bet · GC01FöU14 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet ansåg därvid med hänvisning till att kustbevakningenslokala organisation behandlades av kustbevakningskommittén att iavvaktan på resultat av detta pågående arbete inte borde uttala sig i frågan.Riksdagen följde utskottet. Utskottet har inhämtat att kustbevakningskommitténtill regeringen har överlämnat ett betänkande som rör den regionala nivån inomkustbevakningen. Utskottet kan vidare konstatera att av propositionen framgåratt det avsatts medel för /90 för dygnetruntdrift vidsambandscentralen i . Mot denna bakgrund anser utskottet att motionernaFÖ709 (s). Fö720 och Fö722 (båda fp) bör avslås i avvaktan på regeringensställningstagande till kustbevakningskommitténs förslag och på den av riksdagentidigare påfordrade informationen rörande sambandscentralernas organisation(SkU 1985/86:24). 1motion Fö5 (vpk) föreslås att en högskola för det civila totalförsvaretlokaliseras till . Utskonethar i betänkande 1988/89: FöU 10 godtagit ett förslag frånförsvarsministern som innebär att förutsättningarna för en högskola för decivila delarna av totalförsvaret skall studeras. Utskottet bör därför inte nuföreslå att gör något ytteriigare uttalande i frågan. Motion Fö5(vpk) bör därför avslås. Vänsterpartietkommunisterna har i sin partimotion Föl 5 föreslagit en sammanslagning avbyggnadsstyrelsen och fortifikationsförvaltningen till en myndighet. Fråganhar behandlats av finansutskottet som i sitt betänkande 1988/89: FiU26godtagit att och fortifikationsförvaltningenfortsättningsvis skall vara två separata myndigheter. finneringen anledning att ha annan uppfattning. Motion Föl 5, yrkande 8 (vpk), bördärför avslås. Imotion FÖ305 (mp) föreslår motionärerna att . avdelas till en fondför landsbygd.sutveckling av hög angelägenhet från försvarssynpunkt. Fondenskulle t.ex. finansiera driften av iståndsatta skärgårdshemman vilket skullevara av värde bl.a. för . Utskonetdelar motionärernas uppfattning att det är viktigt att uppmärksammaglesbygdens problem. Ur försvarets synvinkel är det framför allt utvecklingenav befolkningsstrukturen som ter sig särskilt oroande. .Utskottet anseremellertid att satsningar för att komma till rätta med dessa problem bör ha enannan inriktning än den som finns i det av motionärerna framlagda förslaget.Motion Fö305 (mp) bör därför inte bifallas av . Utskottetövergår slutligen till att behandla en motion Fö432 (mp) som rör olägenhetenmed utnyttjandet av udde för skjutningar. Motionärerna anser attkonflikten mellan å ena sidan militära intressen och å andra sidanmiljöintressen nu blivit så stor att den måste lösas på riksplanet. Skjutfältetpå udde förvärvades av staten . Genom beslut av iBlekinge län bildades ett naturreservat på Tor- hamns udde år 1977.Skjutfältet är beläget på södra delen av udden. Inom 1988/89: FöU 14skjutfältet, vid uddens sydöstra spets, finns en fågelstation. Skjutfältetanvänds dels av Blekinge kustartilleriförsvar med Karlskronakustartilleriregemente (BK/KA 2) för utbildningsverksamhet, dels av försvaretsmaterielverk för provskjutningar. Ansvaret för skjutfältet överfördes år 1985till materielverket. Uiskottelkonstaterar att fortifikationsförvaltningen enligt miljöskyddslagen ansökt omtillstånd för den militära skjutverksamheten. Utskottet har inhämtat attkoncessionsnämnden behandlar ärendet och att ett beslut är attvänta innevarande år. Frågan om uddes utnyttjande förskjutningar är sålunda under prövning i laga ordning. bör därför integöra uttalanden i frågan i enlighet med motion FÖ432 (mp), som alltså bör avslåsav . Underdenna rubrik behandlar utskottet vad föredragande statsrådet i propositionen(s. 63 66) har anfört om forskning och försvarsindustri samt motionernaFö204, yrkande 14 (m), Fö601, yrkandena 1 och 2 (m), Fö602 (c), Fö7, yrkande 4i denna del och yrkande 5 (c), samt Fö8, yrkande 1 (m). Utskottet harbeträffande ifrågavarande del av propositionen och nämnda motionsyrkandeninhämtat yttrande från näringsutskottet (bil. Försvarsministernlägger inledningsvis fast att försvarsforskning är en viktig förutsättning föratt vi skall kunna tillgodogöra oss den militärtekniska utvecklingen.Forskningen bidrar till att upprätthålla ett visst nationellt oberoende tillomväriden bl.a. vid framtagning av viktiga vapensystem. Härigenom utgör den ettbetydelsefullt stöd för vår säkerhetspolitik. Försvarsforskningenmåste koncentreras till ett begränsat antal områden. Enligt försvarsministernbör sådana forskningsområden prioriteras där den tekniska utvecklingen gårsärskilt snabbt eller eljest är av stor betydelse för totalförsvarets egenutveckling. Exempel på sådana områden är informationsteknologi, bioteknik ochkemi. För de militärtekniska till-lämpningarna bör kompetens eftersträvas inomde viktigaste delarna av områdena underrättelse-, lednings- och sambandssystem styrd ammunition samt land- och sjöminor splitterskydd och skydd av stridsfordon. Försvarsministernbetonar betydelsen av att det svenska totalförsvaret kan utformas med egna värderingar och eget kunnande som grund. svarsforskningen skall,anger han vidare, i linje härmed stödja utveck- 1988/89: FöU 14 lingengenom att tidigt upptäcka, identifiera och analysera förändringar, dels i våromvärld, dels inom landet, vilka har betydelse för våra försvarsansträngningar. Beträffanderiktlinjerna för den framtida försvarsforskningen erinrar försvarsministernavslutningsvis om det senast fattade totalförsvarsbeslutet (prop. 1986/87:95,FöU 11, rskr. Försvarsministern tar därefter upp frågor rörandeförsvarsindustrin och konstaterar inledningsvis att den utgör en betydandesäkerhetspolitisk tillgång. En egen försvarsindustri är därtill enförutsättning för att vi självständigt skall kunna utveckla, tillverka ochvidmakthålla försvarsmateriel under kriser och krig. Försvarsministern erinrardärefter om att totalförsvarsbeslut framhöll bl.a. att industrinsförmåga att hålla samman utveckling och tillverkning av kvalificeradförsvarsmateriel så långt möjligt bör bevaras. Försvarsindustrinsförmåga och möjligheter att bevara sin kompetens, kapacitet ochkonkurrensförmåga, anger försvarsministern, är.också beroende av möjligheternatill export. Han menar att enbart det svenska försvarets planeradebeställningar av utveckling och produktion inte ger tillräcklig beläggning vidindustrin för en produktion till rimliga kostnader med bibehållande av en högteknisk nivå. Försvarsministern konstaterar att den av myndigheterna föreslagnaplaneringen av inhemsk materielför-nyelse innebär en mycket låg beläggning inärtid för studier och utveckling av nya system. För vapen-, ammunitions- ochrobotindustrin kan detta komma att medföra en avveckling av viktig kompetens.Avsaknad av medel för utvecklingsprojekt, uppger han vidare, kan på längresikt också leda till en avveckling av ytterligare inhemska industriresurser ochmedföra ett ökat utlandsberoende. Försvarsministern erinrar därefter om att11987 års försvarsbeslut anfördes bl. a. att med utgångspunkt från försvaretslångsiktiga behov finns ingen obehövlig industriell kompetens. Däremot finnsdet ett flertal områden där den svenska försvarsindustrins kapacitet behöveranpassas till försvarsmaktens behov av materiel och till rimliga exportantaganden.Försvarsministern anser att försvarsbeslutets slutsatser i allt väsentligtfortfarande gäller. Han anser också att försvarsmaktens planering i högre gradän vad som är fallet måste anpassas till industrins behov av jämnarebeläggning för utveckling och produktion. Enligt försvarsministernsuppfattning innebär emellertid bristen på tillgängliga medel förma-terielförnyelse att försvarsindustrin nu står inför anpassningsåtgärder somi vissa fall även kan komma att kräva strukturförändringar. Försvarsministernpekar i detta sammanhang på att försvars kommitté har till uppgift att överväga och lämna förslag i dessa frågor. Försvarsindustrin står dock redan i närtid inför stora problem, uppger för svarsministern. Den mycket begränsade satsningen på utveckling innebär att