bet · GC01UbU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Som utskottet serdet bör en sådan schemateknisk lösning kunna komma i fråga även för gymnasieskolansdel, om det kan ske utan större nackdel för övrig undervisning. Utskottet ärdock medvetet om att vissa överläggningar av olika skäl måste förläggas äventill annan tid. Vad utskottet anfört om ökat inflytande och medansvar i skolanför elever och föräldrar bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 23. beträffande ökat inflytande och medansvar i skolan förelever och föräldrar attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Ub2 yrkandena 3 och 4, med anledning av proposition 1988/89:4 och med avslag på mo donerna 1987/88:Ub246 yrkande 23, 1987/88:Ub272 yrkandena 1 och 2, 1987/88:Ub369 yrkande 1, 1987/88:Ub801 yrkande 11, 1988/89:Ub5 yrkande 1 och 1988/8'9:UblO yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 69 Ökatinflytande och medansvar i skolan för elever och föräldrar (mom. 23) dels att den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjarmed "har" och på s. 33 slutar med "yrkande 1"bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion1988/89:UblO yrkande 1 att den enskilda skolan är den enda nivå där beslut omskolans verksamhet skall fattas. Varje skola skall ha en styrelse bestående avlika många representanter för skolpersonal som för elever och föräldrar. Styrelsenssammansättning och storlek varierar med skolans storlek och stadium.Skolpersonalen skall företrädas av olika yrkeskategorier inom skolan. I gruppenelever och föräldrar skall förhållandet successivt förändras från en överviktav föräldrar på lägre stadier till en övervikt av elever i gymnasieskolan. skall ha ett ekonomiskt ansvar för denegna organisationen samt för personal, måltider m.m. Med utgångspunkt iläroplanens mål och riktlinjer skall beslut om skolans verksamhet klassernasstorlek, fördelningen av resurser, pedagogisk försöksverksamhet m.m. - fattasav styrelsen. Regeringen bör lägga fram förslag till lag som gör det möjligtför kommun att där förutsättningar härför finns överlämna till styrelse förenskild skolenhet att driva enheten på sätt som anges i motion 1988/89: UblO. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 23. beträffande ökat inflytande och medansvar i skolan förelever och föräldrar attriksdagen med bifall till motion 1988/89:UblO yrkande 1 och med avslag påproposition 1988/89:4 och motionerna 1987/88:Ub246 yrkande 23, 1987/88:Ub272yrkandena 1 och 2,1987/88:Ub369 yrkande 1, 1987/88:Ub801 yrkande 11,1988/89:Ub2 yrkandena 3 och 4 samt 1988/89:Ub5 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Elevföreträdares förslagsrätt i skolans skyddskommitté(mom. 25) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "I princip " och slutar med "skolansskyddsverksamhet" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna attelevrepresentanterna i skolans skyddskommitté bör förutom närvaro- och yttranderätt även ha förslagsrätt. Detta bör öka elevernas intresse för att komma med egna förslag i skyddsfrågor och bidra till att göra deras medverkan i skolans _ Enligt utskottets uppfattning bör även 1988/89:UbU7elevföreträdarna i skolans skyddskommitté ha rätt att till beslut i protokollanteckna avvikande mening utan någon begränsning. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 25 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 25. beträffande elevföreträdares förslagsrätt i skolansskyddskommitté attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Ub2 yrkande 2 och med anledning avmotion 1988/89:Ub9 yrkande 9 som sin mening ger regeringen dll känna vadutskottet anfört, Informationen om skolväsendet och utvärderingen avskolverksamheten (mom. 29) (), (), BirgerHagård (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "Utskottet delar" och på s. 37 slutar med "avseddatiden" bort ha följande lydelse: Utskottet vill i detta sammanhang framföra uppfattningenatt det är anmärkningsvärt att regeringen i propositionen inte tar upp i vilkenutsträckning konkreta målbeskrivningar i läroplanen och ett betygssystem somär relaterat till läroplanens krav i fråga om kunskaper och färdigheter skullekunna vara ett av flera medel att bl.a. utvärdera skolverksamheten. Utskottetåterkommer till denna fråga . Enligt utskottets mening är det inte lämpligt att dencentrala myndighet som har ansvar för att organisera verksamheten ocksåansvarar för att redovisa de övergripande resultaten. Utvärdering av skolansinre arbete -den pedagogiska utvärderingen bör skötas av en friståendeinstans. Som förebild för ett sådant utvärderande organ kan de särskildaskolinspektioner tjäna som finns i . En skolinspektion iStorbritannien innebär en genomgripande granskning av allt vid en skola.Inspektörerna rapporterar sina iakttagelser direkt till ansvarig minister.Rapporten har formen av en offendig handhng. Inspektionsrapporterna blirsåledes ett redskap för vägledning, både i andra skolor och inom den regionalaoch centrala administrationen. En utredning bör tillsättas för att lägga framförslag om hur den svenska skolan skall kunna utvärderas på ett motsvarandesätt. dels att moment 29 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 29. beträffande informationen om skolväsendet ochutvärderingen av skolverksamheten attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:Ub806 yrkande 20 och 1988/89:Ub4yrkande 12 och med avslag på proposition 1988/89:4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Individuellavalalternativ på högstadium 1988/89:UbU7 (mom. 31) (), (), BirgerHagård (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 38börjar med "Utskottet vill" och slutar med "i läroplanen"bort ha följande lydelse: Av högstadiets kan eleverna i daganvända för tillvalsämnen. Utskottet föreslår att utrymmet förtillval skall utökas och att ett högstadium med flera valmöjligheter utformasutifrån följande principer: - De olikatillvalsmöjligheterna skall anges i läroplanen för att garantera kvaliteten påtillvalen. - Varje elevskall ha möjlighet att välja flera alternativ. Valet skall avse dels ämnen somär obligatoriska (fördjupningskurser), dels sådana ämnen som inte ärobligatoriska för alla. Undervisningen i de olika ämnena skall kunna ges ikurser av olika svårighetsgrad. - Antalettillvalstimmar bör gradvis öka ju längre upp i högstadiet eleven når. timplan bör ge möjlighet till specialiseringi fråga om såväl bredd som djup. bör den ge erforderligt utrymme fördet lärostoff som bör vara gemensamt för alla elever. Hänsyn till personligutveckling skall alltså förenas med hänsyn till behovet av en för alla gemensamkunskapsbas. Vad utskottet här anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 31 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 31. beträffande individuella valalternativ pågrundskolans högstadium attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:Ub211, 1987/88: Ub246 yrkande 11,1987/88:Ub347 yrkande 3, 1987/88:Ub806 yrkande 11 och 1988/89:Ub4 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Möjlighet att profilera den enskilda kommunalaskolan när det gäller innehåll och arbetssätt (mom. 32) (), (), BirgerHagård (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 38börjar med "Utskottet delar" och på s. 39 slutar med"1988/89:Ub6" bort ha följande lydelse: I teorin finns det enligt läroplanen möjligheter attindividualisera undervisningen för varje elev i en klass. I praktiken är detför den enskilde läraren en nästan omöjlig uppgift att i en stor klass motsvaraalla de krav som ställs på honom eller henne i nyssnämnda avseenden. Utskottetär för sin del övertygat om att den svenska skolan kommer att bli bättreav en större pedagogisk mångfald, t.ex. om skolor (eller vertikala 1988/89:UbU7 arbetsenheter