitieras i enlighet med motionens förslag, 3. att hos regeringen begäratt en parlamentarisk kommission tillsätts med uppdrag att utredaförutsättningarna för en alternativ produktion för bilindustrin, baserad påkollektiva transporter, 4. att hos regeringen begär att den i yrkande 3föreslagna kommissionen också får till uppgift att utreda förutsättningarna för ett alleuropeiskt järnvägssystem. 1988/89:T215 av m.fl. (c) vari yrkas 5. att hos regeringen begär en analys av hurutvecklingen av Just-In-Time-system påverkar samhällsstrukturen med avseende på bl.a. sårbarhet, energiåtgång, miljöeffekter och regional fördelning av arbete och näringsliv samt korrelationen mellan "Just-in-time" ochföretagsbeskatt ning. 1988/89:T223 av m.fl. (mp) vari yrkas 3. att begär att regeringen utarbetar förslagtill intensifierad forskning och utveckling av miljövänliga fordon ochtrafiksystem enligt vad angivits i motionen. 1988/89 :T235 av m.fl. (mp) vari yrkas 13. att beslutar införa ett nytt anslag 15.Forskning och utveckling av miljövänliga och energisnåla transporter med , och föreskriver att detta anslag ska användas på det sätt somangetts i motionen. 1988/89:T447 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen dll kännavad i motionen anförts om tillsättandet av en bilsocial utredning. 1988/89:T517 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att ger regeringen i uppdrag att igångsättaen utveckling av ett nytt regionaltåg/ny motorvagn, 3. att ger regeringen i uppdrag att avdela 70milj.kr. av utvecklingsanslag på 100 milj.kr. till utveckling av ett nytt regionaltåg/motorvagn. 1988/89:T813 av m.fl. (vpk) vari yrkas 3. att uttalar att engagemang i detså kallade avbryts. ]988/89:T908av (vpk) vari yrkas att hos 1988/89:TU14regeringen begär förslag i syfte att möjliggöra för kommuner eller länstrafikbolagsom vill introducera vätgasdrivna fordon att få statliga lån för detta.Motiveringen till yrkandet återfinns i motion 1988/89:N230 (vpk). 1988/89:T910 av () vari yrkas 1. att begär att regeringen tar fram etttidsbegränsat ekonomiskt utvecklingsstöd för minibusstrafik till de kommuner som vill genomföra servicelinjer med minibussar, 2. att begär att regeringen informerarkommunerna om minibus sarnas möjligheter och de stödmöjligheter som kommer att utvecklas som följd av förslaget i yrkande 1. 1988/89:T917 av m.fl. (vpk) vari yrkas 2. att beslutar om ett anslag på 50 milj.kr.till Transportforskningsberedningen i syfte att förbereda införandet avautomatiskt spårsystem. 1988/89:T926 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att omgående avbryta allt statligt engagemang i projektet att projektet omgående avbryts, 2. att riksdagenbeslutar att de resurser som används till under 1 nämnt projekt skallöverföras till forskningsprojekt som gynnar miljövänliga kollektivtrafiksystem. Motiveringentill yrkandena återfinns i motion 1988/89:N368 (vpk). De statliga satsningarna på forskning och utveckling ivårt land finansieras via anslag direkt till högskolorna, via anslag tillforskningsråd - som fördelar medel främst efter inomvetenskapliga kriterier -samt via anslag till sektorsansvariga myndigheter som även de i storutsträckning förlägger sin forskning till högskolorna. Utskottet kommer i denföljande framställningen att använda förkortningen FoU för forsknings- ochutvecklingsarbete och häri i förekommande fall även innefatta arbete meddemonstrationsprojekt o.d. inleddes en ordning med att på grundvalav förslag av regeringen beslutar om treårsprogram för forskningen. Det förstatreårsprogrammet, som avsåg perioden /85-1986/87, lades fram i proposition1983/84:107, till vilken var fogade bilagor med förslag