industrins tekniska kompetens snabbt kan komma att reduceras. Enligt försvarsministerns uppfattning måste därför åtgärder vidtas som bibehåller utvecklingskompetensen inom svensk försvarsindustri inom vä sentliga områden fram till nästa totalförsvarsbeslut. För att bibehålla handlingsfrihet fram till detta försvarsbeslut förordar försvarsministern att 380 milj. kr. tillförs den militära utgiftsramen för studier och utveck- 57 ling av ny materiel, bl.a.vapen och ammunition, robotsystem, stridsfor- 1988/89:FöU 14 don ochelektronik. Utskottethar redovisat sin övergripande syn beträffande den svenska försvarsindustrinsbetydelse m.m. samt på inriktningen av försvarsforskningen i 1987 årsbetänkande om ett nytt långsiktigt försvarsbeslut (FöU 1986/87:11 s. 123, rskr.310). Dessa frågor har behandlats även i två senare betänkanden (FöU1987/88:11 s. 72, rskr. 346 och 1988/89: FÖU7). Utskottetkonstaterar att föredragande statsrådets anförande i fråga omjÖrsvarsforskningen nära överensstämmer med inriktningen försvarsbeslutoch därför bör lämnas utan erinran. motion FÖ204 (m) från den allmänna motionstiden tas försvarsindustrinssituation upp. Motionärerna anser att bör ge regeringen till kännaatt försvarsindustrin är en förutsättning för vår neutralitet och att dessverksamhet måste baseras på beständiga politiska riktlinjer. Vidare anför manatt försvarsindustrin måste för sitt fortbestånd dels ha kontinuitetbeträffande sina leveranser till det svenska försvaret, dels ha möjlighet atti likhet med industrin i övrigt konkurrera internationellt. Motionenger utskottet anledning att erinra om vad utskottet anförde i sitt betänkandeFöU 1986/87: 11 och som sedan som sin mening gav regeringen tillkänna: Utskottetinstämmer i försvarsministerns och försvarskommitténs övergripande bedömningatt en inhemsk kapacitet att utveckla, tillverka och underhållaförsvarsmateriel är en för betydande säkerhetspolitisk tillgång, sombidrar till att skapa respekt för vår vilja och förmåga att föra en långsiktig,fast och konsekvent alliansfri politik och att värna vårt land. En inhemskförsvarsindustri utgör i många fall en förutsättning för våra möjligheter attunder kriser och i krig självständigt kunna vidmakthålla vår försvarsmateriel. Utskottet instämmer också i vad försvarsministern ianslutning till försvarskommitténs förslag anför beträffande betydelsen avsvensk försvarsindustri och dess framtida förutsättningar. Export av vissomfattning är nödvändig för att bevara väsentliga delar av den svenskaförsvarsindustrins kompetens, kapacitet och konkurrensförmåga. Utskottet delar försvarsministerns ochförsvarskommitténs uppfattning att den för ett litet land ovanligt bredaindustriella förmåga att sammanhålla utveckling och tillverkning avkvalificerad försvarsmateriel som finns i så långtmöjligt bör bevaras. Utskottetkonstaterar att vad motionärerna i Fö204 framfört i denna fråga överensstämmer med tillkännagivande försvarsbe slut och vad som anförs i propositionen. Utskottet har tidigare behand lat motionsyrkanden med motsvarande inriktning (FöU 1987/88:11 s. 76) och då ansett att ett uttalande av med den allmänna karaktär som föreslås inte tillför något väsentligt nytt element. ingen anledning att ändradenna uppfattning och föreslår mot denna bak- 1988/89: FöU 14 grund attriksdagen avslår motion Fö204 (m), yrkande 14. I fyra motioner behandlasKarlskronavarvet och dess framtid. Imotion FÖ60I (m) anser motionärerna att alla skäl talar för en fortsattfartygsproduktion vid . Dessutom anser man att varvetskapacitet bör utnyttjas för alla större översyner och moderniseringar av örlogsfartyg.Vidare föreslår man att ubåtsunderhållet i större utsträckning förläggs tillKarlskrona på Muskövarvets bekostnad. Motsvarandesynpunkter och förslag förs fram i motion Fö602 (c), där motionären dessutomanser att all ubåtsproduktion bör föras över till . Karlskronavarvetsställning som enda varv i landet med kompetens och kunnande för en allsidigproduktion av örlogsfartyg betonas även i motion Fö8 (m). Motionärerna pekar påbehovet av att upprätthålla handlingsfriheten med varvet i avvaktan påförsvarskommitténs betänkande och föreslår därför att kustkorvettserienförlängs. Ävenmotion Fö7 (c) anför att ytterligare en kustkorvett bör anskaffas för attdärigenom upprätthålla kapaciteten och kunnandet vid . Motionärernaföreslår vidare att en särskild ram anvisas för att säkerställa kompetens ochminst nuvarande kapacitet vid . Gemensamtför de fyra motionerna är att man föreslår åtgärder för att upprätthålla ennyproduktionskapacitet vid . Därmed, anser motionärerna, harförsvarskommittén handlingsfrihet vid överväganden om den framtidaytfartygsanskaffningen. Näringsutskottethar avgett ett yttrande över vad propositionen och motionerna anfört i dessastycken. noterar därvid det som i propositionen anförts omförsvarsindustrin, som varningssignaler vilka måste beaktas vid planeringen avde nämnda varvsföretagens framtid. Utskottet ser positivt på koncernstyrelsensför beslut att bilda ett sammanhållet bolag för verksamhetenvid Kariskronavarvet och . Det blir ledningen för det nya bolagetsom har att bestämma om lokaliseringen och dimensioneringen av verksamhetenmed sikte på att företagets effektivitet och tekniska kompetens såvitt möjligtskall bevaras och stärkas. Exportmöjligheternas betydelse för att försvarsindustrinskall kunna bevara sin kompetens, kapacitet och konkurrensförmåga understryks.I avvaktan på nästa försvarsbeslut bör man, tillägger näringsutskottet, frånägarnas sida allvarligt granska möjligheterna att tillföra Karlskronavarvetytterligare underlag för dess reparations- och underhållsverksamhet. Med dettauttalande förordar utskottet att de fyra nämnda motionerna lämnas utan åtgärdav . Försvarsutskottetvill här hänvisa till vad utskottet anförde i sitt betänkande FöU 1986/87:11om totalförsvarets fortsatta utveckling; Utskottetnoterar att försvarskommittén inte funnit något betydande ma- terielområde där det med utgångspunkt från försvarets långsiktiga behov inom landet finns onödig industriell kapacitet, men instämmer i likhet med försvarsministern i bedömningen att det däremot finns ett flertal om råden där den svenska försvarsindustrins kapacitet behöver anpassas till 59 försvarsmaktens behov avmateriel och till rimliga exportantaganden. I 1988/89: FÖU14 likhet medförsvarsministern anser utskottet att man vid en sådan anpassning även måsteta rimliga regionalpolitiska hänsyn. Utskottet konstaterar att försvarsmaktens samladebehov av varvskapacitet blir mindre i avsaknad avmöjligheter till nya beställningar under dessa år. Det krävs därför att dentotala kapaciteten för nybyggnad och underhåll av örlogsfartyg anpassas tillaktuella förhållanden och till rimliga exportantaganden. Det är dock, medhänsyn till betydelse och även av regionalpolitiska skäl,angeläget att de negativa effekterna av förestående produktionssvacka begränsas.Utskottet förutsätter att försvarsmakten tar sitt ansvar och gör omdisponeringarav underhålls- och reparationsarbeten. Härutöver understryker utskottetatt också koncernledningen för Svenska Varv har ett ansvar förKariskronavarvet. Utskottetvill dessutom i detta sammanhang påminna om att försvarskommitté hartill uppgift att överväga och lämna förslag beträffande ambitionsnivån förframtida tillgång till inhemsk kapacitet för forskning, studier, utveckling ochproduktion för totalförsvarets räkning. Det finns därför anledning förriksdagen att avvakta försvarskommitténs och regeringens förslag i dessastycken. Utskottetanser det vidare i likhet viktigt att framhållaKarlskronavarvets betydelse för det svenska militära försvaret och för denregionala utvecklingen. Beträffandestruktureringen av varvsindustrin betonar utskottet att säkerhetspolitiskahänsyn måste tas vid beslut om framtid. Utskottet villdärvid särskilt framhålla det ansvar som åvilar ägarna till Celsiuskoncernenatt säkerställa erforderlig handlingsfrihet, i dessa avseenden, förstatsmakterna vid kommande beslut om inriktningen av