inom en skola) får skapa sig en profil genom enpedagogisk eller annan gemensam idé för skolarbetet. En sådan profilering hosnärliggande skolor (eller vertikala arbetsenheter inom en skola) bör förelevernas del kombineras med en möjlighet att välja profil. Det är viktigt att alla elever i inhämtargrundläggande kunskaper och färdigheter, i första hand i svenska ochmatematik. Från detta får avkall inte göras när en skola bygger upp en profil.Under denna förutsättning kan försök med profilering av en skola (eller envertikal arbetsenhet) ge värdefulla bidrag när det gäller att finna lösningarpå skolans individualiseringsproblem och att öka arbetsglädjen i skolan. Möjligheternatill profilering ökar med ett elevrelaterat statsbidragssystem. dels att moment 32 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 32. beträffande möjlighet att profilera den enskildakommunala skolan när det gäller innehåll och arbetssätt attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:Ub246 yrkande 5 och 1988/89:Ub6,med anledning av proposifion 1988/89:4 och med avslag på motion 1988/89:Ub2yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Möjlighet att profilera den enskilda kommunala skolannär det gäller innehåll och arbetssätt (mom. 32) (), () och YlvaJohansson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 38börjar med "Utskottet delar" och på s. 39 slutar med"1988/89:Ub6" bort ha följande lydelse: Utskottet motsätter sig möjligheten att profilera en skolamed hjälp av fimplanejämkningar. Lgr 80 ger klassen tillräckliga möjligheteratt ge undervisningen en profil. Skolpolitiken måste syfta till att skapamöjligheter för alla att fä tillgång till en bra skola. En offensiv skolpolitik måste formulera bildningsideal medbetydligt vidare syftning än "basfärdigheter". Skolans mål måste varaatt ge alla elever så mycket kunskap och bildning att de tillsammans kan styrasamhällsutvecklingen i ett demokratiskt samhälle. Vad utskottet här anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 32 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 32. beträffande möjlighet att profilera den enskildakommunala skolan när det gäller innehåll och arbetssätt attriksdagen med bifall fill motion 1988/89:Ub2 yrkande 6 avslår proposifion1988/89:4 och motionerna 1987/88:Ub246 yrkande 5 och 1988/89:Ub6, 6 1988/89. 25.Elevers och föräldrars möjlighet till val av skola inom 1988/89:UbU7 detkommunala skolväsendet (mom. 34) (), (), BirgerHagård (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "storlek" och slutar med"yrkande 11" bort ha följande lydelse: Utskottet vill erinra om att det i 1985 årsregeringsförklaring har uttalats, att möjligheterna bör ökas för den enskildeatt inom den offendiga sektorn välja t.ex. skola. För del är det naturligt att de elever somfinns inom en viss skolas naturliga upptagningsområde ges förtur till skolgångvid denna skola. Men det kan finnas skäl för elever att vilja gå i en annanskola än den som ligger närmast, t.ex. då de upplever att skolan i vissa delarger en undermålig eller ineffektiv undervisning eller då de av olika skälkänner stark otrivsel i skolan. För att regeringens förslag om möjlighet tillval av skola skall få reell innebörd bör regeringen förordna att varjeskolstyrelse skall ha skyldighet att tillhandahålla elever och föräldrarinformation om var i kommunens skolväsende lediga platser finns att söka fördem som önskar gå i en annan skola än den som ligger närmast. Det måste för densom är underkastad skolpHkt vara en medborgerhg rättighet att få lämna enskola, där verksamheten inte fungerar på ett tillfredsställande sätt. Likaledes bör regeringen, när det gäller den gymnasiala nivån,uppdra åt SÖ att lägga fram förslag till andra urvalsrufiner förintagning än de nuvarande. tas i princip, när det finns fleragymnasieenheter inom upptagningsområdet, endast hänsyn till var