avseende forskningeninom berörda departements verksamhetsområden. I bilaga 4 avseende kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde konstaterades att många olika organ var delaktiga i densvenska transportforskningen såsom bl.a. transportforskningsdelegationen ochkollektivtra-fikbetedningen vilka stödde FoU samt statens väg- ochtrafikinstitut (VTI) som bedrev egen FoU. På förslag i propositionsbilagangodkände (/84:30, rskr. 386) bl.a. att transportforskningsdelegationenoch kollektivtrafikberedningen skulle sammanföras till en nymyndighet, transportforskningsberedningen (TFB). 1" 1988/89. Rättelse: S. 14 rad 8-10 utgår. Rad 11 Står: 10 Rättattill 9-10 År 1987lades forskningsprogrammet för perioden /88-1989/90 fast. 1988/89:TU14Beträffande FoU inom verksamhetsområde beslötsbl.a. 1986/87:80 bil. 5, , rskr. 290) att trafikens effekter påmiljön skulle vara en huvudpunkt inom den framtida transportforskningen vilketbl.a. skulle innebära en ökad satsning på järnvägsoriente-rad forskning som ettled i en satsning på miljövänliga transportalternativ. Vissa ökade resurseranvisades till TFB och till VTI. På förslag i proposition 1987/88:50 om trafikpolitikeninför (s. 138-141,257-259 och 398) beslöt under förrariksmötet i fråga om transportforskningen (/88:18, rskr. 202) bl.a. omförstärkning av järnvägsforskningen samt anvisade på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /88 ett reservationsanslag till Stöd tillutvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken på 100milj.kr. att disponeras av TFB. I propositionen angavs att engångsanslaget i första handskulle användas till konkreta försök med fordon och fordonskomponenter för denkollekdva trafiken, terminaler och hållplatser samt olika lednings-,informadons- och beställningssystem på området. Projekten förutsattes i principvara samfinansierade med intressenter på dllverkar- och användarsidan. Detförutsattes att TFB i frågor rörande anslaget skulle samråda med styrelsen förteknisk utveckling (STU) m.fl. Medel inom anslaget skulle också kunna utnyttjasför utveckling och teknikupphandling av nya fordon för lokal och regionalpersontrafik på järnväg med hänsyn till att den tillgängliga motorvagnspar-ken,såväl den dieseldrivna som den eldrivna, i fråga om bl.a. vikt och komfort varlångt ifrån optimal från vare sig ekonomisk synpunkt eller frånresandesynpunkt. Föredragande departementschefen förutsatte att en del avutveckhngsarbetet skulle kunna ske hos VTI samt i samband med företag ijärnvägsbranschen. Han förutsatte också att angelägna projekt skulle kunnasamfinansieras av TFB och berörda avnämare och andra intressenter. Som exempelpå ett angeläget projekt angav han utveckling av ett lätt och energieffektivtfordon för lokal och regional trafik. Det har förutskickats att regeringen under våren 1990skall förelägga en ny proposition om forskning. 1 Anslag till statens väg- och trafikinstitut, m.m. Verksamheten vid statens väg- och trafikinstitut (VTI)finansieras dels med bidrag direkt över statsbudgeten över reservationsanslagetBidrag till statens väg- och trafikinstitut, dels med ersättning föruppdragsforskning för vilken verksamhet finns förslagsanslaget Statens väg- ochtrafikinstitut. Bidraget över statsbudgeten är avsett att täcka kostnader förmyndighetsuppgifter vid VTI och för VTLs egen FoU-verksamhet. Ibudgetpropositionen föreslås att för nästa budgetår till Statens väg- ochtrafikinstitut anvisar ett förslagsanslag på . och till Bidrag till 1988/89:TU14 statens väg- och trafikinstitut ett reservationsanslag på . Utskottet tillstyrker propositionsförslagen. Medel till utrustning vid VTI anvisas underreservationsanslaget : Utrustning, under