totalförsvaret. Utskottetanser vidare, med instämmande i vad näringsutskottet anfört i dessa delar, attägarna och berörda myndigheter bör pröva olika åtgärder för att begränsanegativa effekter som kan komma att uppstå vid en kommande omstrukturering avde berörda varven. Motbakgrund av det ovan anförda och med instämmande i näringsutskottets yttrandeanser försvarsutskottet att bör avslå motion Fö7, yrkande 4 i dennadel och yrkande 5 (c), motion Fö8, yrkande 1 (m), motion Fö60l, yrkandena 1 och2 (m), och motion FÖ602 (c) samt lämna vad föredragande statsrådet har anförtom försvarsindustrin utan erinran. Anslagsfrågorför /90 1988/89: FöU 14 Regeringenhar föreslagit att för /90 anvisa medel och lämnabeställningsbemyndiganden enligt vad som framgår av propositionen (s. 67130). Avföreliggande motioner behandlar utskottet i detta avsnitt motionerna1989/90:Fö8, yrkandena 3 och 4 (m). Föll, yrkandena 5-9 (m), Föl5, yrkandena 15, 7 och 910 (vpk), och Fö 16, yrkandena 1 4 (mp). Angivna yrkanden imotionerna 1988/89:Fö8, Föl5 och Föl6 har utskottet behandlat under rubrikenPlaneringsramar för det militära försvaret till den del de innebär förslag omändring av utgiftsramen för /90. Imotion Fö7 (c) finns ett yrkande (yrk. 4) om anslag av 100 milj. kr. tillanskaffning av ytterligare en kustkorvett. Yrkandet har i det föregåendebehandlats beträffande utgiftsramen och när det gäller huvudprogrammensutveckling. I detta sammanhang tar utskottet upp yrkandet under anslagetMarinförband: Anskaffning av materiel. Imotion Fö8 (m) yrkas beträffande anslaget Marinförband: Anskaffning av materielökningar i förhållande till regeringens förslag med 800 milj. kr. såvitt gällerbeställningsbemyndigande, och 175 milj. kr. i fråga om betalningsmedel.Resurstillskottet är avsett för en beställning vid avytterligare två kustkorvetter. Någon motsvarande minskning av medel inomutgiftsramen förordas inte, och tillskottet är därför beroende av en ramökning.Till den delen har yrkandena 3 och 4 i motionen behandlats tidigare ibetänkandet. Moderatasamlingspartiets motion Föl 1 innehåller yrkanden om ökadebeställningsbemyndiganden och betalningsmedel enligt följande: Arméförband: Ledning ochförbandsverksamhet, anslag 75 milj. kr. Arméförband:Anskaffning av materiel, bemyndigande 600 milj. kr., anslag 50 milj. kr. Marinförband: Ledning ochförbandsverksamhet, anslag 45 milj. kr. Marinförband:Anskaffning av materiel, bemyndigande 800 milj. kr., anslag 195 milj. kr. Flygvapenförband:Anskaffning av materiel, bemyndigande 100 milj. kr., anslag 30 milj. kr. Sammanlagtyrkas i motionen beställningsbemyndiganden om I 500 milj. kr. och betalningsmedelom 495 milj. kr. utöver regeringens förslag. Såvitt gäller utgiftsramen finns imotionen särskilda yrkanden som utskottet har behandlat i det föregående. Deändamål som utpekas i motiveringarna till resurstillskotten har ocksåredovisats tidigare i betänkandet. Vänsterpartietkommunisternas motion Föl 5 innehåller förslag om anslagsminskningar enligtföljande; Arméförband; Ledning ochförbandsverksamhet, 150 milj. kr. Arméförband: Anskaffningav materiel, 175 milj. kr. 1988/89: FöU 14 Marinförband: Ledning ochförbandsverksamhet, 50 milj. kr. Marinförband: Anskaffningav materiel, 105 milj. kr. Flygvapenförband: Ledningoch förbandsverksamhet, 13,5 milj. kr. Flygvapenförband:Anskaffning av materiel, 100 milj. kr. Gemensamförsvarsforskning, 75 milj. kr. Anskaffningav anläggningar för , . Sammanlagtyrkas i motionen en minskning av betalningsmedel om . jämfört medregeringens förslag. Såvitt gäller utgiftsramen har yrkandena behandlats i detföregående. Imotion Fö 16 (mp) finns yrkanden om ändringar i fråga om beställningsbemyndigandenoch betalningsmedel jämfört med regeringens förslag enligt följande: Arméförband: Ledning ochförbandsverksamhet, anslag 150 milj. kr. Arméförband:Anskaffning av materiel, bemyndigande 200 milj. kr., anslag 175 milj. kr. Marinförband: Ledning ochförbandsverksamhet, anslag +70 milj. kr. Flygvapenförband:Anskaffning av materiel, bemyndigande -3 000 milj. kr., anslag - 1 500 milj.kr. Sammanlagtyrkas i motionen beställningsbemyndiganden och betalningsmedel som understigerregeringens förslag med 4 200 milj. kr. resp. 1 755 milj. kr. Såvitt gällerutgiftsramen har yrkandena behandlats i det föregående. Utskonet som i det föregående har godtagit regeringens förslag till utgiftsram för detmilitära försvaret under /90 - anser i linje med dettaställningstagande att bör avslå ifrågavarande motionsyrkanden såvittnu är i fråga. 