gymnasieelevenär bosatt. Vad utskottet här anfört om elevers och föräldrarsmöjlighet till val av skola bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att moment 34 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 34. beträffande elevers och föräldrars möjlighet till valav skola inom det kommunala skolväsendet attriksdagen med bifall fill mofionerna 1987/88:Ub246 yrkande 6, 1987/88:Ub400yrkande 1, 1987/88:Ub806 yrkande 14, 1988/89:Ub2 yrkandena 7, 8 och 9,1988/89:Ub4 yrkande 9 och 1988/89:Ub5 yrkande 4 samt med anledning av proposition1988/89:4 och med avslag på motion 1988/89:Ub9 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Elevers och föräldrars möjlighet till val av skolainom det kommunala skolväsendet (mom. 34) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "Beträffande den" och slutar med "yrkande 11"bort ha följande lydelse: Utskottetvänder sig bestämt mot resonemanget om att finansiera ett _. utökatantal klasser - som föranletts av elevers och föräldrars val av skola1988/89:UbU7 - med hjälp av förstärkningsresursen. Det kan inte ske utan att desämst ställda eleverna drabbas i någon form. Om man skall bilda klasser medhjälp av förstärkningsresursen skall detta i första hand tillgripas för attdela redan stora klasser. Förslaget till ett nytt statsbidragssystem somutskottet redovisat i det föregående ger dock andra möjligheter till en merflexibel skolorganisation. Vad utskottet här anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 34 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 34. beträffande, elevers och föräldrars möjlighet till valav skola inom det kommunala skolväsendet attriksdagen med bifall fill motion 1988/89:Ub9 yrkande 11 och med anledning avproposition 1988/89:4 och motionerna 1987/88:Ub246 yrkande 6, 1987/88:Ub400yrkande 1, 1987/88:Ub806 yrkande 14, 1988/89:Ub2 yrkandena 7, 8 och 9,1988/89:Ub4 yrkande 9 och 1988/89:Ub5 yrkande 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Elevers och föräldrars möjlighet till val av skolainom det kommunala skolväsendet (mom. 34) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "storlek" och slutar med"yrkande 11" bort ha följande lydelse: Utskottet vänder sig bestämt mot resonemanget om attfinansiera ett utökat antal klasser som föranletts av elevers och föräldrarsval av skola med hjälp av förstärkningsresursen. Det kan inte ske utan att desämst ställda eleverna drabbas i någon form. Om man skall bilda klasser medhjälp av förstärkningsresursen skall detta i första hand tillgripas för attdela redan stora klasser. Förslaget till ett nytt statsbidragssystem somutskottet redovisat i det föregående ger dock andra möjligheter till en merflexibel skolorganisation. Utskottetmotsätter sig att möjligheten att välja skola blir större än . Det finns stora möjligheter att profileraundervisningen inom en och samma skolenhet. Utskottet anser att det är vikfigtatt föräldrar, lärare och elever får ökad kunskap om detta. Utskottet föreslårdärför att regeringen lägger fram förslag om ett särskilt belopp om 100 000 kr.till SÖ, så att SÖ kan föra ut exempel på och ge viss handledning beträffandepedagogiskt utvecklingsarbete inom den allmänna skolan. Utskottet anser att det är viktigt att demokratisera ochbredda den svenska skoldebatten. Föräldrar och de som arbetar i skolan måste få större kunskap om skolan ur ett historiskt perspektiv och om olika pedagogiska arbetsformer. I ett sådant arbete kan studieförbunden spela en viktig roll. bör därför hos regeringen begära särskilda projektanslag. Dessa projektanslag kan enligt utskottets mening fördelas via studieförbunden 75 som anslagtill studiecirkelverksamhet inom området profileringpedago- 1988/89:UbU7gisk professionalism skola. dels att moment 34 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 34. beträffande elevers och föräldrars möjlighet till valav skola inom det