bet · GC01JuU17 · 1988-12-31 00:00:00 — Anslag till kriminalvården och brottsförebyggande rådet 1988/89 JuU17 I proposition 1988/89; 100 bilaga 4() har regeringen (s. 67-68) berett tillfälleatt ta del av vad justitieministern anfört om lokalförsörjningen förkriminalvården. 1988/89;Ju502 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en ny kriminalvårdsanstalt i . l988/89:Ju505 av och Hans Nyhage (c, m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad somanförts i denna motion om att kriminalvårdens verksamhet vid Törhult utökas. 1988/89;Ju507 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt bibehålla. Studiegården i, . 1988/89:Ju508 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av ny huvudbyggnad vid kriminalvårdsanstalten iHaparanda. 1988/89;Ju510 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna att lokalanstalten Torhult bör byggas ut med ytterligare tio platser, 2. att som sin meningger regeringen tillkänna att kriminalvårds styrelsen bör undersöka det lämpliga i att förlägga en ny anstalt till Torhult. 1988/89;Ju514 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om behovet av en ny sluten kriminalvårdsanstalt i kommun. I 1988/89. är lokalhållare för de allmänna häktenaoch kriminal-vårdsanstalterna samt för , regionkansliernaoch skyddskonsulentorganisationen. Lokalhållningsansvaret för kriminalvårdensanstalter samt för vissa'bbstadsfastigheter på eller i anslutning tillanstalterna överfördes till . Kriminalvårdsstyrelsensvarar fortfarande för drift och löpande underhåll av kriminalvårdsanstalterna.I enlighet med ett regeringsuppdrag utreder för närvarandebyggnadsstyrelsen i samråd med hur arbetsfördelning ochsamverkan mellan myndigheterna i frågor som rör kriminalvårdenslokalförsörjning bör utformas. infördes en ny anslagskonstruktion förinvesteringar inom lokalhållningsområde (prop. 1987/88:100, bil. 2 och 9, FiU 26, rskr. Planerade investeringar redovisas numera samlat och i form av en rullande treårsplan. Inom ramen för treårsplanen beslutar i regeringenom genomförandet av enskilda byggnadsobjekt. Medel för investeringarna beräknasunder sjunde huvudtiteln (). För /90redovisas dessa beräkningar under anslaget C 2. Investeringar m.m. (prop.1988/89:100 bil. 9, s. 47-50). Vid beredningen av förra årets budgetpropositionkonstaterade utskottet för kriminalvårdens del (JuU 1987/88:31 s. 2) att den nya ordningen innebar ; attanslaget E 7. Byggnadsarbeten för kriminalvården utgick och att medelfortsättningsvis skulle beräknas under sjunde huvudtiteln. konstateradeutskottet att den nya ordningen inte innebär någon ändring i utskottetsmöjligheter att för bereda frågor, om byggnadsarbeten förkriminalvården; eventuella avvikelser från regeringens förslag får då beaktasav vederbörande utskott vid medelsberäkningen under sjunde huvudtiteln. Av justitieministerns redovisning för lokalförsörjningeninom kriminalvården m.m. i årets budgetpropösitiori (1988/89:100, bil. 4, s.67-68) framgår bl.a. att en ny lokalanstalt i kommun, benämnd Storboda,tagits i bruk . Vidare framgår att en ny lokalanstalt skalluppföras i och att de nuvarande lokalanstalterna i ochVänersborg skall bytas ut. Byggstart för anstalterna i och Halmstadberäknas ske under innevarande budgetår och för Vänersborgsanstalten /91. Mot bakgrund av den ökade beläggningen vid anstalter ochhäkten har justitieministern, utöver medel för nu nämnda beslutade byggnadsföretag,beräknat ett visst ytterligåre investeringsutrymme för byggnadsobjekt inomkriminalvården . I flera motioner framförs önskemål om ny-, till- ellerombyggnad av kriminalvårdsanstalter i olika orter. Det gäller (motion Ju502), Torhult (motionerna Ju505 och Ju510), (Ju508) ochBräcke (Ju514). Yrkandet i motion Jij507 innebär att veiksamheten vidlokalänstal-ten Studiegården i bör bibehållas inom kriminalvårdensUppsälare-gion. Riktlinjer i fråga om utformningen av kriminalvårdensanstalter antogs genom kriminalvårdsreform. inriktaspå uppförandet av mindre lokalanstalter samt om- och tillbyggnad ay 1988/89:JuU17 Uppförandet av stora anstalter skulle upphöra helt(prop. 1973:1, JuU 15, rskr. behandlingenav budgetproposition en principplan för förändringar i lokalanstaltorganisationen(prop. 1979/80:100 bil. 5, s. 68-72, JuU 34 s. 1-4, Planen innebär att nya lokalanstalter uppförs i områden som för närvarandehar brist på lokalanstaltplatser. Vidare förutsätts i planen att ett antalanstalter och vissa andra anstalter som är i mycket dåligt Vid sitt ställningstagande till planen uttalade utskottet bl.a. att tidsangivelsernai planen bör ses som riktpunkter och att planen fortlöpande börrevideras allteftersom förutsättningarna för den ändras. Enligt den av godkända principplanen skall enny, lokalanstalt uppföras i . En begäran om projektering av anstaltenkom in till . Ärendet bereds ,där. Iårets budgetproposition redovisar justitieministern att kriminalvårdsstyrelsenbl.a. prioriterat ombyggnad av kriminalvårdsanstalten i . Vidareframgår att det i fortsatta planering av förändringarinom anstaltsorganisationen ingår att inom bestämma huruvida bl.a.kriminalvårdsanstaiten Torhult skall renoveras, ersättas med en ny anstalteller läggas ned. Utskottet har behandlatmotionsyrkanden om byggande även ny anstalt i (se senast JuU1987/88:31, s. 3 och där gjorda hänvisningar). Utskottet har vid dessatillfällen hänvisat till att den frågan, liksom frågan om uppförande avanstalter på andra orter, var aktuell inom . Enligt utskottetvar det vidare inte möjligt att -utöver vad regeringens prioritering innebär - förordabyggande av kriminalvårdsanstalter i vissa orter före andra. Med sammamotivering från utskottets sida avslog ett motionsönskemålom byggande av en ny kriminalvårdsanstalt i (JuU 1987/88:46 s. 2,rskr. Utskottet gör motsvarande bedömning beträffande de nu aktuellaönskemålen i motionerna Ju502, Ju505, Ju508. Ju510 och Ju5l4 omanstaltsbyggande i , , och . Yrkandenaavstyrks således av utskottet. Såvitt gäller önskemålet i motion Ju507 om bibehållande avden verksamhet som bedrivs vid kriminalvårdsanstalten inomUppsalaregionen vill utskottet anföra följande. Studiegården är en öppen lokalanstalt med 20 platser, somtogs 1966. Verksamheten vid anstalten består av studier på grund- ochkomvuxni-vå antingen på anstalten eller i samband med frigång. På Studiegårdenplaceras intagna med relativt långa verkställighetstider. Under budgetåret1986/87 bedrev 33 intagna heltidsstudier vid anstalten. Av dessa bedrev 1 universitetsstudier,16 grundskolestudier, 15 gymnasiestudier och 1 genomgick vårdutbildning.Byggnaderna är hårt slitna och kan, enligt kriminalvårdsstyrelsensbedömning, användas maximalt i ytteriigare . har hos justitiedepartementetbegärt att Studiegården läggs ned och att den stängda lokalanstalten iLjustadalen utanför öppnas fr.o.m, . Enligtstyrelsens uppfattning har den verksamhet som bedrivs vid Studiegården sådantvärde att den bör 1* 1988/89. finnaskvar inom kriminalvården även i fortsättningen. Delar av verksamhe-1988/89:JuU17 ten kan drivas vidare i den tommalokalanstalten Ljustadalen med samma differentieringsgrunder som . Som ettannat alternativ till den föreslagna nedläggningen av Studiegården harkriminalvårdsstyrelsen.föreslagit att en ny sluten lokalanstalt byggs iUppsalaområdet vari ersättningsplatser för Studiegården inkluderas; Justitieministern har i ett interpellationssvar(se snabbprotokoll från riksdagsdebatterna 1988/89:54. s. 2 ff) förutskickatatt när frågan om Studiegårdens framtid skall avgöras i såkommer en fortsatt verksamhet i att vara ett alternativ somskall övervägas ingående eftersom flertalet av de intagna är hemmahörande iMälarområdet eller och behovet av anstaltsplatser är störst idessa delar av landet. Utskottet vill liksom tidigare framhålla att inom ramenför en välfungerande kriminalvård strävan bl.a. bör vara att de intagna vidkriminalvårdsanstalterna skall ha tillgång till samma urval av undervisningsom andra i samhället. Sådan verksamhet som bedrivs vid Studiegården är motdenna bakgrund av stort värde. I linje med vad som anförs i motionen anserutskottet därför att det är angeläget att det inom kriminalvården finns ochvidareutvecklas en studieverksamhet med den inriktning som bedrivs vidStudiegården. Mot den angivna bakgrunden och med hänvisning till vadjustitieministern anfört om alternativet att fortsätta verksamheten inomUppsalaområdet saknas det anledning för atl göra något uttalande ifrågan. Utskottet avstyrker bifall fill motion Ju507. Regeringen har under punkt E 1 (s. 68-69) föreslagitriksdagen att till för /90 anvisa ettförslagsanslag på . l988/89:Ju503 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom kriminalvårdens nya linjeorganisation med en kansliort i . 1988/89:Ju512 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kriminalvårdens regionindelning. utskottet /89; JuU17 Anslaget : , , Utskottet godtar regeringens förslag tillmedelsanvisning. ' Justitieministern redovisar i budgetpropositionen (s.68-69) att kriminal- vårdsstyrelsen enligt ettregeringsuppdrag skall undersöka möjligheterna att genomföra endecentralisering inom kriminalvården. För detta krävs organisatoriskaförändringar och i en första etapp har därför ett förslag till nylinjeorganisation regeringen. pågår en översynav framtida arbetsuppgifter och organisation. I denöversynen skall bl.a. klarläggas hur resurser och ansvar skall fördelas påolika nivåer inom kriminalvårdsverket. Avsikten är att ett förslag i den fråganskall redovisas till regeringen . Justitieministerri uttalar ibudgetpropositionen att beslutet om en ny linjeorganisation för kriminalvårdenbör vänta till dess att ställning kan tas till förslagsom helhet. Justitieministern uttalar vidare att hon har för avsikt att - efterremissbehandling - redovisa regeringens ställningstagande i fråga omkriminalvårdsverkets organisation i nästa års budgetproposition. I motionerna Ju503 och Ju512 begärs tillkännagivanden omkriminalvårdens nya linjeorganisation. Motionärerna vänder sig motkriminalvårdsstyrelsens förslag att skall ingå i en enda storNorriandsregion. Kriminalvårdens regionala organisation består av tolvgeografiskt avgrän sade regioner. Varje region omfattar i regel ett eller två län och står under ledning av en kriminalvårdsdirektör. Lokalanstalter, häkten, skyddskonsu- , lentdistriktoch transportcentraler är underställda kriminalvårdsdirektören. Riksanstalternaligger utanför den regionala organisationen och är direkt underställdakriminalvårdsstyrelsen. bildar tillsammans med Kopparbergslän en av kriminalvårdens tolv regioner. Kansliort för regionen är . förslag till ny regionalorganisation innebär att linjeorganisationen indelas i sex regioner, omfattande inte bara lokalanstal- , ter,häkten och skyddskonsulentdistrikt m.m. utan också riksanstalter. Enligt utgör nuvarande tolv regioner alltför små enheter för att en mera långtgående decentralisering av beslutsbefogenheter skall kunna företas från den centrala myndigheten till regional nivå. En av regionerna föreslås omfatta , , . Väs- , .' Som kansliort föreslås . Geografiskt blirregionen den största i landet men i förhållande till antalet enheter, personal,platstillgång m.m. den minsta. Såsom framgått ovan anser justitieministern att beslutetom ny regionindelning för kriminalvården bör anstå till dess förslagföreligger om den framtida verksamheten i dess helhet. I likhet medjustitieministern anser utskottet att resultatet av det pågåendeöversynsarbetet bör.bedömas i ett sammanhang. bör därför inte nu ta ställningi frågan. Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna Ju503 och Ju512.Utskottet vill emellertidtillägga'att utskottet utgår från att de särskilda förhållanden som 1988/89: JuU 17 kännetecknar de berörda regionerna beaktas vid det slutligaställningstagandet (jfr ett uttalande av justitieministern i ett frågesvar i , snabbprotokoll från riksdagsdebatterna 1988/89:21 s, 87f). Regeringen har under punkt E 2 (s. 69-74) föreslagitriksdagen att till Kriminalvårdsanstalterna för /90 anvisa ettförslagsanslag på . 1988/89;Ju241 av m.fl. (m) vari yrkas 4. att till kriminalvårdsanstalterna /90 anvisar ett förslagsanslag av 1 . 1988/89:Ju501 av m.fl. (fp) vari yrkas 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten förintagna att bli placerade på narkotikafria anstalter, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bekämpningav narkotika på anstalterna, 12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten för kvinnliga intagna att välja att bliplacerade isolerade från manliga intagna. 1988/89:Ju805 av m.fl. (m) vari yrkas 12. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om differentiering av olika kategorier av internerinom kriminalvården. 1988/89;Ju8t)8 av m.fl. (c) vari yrkas 11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rehabilitering av sexualbrottslingar m.fi. 15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot narkotika påkriminalvårdsanstalter, 16. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare en sluten anstaltför narkotikamissbrukare, 34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökad differentiering av kvinnliga och manligaintagna på lokalanstalter. 1988/89;Ju815 av . (fp) vari yrkas 3. att hos regeringen begär förslag tillåtgärdsprogram för att skära av tillförseln av narkotikatill kriminalvårdsanstalterna. Motiveringen återfinns i motion l988/89;So301. 1988/89;Ju821av m.fl. (vpk) vari yrkas 1988/89:JuU17 2. att avslår regeringens förslag om utökningav antalet fängelseplatser, 3. att till kriminalvårdsanstalterna /90 anslår . mindre än vad regeringen föreslagit eller således 1 . 1988/89:Ju822 av m.fl. (fp) vari yrkas 5. att under anslag E 2.anslår 5 milj. kr. utöver regeringens förslag att användas för att utökalokalanstalternas deltidstjänster för sjuksköterskor till heltid. Regeringens förslag innebär en ökning av anslaget med 155milj. jämfört med innevarande budgetår. Totalt föreslås ett anslag av . I budgetpropositionen anger justitieministern beträffandeutnyttjandet av anstalts- och häktesorganisationen m.m. (s. 72-73) attbeläggningen vid kriminalvårdsanstalterna ökat och vid häktena . Beläggningen vid de slutna riksanstalternahar varit så hög att häktade dömda inte kunnat placeras i anstalt utanfått stanna kvar i häkte. Beläggningen vid kriminalvårdens anstalter kännetecknas avstora säsongsvariationer, och enligt vad justitieministern redovisar haröverbeläggning på lokalanstalterna rått. Beläggningen är hög undervinterhalvåret medan den normalt är betydligt lägre . Föratt jämna ut beläggningen infördes ett system med aktiv styrning avtiderna för inställelse. Systemet innebär att verkställigheten av ettfängelsestraff i vissa fall kan senareläggas. /88har sådan förskjuten straffverkställighet tillämpats för 680 dömda. Underinnevarande budgetår har reglerna om förskjuten inställelse ändrats för attkunna tillämpas på flera dömda. Härigenom beräknas att ca 900 personer skall kunnages förskjuten inställelse. Justitieministern uppger vidare att antalet verkställbarafängelsedomar stigit med 1 000 jämfört medmotsvarande tid . Med hänsyn till beläggningsutvecklingen harregeringen beslutat att 124 tidigare stängda platser vid slutna riksanstaltersamt 75 platser vid de nedlagda lokalstalterna i och fårtas i anspråk. Justitieministern har beräknat medel för driften av dessaanstaltsplatser. Beträffande klientinriktad verksamhet angerjustitieministern att den särskilda projektverksamhet som finansieras avsocialdepartementets anslag för åtgärder mot aids fortsätter under innevarandebudgetår. Genom dessa medel har bl.a. 13 halvtidstjänster för översköterskor påvissa lokalanstalter tillfälligt utökats till heltidstjänster. Imotionerna Ju241 (yrk. 4) och Ju822 (yrk. 5) föreslås ökning av anslaget 1 * * 1988/89. 