vilketanslag . har anvisats för innevarande budgetår. Kommunikationsministern anför bl.a. att det för enfortsatt gynnsam utveckling av verksamheten vid VTI är angeläget att VTI harmöjlighet att göra nödvändiga investeringar i ny teknik m.m. och att enmöjlighet att åtminstone delvis åstadkomma detta är att utvidgauppdragsverksamheten i syfte att stärka VTLs ekonomi. Kommunikationsministernförordar därför att den samlade verksamheten vid VTI så långt möjligt skallbedrivas så att investeringsutgifterna kan finansieras inom ramen för VTLsekonomi och föreslår att VTLs behov av löpande investeringar fortsättningsvisfår finansieras med avskrivnings- och överskottsmedel. Detta innebär enligtkommunikationsministern att utrustningsanslaget kan avskaffas och allmedelstilldelning till VTI sker via reservationsanslaget Bidrag till statensväg- och trafikinstitut. Det bör enligt kommunikationsministern ankomma påregeringen att besluta om de närmare förutsättningarna för den fortsattafinansieringen av VTLs investeringar över bidragsanslaget. bemyndiga regeringen att förordna om att försörjningen avkapital till löpande investeringar vid VTI i fortsättningen skall ske medanlitande av driftmedel under självkonsolideringsansvar. Kommunikationsministern anför vidare att VTI emellertidunder överskådlig tid kommer att sakna möjlighet att med avskrivnings- ochöverskottsmedel göra mer omfattande investeringar i VTLs basutrustning. Motbakgrund av de omfattande reinvesteringsbehov som VTI harföreslås därför i budgetpropositionen att . för nästa budgetåranvisas under ett nytt reservationsanslag Statens väg- och trafikinstitut:Återanskaffning av viss basutrustning. Utskottet tillstyrker propositionsförslagen. 2 Anslag till transportforskningsberedningen, m.m. Transportforskningsberedningen (TFB) har till uppgift attplanera, initiera, stödja och samordna forskning, utveckling ochdemonstrationsprojekt som rör transporter, trafik och trafiksäkerhet. TFB:sverksamhet är indelad i områdena (1) övergripande frågor, (2)persontransporter, (3) godstransporter (4) trafiksäkerhet samt (5) informationoch dokumentation. I budgetpropositionen föreslås att dels underreservationsanslaget Transportforskningsberedningen för nästa budgetår anvisa37 , dels medge att regeringen bemyndigar TFB att besluta omstatligt stöd dll forskning, utveckling och demonstrationsobjekt underbudgetåren 1990/ 91 och 1991/92 inom en ram av . resp. 17 000 000kr. I elvamotioner framförs förslag avseende FoU på transportområdet, m.m. Utskottet behandlar förslagen i här aktuell del av ärendetunder följande 1988/89:TU14 rubriker, nämligen (1) En analys av"Just-In-Time"-systems påverkan på samhällsstrukturen, (2) En"bilsocial" utredning, (3) Fortsatt deltagande i Prometheus-projekt,m.m., (4) Viss användning av anslaget Stöd till utvecklingsarbete ochdemonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken, m.m., (5) Ekonomiskt stöd tillkommuner för inrättande av minibusstrafik, (6) Anslaget till TFB, m.m. samt (7)Utveckling av kollektivtrafiken, m.m. En analys av "Just-in-Time"-systemspåverkan påsamhällsstrukturen Vid organiserandet av materialflödena(materialadministradon, MA) från råvaruleverantörerna via olika förädlingsstegtill de slutliga förbrukarna av de färdiga produkterna går utvecklingen motökad snabbhet, tidsprecision, lagerrationalisering och högtkapacitetsutnyttjande av människor och anläggningar, dvs. man tillämpar vadsom kallas Just-In-Time-principer. Kännetecknande för Just-In-Time-system ärbl.a. att företagen minskar sin lagerhållning av varor. I stället förlitar mansig på tidsprecision vid leveranser från underleverantörer o.d. I motion T215 (c) pekar motionärerna på att företagengenom att ersätta lagerhållning av komponenter och insatsvaror för produktionmed snabba och säkra transporter från leverantörerna ställer stora krav pålandsvägs- och järnvägstransporterna, vilka krav bl.a. innebär att allt flertransporter måste ske och konkurrera med persontrafik om tillgängligkapacitet. Modonärerna framhåller att det mycket snabba utnyttjandet avJust-In-Time-system dock inte har föregåtts av någon analys avsamhällseffekterna av användningen av sådana system. Motionärerna begär därför(yrkande 5) en analys av hur en mera allmän övergång till Just-In-Time-systempåverkar samhällsstrukturen med avseende på bl.a. energiåtgång, miljöeffekter,regional fördelning av arbete och av näringsliv samt - om denna påverkan ledertill samhällsekonomiska kostnader och snedvridna prioriteringar - en analys ifrågan om det är skattesystemets lagervärderingsregler som medverkar till attframkalla företagsekonomiska beslut som får sådana effekter. De frågor som tas upp i motionen har under senare tidvarit föremål för ingående diskussioner mellan trafikmyndigheter,forskningsinstitutioner och forskningsstödjande organ, bl.a. TFB. Efter överläggningar och seminarier har man inom TFButarbetat nya program där forskningsbehov inventerats i syfte att analyseradessa nya utvecklingstendenser. Inom ett program för godstransporter ochmaterialadministration har särskilt uppmärksammats de samhällsekonomiskakonsekvenserna av MA-kraven på transporter. Här påtalas att utvecklingen motfrekventa mindre sändningar har försämrat kapacitetsutnyttjandet av fordon ochlastbärare som i sin tur kan innebära ett ökat trafikarbete och itätexploaterade områden orsaka flaskhalsar i trafiksystemet. Avsikten medforskningsinsatserna är här att studera samband mellan trafikarbete,energiförbrukning och miljöstörningar. Man tar också upp frågan om företagensbenägenhet att flytta från perifera lägen mot viktigare delar av transportlederoch termina- ler,vilket kan innebära en ökad lokalisering av företag mot syd- och 1988/89:TU14 väst-Sverige. Inom TFB har vidare utarbetats ett särskiltforskningsprogram för trafik och miljö som täcker mark- och flygtransporter därkunskapsläget och forskningsbehovet inom olika delområden har preciserats. Även för energirelaterad forskning och utveckling inomtransportsektorn har ett program utarbetats. I detta behandlas, förutomåtgärder som syftar till energibesparande åtgärder, även problem som gällertransportsystemets sårbarhet i händelse av t.ex. oväntade prishöjningar på oljaeller störningar i oljetillförseln vid en krissituation. En översyn av de grundläggande dragen iföretagsskattesystemet görs av kommittén (Fi 1985:06) med uppdrag att göra enöversyn av företagsbeskattningen. Kommittén behandlar bl.a. frågor omlagervärdering. Kommittén beräknas avge sitt slutbetänkande . Den utredningsverksamhet som sålunda pågår eller föreståri frågor som tas upp i motionen synes kunna tillgodose motionärernas önskemål.Motionsyrkandet synes därför inte böra föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Det avstyrks sålunda. En "bilsocial" utredning I motion T447 (m) begärs (yrkande 2) att en"bilsocial" utredning skall tillsättas. Motionärerna famhåller attdet är av stor vikt att få fram uppgifter om bilens betydelse för hela ellerdelar av befolkning, hur olika statliga ingrepp och ökade kostnaderpåverkar hushållen samt vilka regional-och fördelningspolitiska effekter somblir resultatet. Bilen har successivt fått ökad betydelse itrafikförsörjningen såsom en följd av bl.a. den allmänna välståndsökningen, deökade resbehoven, utbyggnader och förbättringar av vägnätet samt dekvalitativa egenskaper som bilen erbjuder - rörlighet, valfrihet, bekvämlighet.Personbilen möjliggör i regel direkt färd mellan start- och målpunkt. Den somhar tillgång till bil når också ett väsentligt större utbud i fråga om sysselsättningoch service. Bilens betydelse för de enskilda människorna beräknasockså öka i fortsättningen. 