kommunala skolväsendet attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Ub2 yrkandena 7, 8 och 9 och medavslag på proposition 1988/89:4 och motionerna l987/88:Ub246 yrkande 6,1987/88:Ub400 yrkande 1, 1987/88:Ub806 yrkande 14, 1988/89:Ub4 yrkande 9,1988/89:Ub5 yrkande 4 och 1988/89:Ub9 yrkande 11 som sin meningger regeringentill känna vad utskottet anfört, Skolstart (mom. 36) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 41börjar med "Barnomsorg och" och på s. 42 slutar med "yrkande6" bort ha följande lydelse: En sen skolstart missgynnar de elever som inte hemma elleri förskolan kan få utlopp för sitt spontana intresse för att lära. I synnerhetbarn med behov av särskilt stöd får med nuvarande ordning inte en så god starti livet som eljest skulle ha varit möjhg. Mot denna bakgrund anser utskottetatt skolstartsåldern bör sänkas. Viss flexibilitet bör dock finnas. Föräldrarbör få rätt att uppskjuta skolstarten för sitt barn till sjuårsåldern om dettaanses passa barnet bättre. Lågstadiet bör göras årskurslöst och flexibelt till sinomfattning. Med en studieuppläggning av detta slag kan skolan se till atteleverna, innan de skall fortsätta till mellanstadiet, har förmåga atttillgodogöra sig den utbildning som erbjuds där. Om barnen kan ges en godskolstart undviks åtskilliga problem, som skolan i annat fall skulle tvingassöka lösa . Särskild uppmärksamhet bör ägnas frågan om hur den kompetenssom finns hos förskollärarna skall tas till vara inom skolan. Med det förslag utskottet här har lagt fram kan eleverkomma att lämna vid en lägre ålder än . För de elever som gårvidare till gymnasieskolan är detta knappast något problem. I synnerhet gällerdetta om gymnasieskolans tvååriga utbildningsvägar förlängs. För den mycketlilla grupp, som inte vill gå vidare till utbildningen inom gymnasieskolan ochsom inte fyllt det kalenderår avslutas bör man överväga ettskolpliktskrav av innebörd att eleverna är skolpliktiga fill dess de fyllt 16år. Regeringen bör lägga fram förslag om försöksverksamhet meddels skolstart , dels ett flexibelt lågstadium i enlighet medvad som anförts i motionerna 1988/89:Ub4 yrkandena 7 och 8 och 1987/88:Ub806yrkandena 8 och 9. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels attmoment 36 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1988/89:UbU7 36. beträffande skolstart att riksdagenmed bifall till motionerna 1987/88:Ub806 yrkandena 8 och 9 och 1988/89:Ub4yrkandena 7 och 8 och med anledning av motionerna 1987/88:Ub219, 1987/88:Ub246yrkande 1, 1987/88: Ub255 och 1988/89:Ub5 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Skolstart (mom. 36) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 41börjar med "Barnomsorg och" och på s. 42 slutar med "yrkande6" bort ha följande lydelse: Genom en tidigarelagd skolstart ger man samtliga barn, närde är i en mycket receptiv ålder, möjlighet att få extra träning avbasfärdigheter. Detta är en stor fördel. En tidigareläggning av skolstartenförutsätter självfallet att man under hela lågstadiet utgår från det enskildabarnets mognadsnivå, motivation, behov och förutsättningar när kunskaper lärsin och olika färdigheter tränas. Barn bör få delaktighet i envälstrukturerad pedagogisk verksamhet med successiva inlärningsmål underbeaktande av det enskilda barnets tillväxtprocess såväl fysiskt, psykiskt,tankemässigt och språkligt som socialt. En verksamhet enligt dessa intentionersker enligt utskottets mening bäst för sexåringarna genom en tidigarelagdskolstart. Ett ytterligare skäl för att sexåringsverksamheten bör skeinom ramen för skolplikten är att barn med behov av särskilt stöd tidigarekommer i åtnjutande av skolans stödresurser. Utskottets förslag innebär en utvidgning av skolpliktenfrån nio fill fio år, vilket medför att eleverna kommer att sluta grundskolanvid samma ålder som . Med en tidigarelagd skolstart slipper man vidare