5 milj. kr. utöver regeringens förslag. I motion Ju821 begärs att 1988/89:JuU17 de ovan nämnda fängelseplatserna ej får öppnas och att anslagetdärför sänks med 36,8 milj. kr. Yrkandet i motion Ju24l har sin grund i motionärernas kravpå ökade insatser mot narkotikan på anstalterna. Denna fråga behandlarutskottet i ett följande avsnitt i detta betänkande. Som framgår där kan detför närvarande inte anses erforderligt med den ytterligare medelsanvisning somförordas i motionen. Bakom yrkandet i motion Ju82l ligger motionärernasuppfattning att användandet av fängelsestraff bör minska vid socialt betingadbrottslighet. Beräknade medel för öppnandet av ca 200 fängelseplatser bör,enligt motionärema, i stället anslås till rättshjälp. Motivet till anslagsökningen i motion Ju822 är atthalvtidstjänster för sjuksköterskor på lokalanstalterna bör utökas till heltidstjänster. Enligt motionärerna har sjuksköterskornas redan hårt pressade arbetssituation blivit än mer ansträngd genom de krav som bl.a. åtgärderna mot HIV/aids ställer på kriminalvården. Enligt vad utskottet inhämtat var per den 1 mars 1989utnyttjandegraden av antalet tillgängliga anstaltsplatser . mening är detta en alltför hög beläggning som bl.a. medför att denönskvärda differentieringen av de intagna försvåras, och liksom tidigare (seJuU 1987/88:31, s. 7 och där gjord hänvisning) vill utskottet understryka attsträvan måste vara att hålla en utnyttjandegrad av . Utskottet delaruppfattningen att en utvidgning av systemet med förskjuten inställelse är ägnadatt verka i den riktningen. Mot bakgrund av den nuvarande höga beläggningssituationendelar utskottet justitieministerns bedömning om behovet av platser på kriminalvårdsanstalternaoch kandärför inte tillstyrka yrkandet i motion Ju821 omatt ej öppna ca 200anstaltsplatser. Genom regeringens åtgärd att via anslaget A 5 under femtehuvudtiteln ställa medel till kriminalvårdens förfogande för innevarandebudgetår har bl.a. 13 halvtidstjänster för översköterskor kunnat utökas tillheltidstjänster vid lokalanstalterna i storstadsregionerna. För kommandebudgetår har regeringen vidare hos begärt en oförändrad totalram närdet gäller denna typ av insatser mot aids. vilket innebär att dessa insatserkan fortsätta även under kommande budgetår. Mot dennabakgrund erfordras det enligt utskottets mening inte någon åtgärd medanledning motion Ju822 i denna del. Utskottetdelar justitieministerns bedömning av medelsbehovet. I motionerna Ju501, Ju805, Ju808 och Ju815 begärs olikaåtgärder i syfte att komma till rätta med narkotikamissbruket påkriminalvårdsanstalterna. I motionerna Ju501 och Ju805 begärs merdifferentiering mellan intagna med utgångspunkt i deras narkotikavanor och rättför intagna att bli narkotikafritt placerade. I motion Ju808 begärs attytterligare en riksanstalt reserveras för narkotikamissbrukare och att varjeanstalt skall få i uppdrag att presentera étt åtgärdsprogram med förslag tillinsatser för att garantera en drogfri miljö. I motion Ju815 begärs ettåtgärdsprogram för att skära av tillförseln av I samtliga motioner framförs krav på effektivare 1988/89:JuU17 kontrollsystem inom anstalterna vad gäller narkotika m.m. Imotion Ju241 begärs mindre anstaltsavdelningar med ökad differentiering tillstöd för ett yrkande om ökat anslag som utskottet behandlat i ett föregåendeavsnitt. Utskottet kan först konstatera att narkotikasituationensedan lång tid utgör ett svårbemästrat problem inom kriminalvården. Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden som ide nu aktuella motionerna (se JuU 1987/88:31 s. 7 och där gjorda hänvisningar).Vid behandlingen erinrade utskottet om att självklara riktmärken förnarkotikapolitiken på kriminalvårdens område måste vara att intagna utannarkotikaproblem och sådana som vill bli av med sitt missbruk inte skall behövakomma i kontakt med narkotika under anstaltsvistelsen, att missbrukare avskärsfrån tillförsel av droger och att intagna förhindras att bedrivanarkotikahandel inom anstalterna och ute i samhället. Utskottet lämnade vidare en utförlig redogörelse förpågående insatser för narkotikamissbrukare i anstalt. Härvid hänvisadeutskottet bl.a. till de projekt med narkotikamissbrukare som pågår på häkten,anstalter och inom frivården och som finansieras via aidsanslaget samt till detambitiösa och målmedvetna arbete mot narkotika som bedrivs inom kriminalvårdensolika organ. Utskottet konstaterade också att det var väl sörjt för möjlighetertill differentiering på riksahstalterna som vård och behandling kanerbjudas missbrukare som vill upphöra med sitt missbruk. Utskottet konstaterade vidare att det på landetslokalanstalter saknades, på något enstaka undantag när, såväl narkotikafriaavdelningar som särskilda avdelningar för intagna som inte missbrukarnarkotika. Detta syntes enligt utskottets mening ha sin förklaring ilokalanstalternas utformning med små bostadsavdelningar och för hela anstaltengemensamma utrymmen för arbete och fritid. Utskottet pekade här på möjlighetenför intagna på lokalanstalt att begära placering på narkotikafri avdelning påriksanstalt. Utskottet anförde vidare att differentiering på lokalanstalt lättkan komma i konflikt med den s.k. närhetsprincipen. Under innevarande budgetår har kriminalvården tillförts 15milj. från anslag för insatser mot aids för särskildaåtgärder i syfte att hejda spridningen av HIV/aids inom kriminalvården. Iregeringens proposition 1987/88:79 om åtgärder mot AIDS lade regeringen framett handlingsprogram för den fortsatta bekämpningen av HIV/aids. Chefen försocialdepartementet har i årets budgetproposition (prop. 1988/89; 100, bil. 7,s. 18) angett att detta handlingsprogram bör ligga till grurid för insatsernamot aids även under /90. I handlingsprogrammet anges för ,kriminalvårdens del att målet är att varje intagen skall utsättas för enintensiv påverkan att upphöra med sitt missbruk. I årets budgetproposition harregeringen vidare begärt en för denna typ av insatser mot aids oförändradtotalram för nästa budgetår. Som ett led i verksamhetsplaneringhar en översyn av kriminalvårdens verksamhetsformer ochinnehåll påbörjats. Översynen bedrivs av en arbetsgrupp inom regeringskanslieti samarbete med . I en första etapp avser översynenkriminalvården i anstalt. Inom ramen för denna görs bl.a. en analys av de Ett seminarium har hållits om insatserna /89:JuU17narkotikamissbrukare. Avsikten är att arbetsgruppens överväganden och förslagskall kunna ge underlag för ställningstaganden till den framtida inriktningen. Regeringen har också i årets budgetproposition under andrahuvudtiteln anslaget E 6. Utbildning av personal m.fl. beräknat 1 milj. kr. fören fortsättning och uppföljning av den narkotikautbildning som genomfördes vidanstalter, häkten och frivård under budgetåren 1983/84-1985/86. Enligt vad utskottet inhämtat från kriminalvårdsstyrelsenhar de lokala åtgärdsprogram mot narkotika som togs fram vidflertalet anstalter fungerat endast på vissa anstalter. Kriminalvårdsstyrelsenplanerar nu att ge anstalterna i uppdrag att utarbeta nya sådana program. Idetta sammanhang kommer strävan vara att tillvarata vård- ochtillsynspersöna-lens resurser på ett effektivare sätt. Vidare har flera av deriksanstalter som har narkotikafria avdelningar under innevarande budgetårutökat antalet platser på dessa avdelningar. På andra riksanstalter planerasinrättande av ytterligare narkotikafria eller motivationsinriktade avdelningar.Planer finns också på inrättande av sådana avdelningar på flera lokalanstalter.Inom kriminalvårdens har tillsatts en arbetsgrupp som skall seöver narkotikasituationen på lokalanstalterna inom regionen. Under hösten 1989skall ett förslag om åtgärder läggas fram.