1 rapporten transporter (jämterapporten i en osäker framtid publicerad i Ds K 1987:16) beräknasden svenska normalfamiljen komma att använda en femtedelav de disponibla inkomsterna för kommunikation, en andel som då beräknasöverstiga matens resp. bostadens andel av disponibel inkomst. Transporterna iegen bil beräknas öka på bekostnad av köpta kommunikationstjänster till attomfatta av hushållens kommunikationsbudget. Vid behandlingen under förra (/88:18 s.6) av ett motionsförslag som var likartat med det här aktuella redogjordeutskottet för olika forskningsrapporter och -projekt som är ägnade attförbättra kunskapsläget om bilens roll i samhället. Utskottet hänvisar tilldenna redogörelse. Bl.a. framhöll utskottet resvaneundersökningar som harutförts av - den första och den andra avseendetiden maj 1984-maj 1985,publicerad i Statistiska meddelanden Til SM8701 - samt studier som 1988/89:TU14 bygger på resvaneundersökningarna. I överensstämmelse med den mening utskottet uttalade medanledning av motionsförslaget under förra anser utskottet attkunskapsläget genom de olika undersökningarna håller på att förbättras vadgäller bilens roll i samhället, varför det inte är befogat att en särskildbilsocial utredning tillsätts. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. Fortsatt deltagande i Prometheus-projekt, m.m. godkände /riktlinjerför industriell utvecklingsverksamhet, gemensam mellan staten och industriföretag,som en del av ett nationellt informationsteknologiskt program (prop. 1986/87:74s. NU 30 s. 40-44, rskr.271). Den statliga resursinsatsen för dennadel av programmet (IT 4) beräknades bli 495 milj.kr. Finansieringen sker överförsvars- och industrihuvudtitlarna samt från . Den statliga insatseni industriella utvecklingsprojekt får uppgå till högst halva projektkostnaden.För att planera, leda och låta genomföra och följa upp verksamheten har endelegation för industriell utveckling inom informationsteknologiområdet(IT-delegationen) inrättats med representanter för myndigheter och industri. I proposition 1986/87:74 lämnades även en redogörelse(s.141-142) för det s.k EUREKA-samarbetet. 1 detta deltar företag ochinstitutioner i 19 västeuropeiska länder (däribland i ) ochEG-kommissionen med mål att driva på den tekniska och ekonomiska förnyelsen iEuropa. Finansieringen av projekt inom EUREKA-samarbetet förutsätts i förstahand ske av deltagarna själva med eget kapital eller genom insatser påkapitalmarknaden. Statligt stöd till förstudier och projektgenomförande skulleenligt redogörelsen kunna erhållas från styrelsen för teknisk utveckling (STU)och från industrifonden. Inom ramen för EUREKA-samarbetet startade biltillverkare ifem europeiska länder forskningsprogrammet (Fragrawme for afuropean 7"raffic with f/ighest Efficiency and L'nprecedented 5afety).Programmet, som är åttaårigt, syftar till att genom informationsteknologieffekfivisera vägtrafiken samt att minska olägenheterna i form av olyckor,buller och avgaser. Antalet deltagare har utökats och innefattar numera Europasviktigaste bil-och elektronikindustrier. Forskningsprogrammet består av sjudelprogram av vilka industrin har tagit hand om tre (, PRO-NET ochPRO-ROAD) och fyra avser mera grundläggande forskningsprojekt (PRO-ART,PRO-CHIP, PRO-COM och PRO-GEN). Inom ramen för IT4-programmet stöderIT-delegationen