ettsystem med två huvudmän för den pedagogiska verksamheten för å ena sidansexåringar och å andra sidan sjuåringar. Ett system med två huvudmän riskeraratt leda till omfattande extra arbetsinsatser. Vad utskottet anfört bör med bifall fillmotionerna 1988/89:Ub5 yrkande 6 och 1987/88:Ub246 yrkande 1 och med anledningav övriga motioner i ärendet som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 36 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 36. beträffande skolstart att med bifall till motionerna 1987/88:Ub246 yrkande 1 och1988/89:Ub5 yrkande 6 och med anledning av motionerna 1987/88:Ub219,1987/88:Ub255, 1987/88:Ub806 yrkandena 8 och 9 och 1988/89:Ub4 yrkandena 7 och8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Enbättre samverkan mellan barnomsorg och skola 1988/89:UbU7 (mom. 37) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 43börjar med "Utskottet uppfattar" och slutar med "tillhandlingarna" bort ha följande lydelse: Utskottet förordar största möjliga valfrihet ochinflytande för den enskilde. Barn och föräldrar måste kunna välja den form avskolbarnsomsorg som är bäst i varje enskilt fall. Detta kräver många olikaformer av skolbarnsomsorg. Familjedaghemmen spelar en stor roll iskolbarnsomsorgen och kommer även att göra detta. Det är viktigt att slå fast att skolbarnsomsorgen inte fårbli "en andra skola". Barn har behov av avkopphng, vila samt lugn ochro för att förbereda sig för skolans arbete. Skolan och skolbarnsomsorgen böräven i fortsättningen ha skilda målsättningar och innehåll. Vad föredragande statsrådet anfört i ärendet kan leda tillatt all skolbarnsomsorg ges på institution. Mot denna bakgrund kan utskottetinte ansluta sig till vad som anförts i propositionen om skolbarnsomsorg. Enarbetsgrupp för barnomsorgsfrågor behövs inte. dels att moment 37 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 37. beträffande en båttre samverkan mellan barnomsorg ochskola att med bifall till motion 1988/89:Ub4 yrkandena 21 och 22 ochmed anledning av proposition 1988/89:4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Lokalt utvecklingsarbete på högstadiumfr.o.m. /90 (mom. 38) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "Påståendet i" och slutar med "regeringensförslag" bort ha följande lydelse: Läroplanens indelning i naturorienterande ochsamhällsorienterande ämnen är ett sätt att tona ned de traditionella ämnenasbetydelse. Detta synsätt växer nu in i den nya lärarutbildningen. Utskottet anser beträffande orienteringsämnena att antaletlektioner per stadium bör anges i läroplanen inte bara för ämnetreligionskunskap utan även för övriga orienteringsämnen. Så är fallet i dentidigare läroplanen (Lgr 69 s. 121). Regeringen aviserar i propositionen ett s.k.utvecklingsarbete på högs tadiet. Förslaget innebär att särskilda pengar skall anslås för att utveckla elevaktiva arbetsformer och arbetssätt samt stimulera ökad ämnessam verkan. Riktade bidrag förrycker enligt utskottets mening planeringen i skolan. Skolan får ständigt i uppgift att syssla med saker, som växlar allt efter strömningar i samhället. Utskottet anser att beslut om arbetets in riktning och om resursanvändningen bör fattas lokalt. De aktuella medlen -yc bör därför tillföras denundervisningsbundna delen av förstärkningsresur- 1988/89:UbU7 sen. delsatt moment 38 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 38.beträffande lokalt utvecklingsarbete på högstadium /90 att med bifalltill motionerna 1987/88:Ub806 yrkande 4 delvis och 1988/89 :Ub4 yrkandena 2delvis och 20 och med avslag på proposidon 1988/89:4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Allmän och särskild kurs i engelska och matematik (mom. 39) Ann-CathrineHaglund (m), (), (m), () och IsaHalvarsson (fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med "Medhänvisning" och slutar med "i propositionen" bort ha följandelydelse: