bet · GC01UU19 · 1988-12-31 00:00:00 — De svenska forskningsresurserna är begränsade.Det är därför viktigt både för svensk industri och forskning att delta iinternationellt samarbete. är en av de stora forskningsbaser som det ärnaturligt för att samarbeta med. Inom den industriellt inriktadeforskningen i EG kommer det att växa fram system och standarder som äranpassade för den inre marknaden. För svensk industri är det viktigt att kunnadelta i den europeiska teknologiutvecklingen för att skapa sig en position påden europeiska marknaden. Det är också särskilt viktigt, vilket framhålls avnäringsutskottet, att kan delta i sådana forskningssatsningar inomindustristra-tegiskt viktiga teknologiområden som syftar till att iframtiden skall kunna möta den teknologiska utmaningen från framför allt USAoch . Detär utskottets uppfattning att med kraft måste eftersträva medverkan idet europeiska FoU-samarbetet. Utskottet ansluter sig till vad som framförs iregeringens redovisning av integrationsarbetet att syftet med samarbetet medEuropa på detta område måste styras av tre syften: att stärka Sverigeseuropeiska identitet, att utnyttja samar-betspotential och att beredasvenskt näringsliv villkor motsvarande dem inom EG. Betydelsenav samarbete mellan EFTA och EG på FoU-området framhölls även vid iOslo. Ett av målen för det fördjupade samarbete med EG som EFTA-ländernaförklarade sig vilja inleda gällde ett omfattande deltagande av EFTA-staternasforskningsinstitutioner och industrier i EGs FoU-program. Vadgäller det svenska deltagandet i och den svenskabidragsandelen, vilket tas upp i motion U560 (m), anför näringsutskottet attSverige bidrar med sin proportionella andel till ESAs obligatoriska program.Sverige har dessutom stött beslutet om en 5-procentig höjning av programmet förgmndforskning, och det svenska bidraget följer detta beslut. Förde tilläggsprogram, bl. a. , som finns inom beslutar däremotmedlemsländerna individuellt om deltagande. Enligt vad utskottet erfarövervägs frågan om ett svenskt deltagande i för närvarandeinom . Härmedfår yrkande 15 i motion U560 (m) anses besvarat. Detstatliga stödet till svenskt deltagande i FoU-samarbetet med EG uppgår under innevarande budgetår till ca 100 milj.kr. Därav går 35 milj.kr. till bidrag till företag och institutioner som deltar i projektsamar bete inom EGs ramprogram. Bidragen har utformats så att de motsvarar det finansiella stöd som företag och institutioner inom EG erhåller. företag som deltar iprojekt inom EGs FoU-program erhåller 1988/89: UUl9 avprojektkostnaden ur EGs FoU-budget. Svenska företag erhåller motsvarande stödfrån EG i de fall deltar i ett program i dess helhet genom ett avtal påregeringsnivå. Då samarbetet sker i andra former, t. ex. genom projektvis deltagande,måste svenska deltagare själva sörja för hela finansieringen. Regeringenönskar öka stödet för svenskt forskningssamarbete med EG. I 1988/89 årskompletteringsproposition (prop. 1988/89:150) föreslås att ytterligare 33milj.kr. anslås för insatser i samverkan med EG på FoU-området. Förslageninnebär dels en förstärkning av redan inledda engagemang inom EGsindustriinriktade forskningsprogram såsom ESPRIT, DRIVE, och , delsen viss nyorientering i linje med den utveckling som förbereds inom EG. Avde föreslagna medlen skall 17,5 milj.kr. användas till att ytterligarefinansiera svenska företag och institutioners deltagande i FoU-projekt inomramen för ESPRIT, , EURAM, FLAIR, DRIVE och på miljöforskningsområdet. Näringsutskottetfömtsätter i sitt yttrande att regeringen noga bevakar frågan om finansieringenav svenska företags och institutioners medverkan i EGs gemensammaforskningsprojekt. Vad som i Oslodeklarationen nämndes om FoU-samarbete mellanEFTA och EG ger ytterligare motiv härför. anför i sitt yttrande att det är av största vikt attsvenska forskningsinstitutioner och företag ges möjlighet att medverka i deprojekt som ingår i EGs nya ramprogram för FoU. Utskottetansluter sig till detta och vill för sin del tillägga att även mindre företagbör erbjudas motsvarande möjligheter. Härmedfår yrkande 16 i motion U560 (m) och återstående del av yrkande 9 i motion U561(c) anses besvarade. 