1. beträffandeförsvarspolitikens inriktning att med avslagpå motionerna 1988/89: FÖ403 yrkande 1, 1988/89: FÖ415 yrkande 1 och 1988/89:Fö424 yrkande 1 lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört. Vissaför totalförsvaret gemensamma frågor 2. beträffanderollfördelningen mellan statsmakterna och myndighe terna i styrningen av verksamheten att lämnar utanerinran vad föredragande statsrådet har anfört, 3. beträffandetotalförsvarets geografiska indelning på högre regional nivå a) att medbifall till propositionen och med avslag på mo tionerna 1988/89: FÖ441 yrkande 2, 1988/89: Fö6, 1988/89: FölO yr- 62 kandena 1 och 2 samt1988/89: Fö 12 godkänner de riktlinjer för ny 1988/89: FÖU 14 indelning icivil- och militärområden som föredragande statsrådet har förordat, b) att medanledning av propositionen och med avslag på motionerna 1988/89: Fö4, 1988/89:Fö 11 yrkande I och 1988/ 89: Fö 14 beslutar att ochförsvarsområde skall tillhöra Mellersta militärområdet och civilområdet, 4. beträffande totalförsvarets skyddsskolas organisatoriska ställning attriksdagen med avslag på motion 1988/89; Fö 13 yrkande 11 lämnar utan erinranvad föredragande statsrådet har anfört, 5. beträffande transporter av sjuka och skadade medhelikopter a) att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetmed anledning av motionerna 1988/89: FÖ303 och 1988/89: Fö304 har anfört om detfortsatta arbetet, b) attriksdagen avslår motion 1988/89; Fö 13 yrkande 3 om ett uppdrag tillöverbefälhavaren, Ettnytt försvarsbeslut , m.m. 6. beträffandefullföljande av försvarsbeslut att avslårmotionerna 1988/89; FÖ207 yrkandena 2 och 3 samt 1988/89; Fö 13 yrkande 1, 7. beträffande ny utredning om totalförsvaret att avslår motion1988/89: FÖ302, 8. beträffande ändrade direktiv till 1988 årsförsvarskommitté a) att avslår motion 1988/89: Fö210 yrkande 7 om ett resursstyrtalternativ för försvarsmaktens organisation, b) att avslår motion 1988/89: Fö301 om arméfrågorna, 9. beträffandeövergripande synpunkter på inriktningen av nästa för svarsbeslut att avslårmotionerna 1988/89: Fö203 yrkande 1 och 1988/ 89: FÖ204 yrkande 4, 10. beträffandeekonomiska förutsättningar för försvarsmaktens grundorganisation att avslårmotion 1988/89; FÖ424 yrkande 2, 11. beträffande utvecklingen av försvarsmaktens grundorganisanon attriksdagen avslår motion 1988/89: Fö7 yrkande 3, 12. beträffande betydelsen av regemente att avslårmotionerna 1988/89: FÖ403 yrkande 2, 1988/ 89:Fö412, 1988/89; Fö415 yrkande 2och 1988/89: FÖ438, 13. beträffande betydelsen av att avslårmotion 1988/89: FÖ408, 14. beträffande betydelsen av regemente att avslårmotionerna 1988/89: Fö409 och 1988/89: FÖ427, 15. beträffande betydelsen av Livregementets grenadjärer att riksdagenavslår motion 1988/89; FÖ422, 16. beträffande betydelsen av Norra skånska regementet att riksdagenavslår motion 1988/89: FÖ439, 17. beträffande betydelsen av Värrnlands regemente och Bergslagens 53 artilleriregemente 1988/89: FöU 14 att avslårmotion 1988/89; FÖ441 yrkande I, 18. beträffande .säkra ekonomiska beräkningar attriksdagen avslår motion 1988/89: FÖ426, 19. beträffande värdet av IÖr.svarsre.sur.ser i olikadelar av landet a) att avslår motionerna 1988/89: FÖ402yrkandena 14 och 6-7 samt 1988/89; FÖ444 angående , b) att avslår motion 1988/89; FÖ421 angående västra , c) att avslår motion 1988/89: FÖ428 angåendeStorstockholm, 20. beträffandeett nytt försvarsbeslut och handlingsfrihet intill ett sådant beslut att lämnar utanerinran vad föredragande statsrådet har anfört,