ekonomiskt fem projekt inom olika delprogram.Dessutom utgår bidrag från och . På olika sätt engagerade i etteller flera av dessa projekt är dessutom på statlig sida , tekniskahögskolan i , i , tekniska högskolaoch VTI. I tre vpk-motioner vänder sig motionärerna mot satsningenpå Prometheus-projekt m.m. I motion T813 (vpk) begärs (yrkande 3) attteleverkets engagemang i Motionärerna anser att - /89:TU14 attgöra sig oberoende av utlandet i fråga om komponenter - bör satsa påindustriella komponentprojekt i stället för att engagera sig iPrometheus-projekt. 1 motion T926 (vpk) begärs att allt statligt engagemang iPrometheus-projekt skall avbrytas (yrkande 1) och att de statliga resurser somavses för dessa projekt i stället skall användas för forskningsprojekt somgynnar miljövänliga kollektivtrafiksystem (yrkande 2). Motionärerna vänder sigmot uppläggningen av Prometheus-samarbetet samt kritiserar den satsning som mangenom detta samarbete gör från svensk sida på bilismen med dess negativaeffekter på människornas hälsa och på miljön. I motion T207 (vpk) vänder sig motionärerna också mot denekonomiska satsning på bilismen som sker genom deltagandet i EUREKA:sPrometheus-projekt. Motionärerna anser att resurserna bör föras över till heltandra teknikprojekt än bil- och försvarsindustrins. De framhåller att exempelfrån andra länder visar hur tekniker utan anknytning till transportindustrinlyckas med att ta fram lämpliga lösningar för kollektivtrafiken. Motionärernabegär att en grupp av forskare och tekniker, som är fristående från industrin,skall få i uppdrag att hitta okonventionella trafiklösningar som leder bortfrån massbilism, trafikdöd och ekologiska katastrofer (yrkande 2). Ev.internationellt samarbete bör gruppen enligt motionärerna söka utanförEUREKA:s bilprojekt. Motionärerna begär vidare att en parlamentarisk kommissionskall tillsättas med uppdrag att utreda förutsättningarna för en alternativproduktion för bilindustrin i form av produktion för kollektiva transporter(yrkande 3) samt att denna kommission också får till uppgift att utredaförutsättningarna för ett alleuropeiskt järnvägssystem (yrkande 4). Utskottet avstyrkte under förra (/88:18s. 7-8) ett motionsyrkande vari man begärde att statligt stöd inte skulle gestill Prometheus-projekt. Utskottet underströk att det statliga stödet avsåg FoUsom syftade till att förbättra trafiksäkerheten och framhöll att det varangeläget att man från svensk sida följer FoU som bedrivs utanför vårt land föratt vi skall kunna tillgodogöra oss resultaten av vad som därvid kommer fram.Någon anledning att nu inta en annan mening har utskottet inte. Utskottetavstyrker därför motionsyrkandena om att deltagande från statlig sida iPrometheus-projekt skall upphöra. Härav följer att utskottet även avstyrkermotionsförslagen om att statliga medel, som används för Prometheus-projekt, istället skall användas för framtagning av okonventionella kollektivatrafiklösningar samt att en grupp forskare och tekniker och en parlamentariskkommission skall tillkallas för att utreda förutsättningarna för en alternativproduktion för bilindustrin, baserad på kollektiva transporter. Det kan framhållasatt TFB stöder ett forskningsprojekt inom institufionen för trafikplanering vid tekniskahögskolan i , i vilket man arbetar med frågor om sådanatransportsystem på separat bana som inte kan betecknas som järnvägssystem,konventionella tunnelbanesystem eller konventionella spårvägssystem. Någonanledning att nu genom en parlamentarisk kommission låta utreda /89:TU14 förutsättningarna för framtagning av ett järnvägsssystem som skallkunna få alleuropeisk användning finns enligt utskottets mening inte.