1motion U560 (m) föreslås att i sitt samarbete med EG skall verka förskärpta miljökrav. 1 motionstexten framhålls att farhågoma för att ensamordning med EG av bestämmelser på miljöområdet skulle leda till ett sämreskydd för miljön till stor del är överdrivna. Det understryks att miljöhotetär ett för hela gemensamt problem och att bl. a. de östeuropeiskastaterna inte vidtagit de nödvändiga åtgärderna. Det gäller därför för Sverigeatt i olika intemationella sammanhang övertyga att det ärnödvändigt med skärpta miljökrav, bl. a. på luft- och vattenområdet. Äveni motion U503 (fp) aktualiseras miljöfrågorna i vårt samarbete med EG. Det konstateras att det även i EG finns ett växande miljöengage mang och att det i EGs enhetsakt stadgas att kommissionen i sina miljö förslag skall utgå från en hög nivå och att varje medlemsland skall vara oförhindrat att ha egna högre skyddsnormer fömtsatt att dessa inte leder 46 Imotionen föreslås att skall inleda överlägg- 1988/89:UUl9 ningar med EG om svensktdeltagande i EGs forskningsprogram rörande Centerpartietframhåller i motion U56I att miljöproblem endast kan lösas med intemationelltsamarbete. På det europeiska planet framstår i många fall FNs ekonomiskakommission för (ECE) som naturligt fomm för överenskommelser påmiljöområdet. Miljöfrågorna måste bli centrala i de kommande överläggningamamed EG, heter det i motionen. Samarbetet bör ske på högsta möjligaambitionsnivå. är det angeläget att ett alleuropeiskt samarbeteupprättas på miljöområdet innefattande också de östeuropeiska ländema. Miljöpartietkräver i motion U578 att verksamhetsområde helt skall undantasfrån EG-anpassning och i motion U589 på motsvarande sätt att arbetsmiljön skallundantas EG-anpassning. 1motion U578 (mp) krävs vidare att EG-anpassningen inte får leda till försämringav miljöskyddet för ett antal i yrkande 2 uppräknade produkter. Somnämns i motionerna U503 (fp) och U560 (m) är miljöfrågoma numera högtprioriterade inom EG, vilket bl. a. återspeglat sig i att EGs ministerrådfattat ett stort antal viktiga beslut på miljöområdet . Romfördragetinnehöll från böijan ingenting om miljöfrågor. Med enhetsakten från slutet avår 1985 blev emellertid miljöskyddet traktatfäst. 1 enhetsaktens artikel 130 Rfastslås att EGs miljöpolitik skall ha till syfte att skydda och förbättramiljön och främja en försiktig och rationell användning av naturtillgångama.Vidare fastslås principen att det är den som förorsakar en miljöskada somskall ta de ekonomiska konsekvenserna av den. Det framgår också av enhetsakten(art. 130 t) att ingenting hindrar ett medlemsland från att vidta strängaremiljöskyddsåtgärder än de gemensamt beslutade, så länge de är förenliga medRomfördraget i övrigt. Miljöskyddsfrågoraktualiseras också när det gäller genomförandet av . Enligt artikel100 a i enhetsakten skall medlemsländerna (med kvalificerad majoritet) beslutaom de åtgärder som är nödvändiga för att fullborda den inre marknaden. Ettmedlemsland kan dock åberopa de särskilda skäl som nämns i artikel 36 iRomfördraget (moral, allmän säkerhet, hälsoskydd, skydd av nationalskatterm.m.) eller miljöskäl inbegripet arbetsmiljö för att uppnå undantag frångemensamt beslutade regler. Anmälan härom skall göras till somkan godkänna åtgärden förutsatt att den inte innebär godtycklig diskrimineringeller ett dolt handelshinder. 