bet · GC01BoU1 · 1988-12-31 00:00:00 — Regler om byggande m.m. 1988/89 BoUl Ibetänkandet behandlas 18 motioner helt eller delvis. I tre motioner (m)behandlas frågan om byggnormernas utformning och omfattning i stort. Utskottetavstyrker motionerna med motiveringen att ett av styrelse nyligenfattat beslut om nybyggnadsreglernas utformning i allt väsentligt ligger i hnjemed vad motionärerna förordat om normernas utformning. Utskottetgör fyra tillkännagivanden. Det gäller källsortering av sopor, regler ominbrottssäkrare dörrar, brandsäkerheten vid alternativa boendeformer ochsäkerhetskontrollen av hissar. Övriga motioner avstyrksav utskottet. Sexreservationer har fogats till betänkandet bl.a. om utformning avbyggföreskrifter m.m. och om planering för handikappade. Femsärskilda yttranden har avgivits, bl.a. beträffande krav på rökgångar ochhisskravet vid vindsinredningar. Idetta betänkande behandlas de under allmänna motionstiden väcktamotionerna 1987/88:Bo211av m.fl. (m) vari yrkas 16.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen förordatsom utformningen av Svensk byggnorm, 1987/88:Bo239av m.fl. (vpk) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna att statens planverk gesi uppdrag att utforma sådana föreskrifter/bestämmelser till (PBL) som föreslås i motionen beträffande ombyggnadsåtgärder, 1987/88:Bo243av m.fl. (c) vari yrkas 3.att hos regeringen begär förslag till ändringar av byggnormerna såatt kvahtetskraven i byggandet bättre tillgodoses, 5.att hos regeringen begär förslag till en kontroll- ochbesiktningsorganisation i enlighet med vad som anförts i motionen. 1Riksdagen 1988/89.19sami Nrl 1987/88;Bo248av () vari yrkas 1988/89:BoUl 3. att hos regeringen begär att statensplanverk får i uppdrag att avveckla verkets normer med undantag av dem som reglerar enkla tekniska funktionskrav och grundläggande säkerhetsnormer, 1987/88;Bo249 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggnormerna, 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hisskravet vid vindsinredningar, 1987/88;Bo262 av () vari yrkas 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utrymme för förvaring av grönsaker och rotfrukter iflerbostads-hus, 1987/88:Bo505 av och ()vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avett tillägg i Svensk byggnorm om brandvarnare, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avinformation om installation av brandvarnare i våra bostäder, 1987/88;Bo506 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omrörelsehindrade personer och flervåningshus, 1987/88:Bo509 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av åtgärder för att nå maximal brandsäkerhet i alternativaboendeformer, 1987/88:Bo511 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär byggnormer så att hygienen i badrummenunderlättas, 1987/88:Bo516 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om krav på rökgångar i nybyggnationer och vid genomgripandereparationer, 1987/88:Bo517 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att vid ny- och ombyggnad avfastigheter hänsyn skall tas till behovet av källsortering av sopor redan ihushållsledet, och att statens planverk ges i uppdrag att utforma sådanaföreskrifter/ bestämmelser till (PBL). Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:Jo766. 1987/88:Bo518 av m.fl. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom tillgängligheten i byggnader. Motiveringen återfinns i motion1987/88;So235. 1987/88:Bo523 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvattenskadesäkrare byggnader. 1987/88:Bo525av och () vari yrkas 1988/89:BoUl 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attkostnader för inbrottssäkrare entrédörrar bör få räknas in i låneunderlaget vidbeslut om bostadslån, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att reglerom inbrottssäkrare entrédörrar tas in i nybyggnads- ochombyggnadsföreskrifterna till , 1987/88:Bo539 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt offentliga toaletter skall förses med skötbord, 1987/88:Bo540 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en översyn av ansvarsfrågan för säkerhetskontrollen av hissar, 1987/88:Bo543 av m.fl. (fp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bostadensfunktioner och förvaringsutrymmen för livsmedel. Motiveringen återfinns imotion ]987/88:L727. 2 Uppgifter i anslutning till motionerna 2.1 Byggnormer m.m. (PBL) trädde i kraft den 1 juli 1987.PBL ersatte byggnadslagen (BL), byggnadsstadgan (BS) samt lagen om påföljderoch ingripanden mot olovligt byggande (LPl). I 16 kap. PBL finns bestämmelser om bemyndiganden. I 1 §anges att regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får meddela deföreskrifter om krav om byggnader m.m. utöver de bestämmelser i 3 kap. PBL sombehövs bl.a. för en lämplig utformning av byggnader och andra anläggningar samttomter och allmänna platser. Med stöd av detta lagrum har regeringen utfärdaten plan- och byggförordning (PBF)(SFS 1987:383). Genom PBF har regeringenbemyndigat statens planverk - numera plan- och bostadsverket - att meddelaföreskrifter till PBL avseende nybyggnad och ombyggnad samt förbättring. har underställt regeringen ett förslagtill nybyggnadsföreskrifter och förbättringsföreskrifter och allmänna råd tilldessa. har senare ytterligare bearbetat förslaget och i juni 1988överlämnat ett förslag bestående av två delar, nybyggnadsregler ochförbättringsregler. Regeringen beslöt att medge plan- ochbostadsverket att utfärda nybyggnadsföreskrifter och förbättringsföreskrifter ihuvudsak med det innehåll som planverket föreslagit. I regeringsbeslutetkonstaterades att verkets förslag i huvudsak innehåller funktionsinriktadeföreskrifter och allmänna råd samt att verkets förslag innefattar en kraftigbeskärning av gällande regelbestånd och att det i övrigt präglas av deriktlinjer för regelförenkling som gett uttryck åt . gäller föreskrifterna i Svensk byggnorm1980 (SBN 1980) 1988/89:BoUl vid nybyggnad. har vid sitt sammanträdeden beslutat att utge nybyggnadsregler (föreskrifter ochallmänna råd) samt bemyndiga generaldirektören att före trycklov vidta dejusteringar som den formella granskningen föranleder. De beslutade reglernaöverensstämmer i huvudsak med det till regeringen överlämnadeförslaget. Reglerna träder i kraft . Parallellt med de nyareglerna skall de föreskrifter som finns i SBN 1980 och i vissa andra av planverketutarbetade författningar tillämpas om sökanden begär det och ansökan om lovgörs före . Vad rör byggnadsarbeten som inte kräver lovkommer dessa äldre författningar att kunna tillämpas om arbetena påbörjas föreden . Två av styrelsens ledamöter anmälde reservation motbeslutet. Beträffande ombyggnadsföreskrifterna m.m. pågår ett arbetei plan- och bostadsverket med att utarbeta föreskrifter till PBL. I avvaktan påatt dessa utfärdas gäller vad i PBL och i PBF stadgas om befintiiga byggnader.Eftersom det endast finns de i PBL och PBF allmänt hållna föreskrifternaankommer det på att i det enskilda ärendet pröva om kravet påvarsamhet tillgodosetts och dessutom göra en avvägning mellan den befintligabyggnadens förutsättningar och de grundläggande egenskapskraven på byggnader iallmänhet sådana dessa kommer till uttryck vid nybyggnad. I PBL finns också regler (16 kap. 2 §) om typgodkännandeoch tillverkningskontroll. Regeringen har uppdragit åt plan- och bostadsverketatt handha dessa frågor. Ytterligare uppgifter om typgodkännandeverksamhetenlämnas nedan (avsnitt 2.1.3). 2.1.2 Normfrågor som aktualiserats i vissa motioner,tidigare riksdagsbehandling m.m. föreslog i betänkandet Konsumentskydd pålåsområdet (SOU 1975:19) att bestämmelser om inbrottsskydd borde införas idåvarande BS. Regeringens bedömning av utredningens förslag i denna delredovisades i en inom upprättad promemoria. Ipromemorian angavs att frågan skulle behandlas inom ramen för den översyn avbyggnadslagstiftningen som pågick. behandlade frågan i sitt betänkande Nyplan- och bygglag (SOU 1979:66, s. 276). Utredningen ansåg att ett effektivtinbrottsskydd är viktigt men att det fanns flera andra sätt att förbättradetta skydd än att införa byggnadstekniska föreskrifter om vilka lås, dörraretc. som skall finnas för att förebygga inbrott. Något förslag i frågan ladeutredningen därför inte fram. Frågan har därefter inte aktuahserats i detvidare PBL-arbetet. I bostadslånesammanhang är det möjligt att belåna åtgärderbeträffande huset vilka minskar driftkostnaderna eller kan väntas bli tillvaraktig nytta för de boende. Med stöd av denna regel kan beaktas de ökadekostnader som blir följden av att inbrottssäkrare dörrar sätts in ilägenheterna. I nybyggnadsreglerna finns ett kapitel om brandskydd. Enindelning i tre brandklasser görs. I korthet gäller följande klassindelning. Tillklass Br 1 räknas byggnad med tre eller flera våningar samt byggnader /89:BoUl med två våningar som rymmer antingen samlingslokal eller skola för150 personer eller hotell, vårdanläggning eller industri i vilka bor resp. arbetarfler än 50 personer. Tillklass Br 2 räknas byggnad med två våningar och en yta större än 200 m eller enbyggnad med två våningar som i princip rymmer fler än två bostadslägenheter ochhar bostads- eller arbetsrum i vindsplanet. Till denna klass räknas under vissaförutsättningar också hotell och samlingslokaler. Övriga byggnader räknastill brandskyddsklass Br 3. Ibetänkandet BoU 1987/88:2 (s. 13) behandlades en motion (fp) omkrav på rökgångar i nybyggda hus. Utskotttet anförde att bestämmelserna i . innebär att byggnader som värms upp med el skall ha sådan planlösning atten övergång till uppvärmning med andra energislag underlättas. Detta innebär isin tur att planlösningen skall medge att en rökgång kan installeras i efterhandt.ex. vid övergång från eluppvärmning till uppvärmning med fasta bränslen.Utskottet, som ansåg att gällande bestämmelser i rimlig utsträckningtillgodoser kravet på förberedelser för ändrat uppvärmningssätt, avstyrktemotionen. Den avslogs av . I ett särskilt yttrande (fp, c) anfördesatt det kunde finnas anledning att återkomma till frågan om gällande reglerinte är tillräckliga. Idet ovannämnda förslaget från planverket om nybyggnadsföreskrifter m.m. finnsett kapitel om fuktskydd. I föreskrifterna finns regler om krav på skydd motvatten och fukt både utifrån och inifrån. Golv och väggar i våtutrymmen skallförses med vattentäta skikt. Om det finns risk för utläckande vatten på doldaytor inomhus skall utiopp från dessa ytor anordnas så att vattnet snabbt bhrsynligt. Planverkethar, enhgt vad som uppgivits, på ett flertal punkter tillgodosett de önskemålom preciseringar och förtydliganden som framförts av remissinstanserna i frågaom ett bättre skydd mot vattenskador. Enligt2 kap. 4 § PBL gäller vid nybyggnad att inom områden med sammanhållenbebyggelse, bybyggelsemiljön skall utformas så att personer med nedsattrörelse- eller orienteringsförmåga kan använda området. Byggnader sominnehåller bostäder, arbetslokaler eller lokaler till vilka allmänheten ägertillträde skall vara inrättade så att de kan användas av personer med nedsattrörelse- och orienteringsförmåga. Föratt bostäder och lokaler skall kunna besökas av personer med någon form av funktionsnedsättningmåste t.ex. hissar och ramper anordnas. Korridorer, dörrar, toaletter ochkapprum måste utformas så att de kan fungera för sådana personer(besökstillgänghghet). Attbostäder och lokaler skall kunna användas innebär att de permanent skall kunnanyttjas. Bostäderna skall vara planerade och förberedda så att vanligaanpassningsåtgärder skall kunna göras utan orimliga kostnader. I bostadshus medtre eller flera våningsplan skall hiss finnas. Hus med färre än tre våningarskall utformas så att möjlighet finns att utan svårighet installera hiss ellerannan lyftanordning. 1*1988/89. Vid ombyggnad gäller att de delar som byggs om skallutföras så att de 1988/89:BoUl tillförs de egenskaper som anges för nybyggnad.Beträffande tillgänglighet gäller att de ombyggda delarna skall tillföras de iPBL angivna kraven om det inte är uppenbart oskäligt med hänsyn tillombyggnadens omfattning och byggnadens standard. Avsteg från tillgänglighetskravet i PBL kan grundasantingen på planer eller på den enskilda byggnadens förutsättningar. Skallavsteg från kravet medges är förutsättningen att de lägre kraven befunnitslämpliga med hänsyn till förhållandena inom området och att kraven anges i ettkommunalt beslut i form av områdesbestämmelser eller detaljplan. Ett på så sättbeslutat lägre krav kan ytterligare jämkas. I mån av tillgång på medel kan statsbidrag lämnas föråtgärd i eller i anslutning till bostadshus som husägaren vidtar för attförbättra bostädernas tillgänglighet för äldre och handikappade. Statsbidragetlärrinas för åtgärder i befintlig bebyggelse antingen i samband med ombyggnadeller utan samband med ombyggnad eller utan samband med andra åtgärder.Statsbidrag lämnas i första hand för installation av hiss och andralyftanordningar. Bidrag för hissinstallationer i bostadshus med fler än trevåningar lämnas dock endast om den sammanlagda bruksarean understiger 800 minkl. Statsbidrag lämnas om kommunen förbinder sig attlämna ett bidrag motsvarande av den godkända kostnaden. I första handskall bidrag lämnas för åtgärder i bostadsområden för vilka kommunen upprättaten plan för förbättring av tillgängligheten. Som villkor för bostadslån till ombyggnad gäller att hissskall installeras i trapphus med minst tre våningsplan, om inte kommunen genombestämmelser i detaljplan eller områdesbestämmelser har funnit att bebyggelsenändå får långsiktigt godtagbara egenskaper. Villkoret skall inte heller gälla,om i annat fall med stöd av PBL har avstått från att hävdahisskravet. Bestämmelsen gäller i låneärenden där ansökan kommit in tillkommunen fr.o.m. . Från samma datum gäller också attamorteringstiden för bostadslån för ombyggnad till hus med minst trevåningsplan bestäms till högst , om huset efter ombyggnaden saknar hissoch ombyggnaden inte avser en kulturhistoriskt värdefull byggnad. Under åren1984-första halvåret 1988 har hissbidrag lämnats till 1 347 hissar. För 12 500lägenheter har därigenom tillgängligheten ökat. Drygt 200 milj. kr. harbeviljats i statsbidrag. Under den ovan angivna perioden nåddes en topp år 1986med statsbidrag till ca 500 hissar. PBL innefattar bestämmelser om typgodkännande ochtillverkningskontroll. Efter ansökan kan sålunda prövas om vissa slag avmaterial, konstruktioner eller anordningar får användas i byggnader eller andraanläggningar -frivilligt typgodkännande. Om det behövs till skydd för liv,personlig säkerhet eller hälsa får dessutom regeringen föreskriva att vissamaterial m.m. endast får användas efter godkännande - obligatoriskttypgodkännande. Till typgodkännande kan kopplas krav på tillverkningskontroll.Efter ansökan kan dessutom bestämmas att tillverkningskontroll skall utförasutan samband med typgodkännande. Kravenpå byggnader som de kommer till uttryck i 3 kap. PBL omfattar i 1988/89:BoUltillämpliga delar också hissar och andra lyft- eller transportanordningar.Enligt 3 kap. 13 § skall sålunda byggnader underhållas så att deras egenskaperi huvudsak bevaras. Häri inbegrips också att anordningar i byggnaden, som t.ex.hissar, skall skötas så att de fungerar på avsett sätt. Med stöd avbestämmelserna i 16 kap. kan dessutom regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer meddela föreskrifter till skydd för liv och personlig säkerhet. Iförslaget till ny plan- och bygglag (prop. 1985/86:1 s. 249) uttalar ocksåbostadsministern sin avsikt att i annat sammanhang lägga fram förslag till enförordning om hissar som skall ersätta kungörelsen (1939:783) angåendeanordnande och byggande samt tillsyn av hissar. Något sådan förslag har dockännu inte lagts fram. Arbete med en ny förordning pågår ibostadsdepartementet och arbetarskyddsstyrelsen. nu gällande kungörelsen regleras bl.a. tillsynen av hissar. Enligtkungörelsen är yrkesinspektionen tillsynsmyndighet för hissar som används iverksamhet där arbetsmiljölagen gäller. I övriga fall är byggnadsnämndentillsynsmyndighet. För tillsynens utövande anlitas AB (). Vid sin periodiskt återkommande tillsyn utfärdar SA ett protokoll. Idetta protokoll noteras eventuella brister m.m. avseende den aktuella hissen.Det åligger sedan den hissansvarige (normalt sett fastighetsägaren) attåtgärda de brister som noterats. Om så befinns erforderligt kan SA föreskrivaatt ny besiktning skall ske när bristerna åtgärdats. Vid allvarliga brister kanSA stänga av den aktuella hissen. Fråganom tillsynen av hissar behandlades i en rapport frånriksrevisionsverket (RRV)-1 rapporten föreslogs bl.a. att tillsynen av hissarcentralt borde överföras till statens planverk och lokalt läggas på byggnadsnämnderna. Iflera av de motioner som behandlas i detta betänkande tas upp frågor omändringar i (PBL) och/eller i de byggregler somkompletterar lagstiftningen och i vilka mera uttömmande än vad som är möjligt iPBL och i plan- och byggförordningen (PBF) närmare föreskrifter om byggandetges. Ovan (avsnitt 2.1) har i sammandrag beskrivits systemets uppbyggnad ochdet pågående arbetet med byggreglerna. Utskottet hänvisar till dennaredogörelse och till vad nedan anförs med anledning av vissa motioner. 3.2 Normsystemets uppbyggnad och omfattning Reglerom byggande och olika krav på bl.a. byggnaders utformning kan hävdas genom PBL(bl.a. 2 och 3 kap.), PBF och genom de av regeringen och plan- ochbostadsverket () beslutade nybyggnadsreglerna (föreskrifterna ochallmänna råden) som skall börja tillämpas . Under vissaförutsättningar gäller Svensk byggnorm (SBN 1980) under enövergångstid parallellt med de beslutade reglerna. I 1988/89:BoUlsammanhanget bör nämnas att ett arbete pågår med att utarbeta ombyggnadsregler.Denna fråga behandlas ytterligare nedan (avsnitt 3.4). Fråganom den principiella utformningen och inriktningen av de regler som behövs föratt fylla ut PBL tas upp i tre motioner. I moderata samlingspartietspartimotion 1987/88:Bo211 yrkande 16 föreslås som sin mening geregeringen till känna vad i motionen förordats om utformning avbyggföreskrifter m.m. Enligt motionärerna tenderar det förslag till SBN somutarbetas för att anpassa normerna till PBL att bli än mera omfattande än SBN1980. Vad som behövs är enligt deras uppfattning inte flera utan färre regler.SBN bör reduceras till att omfatta ett fåtal bestämmelser och funktionskrav. Iprincip samma inställning förs fram i motion 1987/88:Bo248 (m) yrkande 3 och imotion 1987/88:Bo249 (m) yrkande 2. Yrkandena i dessa båda motioner går ut påatt byggnormerna endast skall omfatta grundläggande säkerhets- ochbrandsäkerhetskrav. Medanledning av motionerna anför utskottet följande. Det kan rimligen inte finnasnågon berättigad kritik mot en uppfattning som innebär att reglerna inte skallgöras mera omfattande än nödvändigt för att fylla ut de krav om byggande och ombyggnaders utformning, som skall hävdas med stöd av PBL och följdförfattningar.Det är dock nödvändigt att regler finns som gör det möjligt att förverkliga avsamhället ställda krav på byggnaders utformning. Beträffandede invändningar som förs fram i motionerna vill utskottet upplysa attnybyggnadsreglerna mätt i antal sidor i stort sett omfattar hälften så mångasidor som SBN 1980. Det bör också erinras om att de nu utarbetade reglerna ienlighet med regeringens uppfattning i PBL-propositionen (prop. 1985/86:1 s.100) så långt möjligt skulle uttryckas som funktionskrav. Vad i propositionen idenna del anfördes mötte inte invändning vid utskottets och riksdagensbehandling av propositionen. Även motionärerna har, som framgått ovan, givituttryck för uppfattningen att byggreglerna bör uttryckas som funktionskrav. Ävenom det från tid till annan kan yppas olika uppfattningar om byggreglernasomfattning och utformning konstaterar utskottet att vad i de nu behandlademotionerna anförts inte på något avgörande sätt skiljer sig från den utformningav regelsystemet som blivit följden av det fattade beslutet avboverkets styrelse. Sålunda har, som framgått ovan, reglernas omfång minskat.Till skillnad från dagens normer uttrycks de så långt möjligt somfunktionskrav, något som ju också motionärerna uttalat sig för. Etttillkännagivande enligt motionerna är sålunda varken nödvändigt ellermeningsfullt. Vad i motionerna förordats får i inte ringa grad ansestillgodosett. Utskottet avstyrker därför bifall till moderata samlingspartietspartimotion 1987/88:Bo211 yrkande 16 och till motionerna 1987/88:Bo248 (m)yrkande 3 och 1987/88:Bo249 (m) yrkande 2. Utövervad nu anförts om reglernas utformning finner utskottet anledning beröra fråganom det finns tillräcklig anledning att avvakta med beslutet omnybyggnadsregler. beredning av de nu aktuella motionerna har framförts uppfattningenatt utskottet skulle föreslå att göra ett uttalande närmast av innebörden attboverket borde avvakta med beslutet om 1988/89:BoUl nybyggnadsregler m.m. ochatt denna uppfattning skulle ges regeringen till Vad frågan gällerär således om tid för ytterligare beredningsarbete skulle avsättas eller omdenna uppfattning skulle få stå tillbaka för önskemålet att nu fåföreskrifter som är bättre anpassade till PBL än vad som rimligen är fallet med SBN1980. Utskottethar förståelse för att överväganden om ett så omfattande system som de nyligenbeslutade reglerna - även om dessa är mindre omfattande än SBN 1980 - kanbehöva göras . Arbetet med föreskrifterna har ocksåpågått . Dåvarande planverket fick regeringensuppdrag att utarbeta föreskrifter i anslutning till PBL. lämnadeplanverket till regeringen sitt förslag till nybyggnadsföreskrifter ochallmänna råd till dessa. Ett bearbetat förslag lämnades . Viden avvägning mellan önskemålet om ytterligare tid för beredning av ärendet ochönskemålet om att få till PBL bättre anpassade regler och råd har utskottetstannat för uppfattningen att den handläggningsordning som förevarit i ärendetär att föredra. Detta innebär naturligtvis inte att de nu utarbetade reglernainte kan behöva ändras och kompletteras allteftersom ytterligare erfarenhetvinns och nya propåer gör sig gällande. En liknande uppfattning vägleddeutskottets beslut om PBL. Sammantagethar vad som under utskottets beredning av ärendet framkommit sålunda integivit utskottet anledning att förorda en annan handläggning av ärendet omnybyggnadsregler än den som faktiskt ägt rum. Idetta avsnitt behandlar utskottet också motion 1987/88:Bo243 (c) yrkande 3.Motionärerna anför att byggnormerna måste ges en klarare och enklare utformningså att miljö- och kvalitetskraven i byggandet sätts i förgrunden. Dagens normerär enligt deras uppfattning så oklara att ett byggande som eftersätterkvalitetskraven kan fortgå. Utskottethar givetvis ingen annan uppfattning än motionärerna om att föreskrifternaskall ges en klar och enkel utformning. Det kan förutsättas att de nyligenbeslutade reglerna getts en sådan utformning att kvalitetskraven i byggandetkan tillgodoses i rimlig omfattning. Det kan också upplysas om att i detregeringsbeslut i vilket medges utfärda nybyggnadsföreskrifter ochförbättringsföreskrifter det anförs att verkets förslag till utformning avföreskrifterna bl.a. medför skärpta krav på fuktskydd, energihushållning ochminskade luftföroreningar från fastbränsle. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1987/88:Bo243 yrkande 3. 3.3 Normfrågor som aktualiserats i motioner Idetta avsnitt behandlar utskottet tio motioner helt eller delvis.