1 sista hand får pröva frågan. Detvar i kraft av denna undantagsmöjlighet som av nyligenmedgavs möjlighet att upprätthålla vissa importrestriktioner för öl-ochläskflaskor som inte kan återanvändas. EGs regler på detta och andra områden gäller ej för ett icke- 47 medlemsland som Sverige.Det har emellertid stort intresse att nära följa 1988/89: UUl9 utvecklingen avregler och rättspraxis inom EG eftersom det inför våra kontakter ochförhandlingar ger oss en uppfattning om vilka krav vi kan komma att ställasinför när vi förhandlar med EG om uppgörelser på olika områden. Om dessa kravav oss skulle uppfattas som oacceptabla eller innebära att vi i något avseendeinte skulle kunna fullfölja en ambitiös politik på miljöskyddets område, harvi sjävfallet full frihet att avvisa kraven och i sista hand avstå från enuppgörelse på ifrågavarande område. Sverigehar ett avtal med EG på miljövårdsområdet. Vid ettmiljöministermöte mellan EG och EFTA beslutades att samarbetetmellan EG- och EFTA-länderna skulle förstärkas. har också uttrycktintresse av att inleda förhandlingar om deltagande i EGsmiljöforskningsprogram; såväl det som gäller allmän miljöforskning som det omklimatfrågor. Sverigedehär ännu inte i EGs marinforskningsprogram (and Technology,MAST), men frågan om deltagande studeras av berörda svenskamyndigheter. Ett deltagande i havsmiljöprogrammet skulle ligga i linje medSveriges intresse på miljöområdet, men utskottet vill innan ärendet berettsinte föreslå något uttalande. Utskottetdelar den uppfattning som framförs i motion U560 (m) att det är angeläget attsöka påverka EG och andra länder i riktning mot ytterligare ökatmiljömedvetande. Genom de samarbetsformer vi redan etablerat torde deinstitutionella fömtsättningama finnas. Utskottet vill erinra om att ettviktigt miljösamarbete med EG också äger mm inom den bredare ram somorganisationer som , och utgör. Meddet anförda torde yrkande 3 i motion U503 och yrkande 14 i motion U560 ansesbesvarade. Utskottetkan inte instämma i åsikten att hela verksamhetsområde ellerarbetsmiljöfrågoma helt eller delvis skall undantas EG-anpassning. På dettaliksom på andra områden gäller alltjämt förra årets riksdagsbeslut enligtvilket inget område i förväg skall undantas från förhandlingar. Yrkande1 i motion U578 och motion U589 avstyrks därför. Somframgår av publikationen från pågår nuinom en genomgång av EGs direktiv på miljöområdet. På någrapunkter är EG-kraven lägre än de svenska, på andra högre eller likvärdiga. 1sitt yttrande till utrikesutskottet redogör arbetsmarknadsutskottet (AU1988/89:3y) för arbetsmarknadsministems svar på en fråga i omEG-anpassning, vari bl. a. fastslogs att inte kommer att accepteraförsämringar i arbetsmiljön. Utskottet vill för sin del understryka betydelsenav detta uttalande. Det är emellertid för tidigt att nu göra några preciseradeuttalanden om de produkter eller kontrollförfaranden som anges i yrkande 2 imotion U578 (m). Yrkande2 i motion U578 avstyrks därför. Utskottetvill i fråga om miljösamarbetet med EG sammanfattningsvis framhålla att det naturligtvis kan finnas potentiella risker för att vi utsätts 48 för krav på att vi skallförändra våra regler på ett sätt som vi inte önskar. 1988/89: UUl9 Utskottet vill slå fastatt vi inte skall sänka utan fortsätta att höja våra Utvecklingen inom EG ger också anledning att förmoda attmiljöskyddet kommer att ägnas ökad uppmärksamhet Detfinns enligt utskottets åsikt därför ingen anledning att betrakta ett närmaresamarbete med EG som ett hot. Det bör i stället ses som en möjlighet att medgemensamma ansträngningar nå längre. Det saknas inte exempel på att länder iEG just genom sitt medlemskap förmåtts vidta effektiva åtgärder påmiljöområdet och på andra områden. Utskottetinstämmer därmed till fullo i vad som framförs i motion U561 (c) om attmiljöproblemen är särskilt ägnade att angripa genom intemationellt samarbete.1 dessa strävanden är det naturligtvis särskilt viktigt att få med länderna iÖsteuropa, som av olika skäl haft begränsade möjligheter att slå vaktom miljön. Medvad som här anförts om intemationellt miljösamarbete får utskottet anseifrågavarande del av yrkande 15 i motion U561 (c) besvarad. Jordbruk, fiske, livsmedel Sammanfattning av motionerna Underdetta avsnitt behandlar utskottet motion U563 (s), yrkande 1 i motion U568(m), motion U569 (mp), motion U580 (mp), yrkandena 4 och 6 i motion U583 (mp),yrkandena 1 och 2 i motion U584 (mp) och motion U572 (mp). Denämnda motionema berör sex områden, nämligen jordbmksnä-ringen generellt,trädgårdsnäringen, livsmedelsbestämmelser, djurskydd, genteknik och handel medfisk. 1motion U580 (mp) föreslås att jordbmkspolitiken skall undantas frånEG-anpassningen och i motion U583 (mp) att EG-anpassningen inte skall få ledatill att svenska jordbmkare utsätts för ojust konkurrens från varor somproducerats med olämpliga odlingsmetoder. Imotion U568 (m) begärs att konsekvenserna för trädgårdsnäringen vid ettnärmande till EG klargörs. 1yrkande 2 i motion U584 föreslås att EG-anpassningen inte får ske i fråga omvissa i yrkandet angivna livsmedel och i yrkande I i samma motion attlivsmedelskontroll över huvud taget bör undantas från EG-anpassning. 1motionema U583 och U593 (båda mp) anförs att EG-anpassningen inte får leda tillförsämringar i det svenska djurskyddet. 1de två praktiskt taget likalydande motionema U563 (s) och U569 (fp) anförs attSverige för sin del i praktiken beviljat tullfrihet för import från EG av vissafiskprodukter som EG inte medger svensk fiskexport motsvarandetullfrihet. Denna obalans bör enligt motionärema rättas till. 1motionema U593 och U583 (båda mp) anförs att EG-anpassningen inte får leda till försämringar i djurskyddet. Djurförsök med kosmetika nämns som exempel på vad som inte bör få förekomma. 4 1988/89. 9 samt Nr 19 Underdenna mbrik behandlar utskottet också motion U572 (mp) vari 1988/89: UUl9föreslås att EG-anpassningen inte får leda till att en skärpning av gällandebestämmelser för genteknik i försvåras. Deninternationella marknaden för jordbmksvaror karakteriseras av högprotektionism. , , EG och ett antal andra industriländer för enjordbmkspolitik som i hög grad stänger ute import från stora producentländersom , , och . har detblivit alltmer uppenbart att protektionismen på jordbmks-marknaden måsteminska, inte minst för att det blivit så kostsamt att upprätthålla olikastödåtgärder. I de pågående GATT-förhandlingarna nåddes nyUgen enighet om attdet långsiktiga målet för de internationella jord-bmksförhandlingarna skallvara att etablera ett rättvist och marknads-orienterat system för handel medjordbruksprodukter och att gradvis minska stöd- och skyddsåtgärder.GATT-beslutet innebär en betydelsfull förändring av den internationellajordbmkspolitiken. Resultatet kan bli en liberalisering av den internationellajordbmkshandeln som också kan få betydelse för samarbetet mellan ochEG. Dengemensamma jordbmkspolitiken (CAP) är en av EGs gmndpelare men ett avGemenskapens huvudproblem. Stödet till jordbmks-näringen har tagit i anspråk enmycket stor del av den gemensamma budgeten. lyckades EGemellertid genomföra en reform av den gemensamma jordbmkspolitiken i syfte attnågot dämpa kostnadsökningen. Degmndläggande principerna för den svenska jordbrukspolitiken överensstämmer isina huvuddrag med EGs jordbrukspolitik. Både EGs och jordbmkspolitikbygger på principen om avskärmning av den inhemska marknaden i syfte att nå dejordbmkspolitiska målen. Gränsskyddets utformning med rörliga införselavgifterär mycket likartat. Enligt utskottets bedömning skulle ett nära samarbete medEG även på jordbruksområdet ur denna synvinkel inte behöva möta någraallvarliga hinder. Redan under de kontakter som förekom mellan och EG ibörjan av förklarade den att utan störreproblem skulle kunna tillämpa EGs gemensamma jordbmkspolitik. Det fannsemellertid institutionella hinder; endast ett medlemsland bedömdes då kunnadelta fullt ut i CAP. Hittillshar samarbetet mellan och EG på jordbruksområdet inte varit särskilt omfattande. Jordbmksvaror ingår med vissa undantag inte i frihandelsavtalet mellan och EG och omfattas inte heller av EFTA- frihandeln. Vid regeringschefsmöte i beslutades dock att handeln med fisk skulle liberaliseras fullständigt från den . har dock intresse av att jordbmkssamarbetet med EG utvidgas. Frågan studeras av den arbetsgrupp inom som har ansvar för jordbmksfrågor. Det är ännu för tidigt att säga något om vad slutresul- 50 tåtet av pågåendeöverväganden kan bli. Det kan emellertid enligt utskot- 1988/89: UUl9 tetsmening inte få vara ett huvudsyfte att jordbmkspolitiken till ingen del fårinbegripas i EG-anpassning. På detta liksom på andra områden bör samarbetetbedrivas med hänsyn till partemas fömtsättningar. Det är för svensktvidkommande bl. a. av vikt att hänsyn tas till det jordbruk som harregionalpolitisk betydelse och det som bidrar till att bevara särskilda miljövärden. Motion U580 avstyrksdärför. Avsiktenmed ett närmare samarbete med EG eller med en liberalisering avjordbrukshandeln är självfallet inte att utsätta det svenska jord-bmket förojust konkurrens från miljöfarlig odling, som vamas för i motion U583 (mp).Utskottet anser att höga miljökrav måste ställas såväl på importerade produktersom på den svenska produktionen. Yrkande 6 i motion U583får därmed anses besvarat. Hurträdgårdsnäringen skulle påverkas av ett EG-samarbete studeras av arbetsgmppenför jordbruksfrågor och av dess undergmpper, vari även företrädare förträdgårdsnäringen numera deltar. Det är således enligt utskottets bedömningsörjt för att de särskilda frågor som rör trädgårdsodlarna övervägs avregeringen. Yrkande I i motion U568får därmed anses besvarat. Utskottetkan inte ansluta sig till förslaget i motion U584 (mp) att livsmedelskontrollenhelt eller delvis bör undantas från EG-anpassning. Motiveringen för dennaståndpunkt är densamma som på andra samarbetsområden, nämligen att det intefinns grund att anta att EGs bestämmelser a priori skulle innebära en sämreproduktkontroll. En prövning måste på vanligt sätt ske produkt för produkt. Yrkandena I och 2 i motionU584 avstyrks därför. Utskottetfömtsätter att svenska djurskyddsbestämmelser skall tillämpas och vid behovskärpas även vid ett närmare samarbete med EG. Enligt utskottets bedömning gårfrontlinjen i denna fråga liksom i ett antal andra på miljöskyddets område inte nödvändigtvis mellan och utan lika gärna mellan olikaintressegmpper inom länderna. Yrkande4 i motion U583 och motion U593 avstyrks med hänvisning härtill. Fråganom tull på fisk i handeln mellan och EG har behandlats av utskottet vidflera tidigare tillfallen. En utförlig redogörelse för frågan lämnades senast ibetänkandet UUl986/87:18. Det konstaterades där i bl. a. att fullständig,ömsesidig tullfrihet för handel med fisk mellan och EG knappast går attåstadkomma så länge vårt frihandelsavtal inte omfattar jordbmksvaror. Utskottetutgår från att regeringen i de fortsatta kontakterna med EG kommer att ta tillvara fiskerinäringens intressen. 1 en interpellationsde-batt om EG-frågor den23 anförde statsministern bl.a. att regeringen även fortsättningsvisskulle slå vakt om fiskerinäringen, även i samband med internationellaöverenskommelser. Medanförda får utskottet anse motionerna U563 och U569 besvarade. Utskottet behandlar idetta sammanhang också motion U572 (mp) vari föreslås att en anpassningtill EG inte får leda till att en skärpning av gäll- 1988/89: UU 19 andebestämmelser för genteknik i inte försvåras. EG-kommissionenframlade ett förslag till direktiv rörande patent på biotekniskauppfinningar, vilket bl. a. omfattar användning av genteknik påväxtförädlingsområdet. Förslaget diskuteras nu internt inom EG. harännu inte någon lagstiftning som särskilt reglerar användningen av genteknikäven om vissa bestämmelser bl. a. i miljöskyddslagen och djurskyddslagen harbetydelse i sammanhanget. har förelagts förslag om attregeringen skall kunna meddela förbud mot eller villkor för användning avgenteknik på växter (prop. 1988/89:140). Det finns emellertid ett uppenbartbehov av närmare belysning av detta ämnesområdes etiska, juridiska ochpraktiska aspekter såväl ur nationell som internationell synvinkel. Senare i årkommer att föreläggas ett lagförslag om användningen av genteknik påmänniska. Under höstsessionen 1989 avser jordbmksutskottet behandla ett störreantal motioner om genteknik. Vidare har jordbruksministern beslutat attinom jord-bmksdepartementet göra en genomgång av den genetiska forskningen ochdess utveckling och praktiska tillämpning på växter och djur. Denna översynskall vara avslutad . Utskottetfömtsätter att regeringen inom ramen för jordbmksdeparte-mentets översyn ellerpå annat sätt även belyser de aspekter av gentekniken för växter och djur somkan komma att beröras av vårt samarbete med EG. Innan så har skett är utskottetinte berett att föreslå något särskilt riksdagsuttalande i den fråga som väcktsi motion U572 (mp), vilken därför avstyrks. 1motion U560 (m) och T225 (m) anförs att vi i beträffande lastbilstransportermåste vara beredda att anpassa oss till de regler som uppställs inom EG. OmSverige inte kan uppnå avtal med EG som innebär att svenska transportföretagkan bedriva trafik på EG på samma villkor som företag från såkommer detta enligt m att innebära att svenska transportföretag tvingas nyttjautländska lastbilar i större utsträckning. MotionT246 (fp) anser det nödvändigt att målmedvetet deltar i denvästeuropeiska integrationen och aktivt eftersträvar anslutning till dengemensamma transportmarknaden, i synnerhet landsvägstransporterna. För attdetta skall kunna ske måste dock konkurrensvillkoren för svensk transportnäringanpassas till dem som gäller inom t. ex. EG. Regeringen bör därför enligtmotionärerna sträva efter att beskattningen av vägtrafiken utformas i syfte attpå sikt uppnå så stor konkurrensneutralitet som möjligt på den europeiskatransportmarknaden. Miljöpartietkonstaterar i sin motion U596 att en EG-anpassning av tra fikpolitiken direkt strider mot värden som inte enbart de 52 gröna uttalar sig för. Imotion U596 kräver att den svenska 1988/89: UUl9 trafikpolitikeninte skall EG-anpassas och att EG-anpassningen i övrigt inte får leda till attlastbilstransporter främjas. citerar en rapport frånkommunikationsdepartementet rörande en eventuell samordning av öchEGs trafikpolitik där slutsatsen är att lastbilstrafiken i kommer attöka med EG-modellen. kräver vidare att pågående bärighetshöjandeoch andra investeringar i väg- och bronät som enbart är förorsakade avEG-anpassning skall upphöra samt att någon ökning av lastbilstyngden i Sverigeinte skall tillåtas. 1motion T251 (fp) yrkar motionärerna på svenska initiativ till samordnadeeuropeiska miljö- och trafiksäkerhetskrav för lastfordon. Regeringen bör enligtmotionärema ta upp denna fråga med och inom ramen för denvästeuropeiska transportministerkonferensen (CEMT). Imotionema U560, U535 och T618 anför moderata samlingspartiet att det är avavgörande betydelse för svensk sjöfart att dess konkurrenssituation inteytterligare försämras. Regeringen måste därför aktivt tillse att svenska fartygoch rederier inte utsätts för diskriminering till följd av konkurrensreglernastillämpning eller en framtida liberalisering av inrikes och kusttrafiken. Imotion U 560 (m) anförs att avregleringen av flygtrafiken inom EG kommer attöka konkurrensen för bl. Det är därför viktigt för SAS framtid attbolaget i alla avseenden kommer att betraktas som ett flygbolag inom EG, anser(m). Samma synpunkt framförs i motion T225 (m). För att uppnå detta krävs attSverige och genomför liberaliseringar motsvarande dem som sker inom EG. 1riksdagsbeslut med anledning av proposition 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 1990-talet (och ), TU1987/88:2l, rskr. 248) framhåller att bör verka för en gemensam eu ropeisk transportmarknad. Innebörden härav är en harmonisering av de europeiska ländernas regelsystem i syfte att utjämna de skiljaktigheter i fråga om konkurrensvillkoren för i första hand de intemationella transpor terna som föreligger. Detta innebär främst att den svenska trafikpolitiken bör utvecklas på ett sätt som gör att den inte avviker från huvuddragen i EGs trafikpolitik. Enligt riksdagsbeslutet är det önskvärt med en enhetlig trafikpolitik där framför allt i fråga om de inter nationella transportema har samma regler som EG. Arbetet på att skapa en 53 gemensam europeisktransportmarknad får dock inte innebära att avkall 1988/89:UUl9 görs påväsentliga svenska intressen i fråga om miljö, säkerhet och hälsa.