bet · GC01AU11 · 1988-12-31 00:00:00 — 28. beträffande medelsanvisning tillArbetsmarknadsutbildning att med bifall till propositionen i motsvarande del och med avslag på motion 1988/89: A285 yrkande 17 till Arbetsmarknadsutbild ning för /90 anvisar ett reservationsanslag på 2 , Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag 29. beträffandelokalisering av KAS-administrationen attriksdagen avslår motionerna 1988/89: A211 och 1988/89: A406, attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till 1. lag om ändringi lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. lag om ändringi lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 31. beträffandestatsbidraget till KAS attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motion1988/89;A276 yrkande 11 i motsvarande del, 32. beträffande medelsanvisning till Kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del och med avslag påmotion 1988/89:A276 yrkandena 9 och 11 i motsvarande delar och motion1988/89:A285 yrkande 18 i motsvarande del till Kontant arbetsmarknadsstöd ochutbildningsbidrag för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 33. beträffande balansering avavgiftsmedel mot statsbudgeten att avslår motion 1988/89;A276 yrkande10, 34. beträffande överföring avavgiftsmedel till statsbudgeten att avslår motion 1988/89:A276yrkande 12, 35. beträffande ökade egenavgifter m.m.i arbetslöshetsförsäkringen att avslår motionerna 1988/89:A283 och1988/89:A754, 36. beträffande en allmänarbetslöshetsförsäkring attriksdagen avslår motionerna 1988/89:A204 yrkande 4, 1988/ 89:A219 och 1988/89:A285yrkande 10, 37. beträffande inträde i arbetslöshetskassa att avslår motion 1988/89;A215, attriksdagen med avslag på motion 1988/89:A276 yrkande 8 godkänner förslaget i propositionenatt avveckla rekryteringsstödet för svårplacerade, 39. beträffande statsbidrag tillsysselsättningsskapande åtgärder att avslår motion 1988/89:A285yrkande 19, 40. beträffande yttrande från denfackliga organisationen vid ansökan om arbetsmarknadspolitiskt stöd attriksdagen avslår motion 1988/89:A203, 64 41. beträffande utnyttjande avAMS-medel inom kulturområdet 1988/89:AU11 att avslår motion1988/89;A261 yrkande 1, 42. beträffande landskapsvård i sambandmed arbetsmarknadspolitiska insatser attriksdagen avslår motionerna 1988/89;A205 och 1988/89:A407 yrkande 4, 43. beträffandeofrivillig deltidsarbetslöshet attriksdagen avslår motion 1988/89:A804 yrkande 4, 44. beträffandeutvecklingsinsatser i östra attriksdagen avslår motionerna 1988/89:A253 och 1988/89;A407 yrkande 2, 45. beträffande teknisk utveckling vid små ochmedelstora företag i attriksdagen avslår motion 1988/89; A404, 46. beträffande Demografiska databasen ochexcerperingscentraler na i , och attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:A258 och 1988/ 89;A264 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 47. beträffande startä-eget-bidrag tilljordbrukare att avslår motion 1988/89;Jo214 yrkande 2, 48. beträffande översyn avmöjligheterna att förlänga tiden för starta-eget-bidrag attriksdagen avslår motion 1988/89:A202, 49. beträffande reglerna förstrukturstöd till byggnadsarbetare att avslår motion 1988/89:A285yrkande 12, 50. beträffande stöd för flyktingar iVärmlands län att avslår motion 1988/89 ;A249, 51. beträffande medelsanvisning tillSysselsättningsskapande åtgärder attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslag påmotion 1988/89: A285 yrkande 20 till Sysselsättningsskapande åtgärder /90 anvisar ett reservationsanslag på , 52. beträffandelagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m.m. attriksdagen avslår motionerna 1988/89:A217, 1988/89:A231, 1988/ 89;A259,1988/89;A287 och 1988/89;A459, 53. beträffande medebanvisning till Statsbidragtill frivilliga försvars organisationer attriksdagen med anledning av propositionen i motsvarande del till Statsbidragtill frivilliga försvarsorganisationer för /90 anvisar ettförslagsanslag på , 54. beträffande medelsanvisning tillArbetsmarknadsverket: An skaffning av utrustning attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del tillArbetsmarknadsverket; Anskaffning av utrustning för /90 anvisarett reservationsanslag på , 55. beträffande avveckling av tillfälligtsysselsättningsbidrag 65 att godkänner regeringens förslag om avveckling av det 5 1988/89. tillfälliga sysselsättningsbidraget för textil- och konfektionsindu- 1988/89:AU 11strierna, 56. beträffande medelsanvisning till Tillfälligtsysselsättningsbidrag för textil- och konfektionsindustrierna attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del till Tillfälligtsysselsättningsbidrag för textil- och konfektionsindustrierna för budgetåret1989/90 anvisar ett förslagsanslag på , 57. beträffande medelsanvisning ull samhet attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del till AMU-gruppen:Uppdragsverksamhet för /90 anvisar ett förslagsanslag på 1 000kr., 58. beträffande medelsanvisning till AMU-gruppen:Bidrag till vissa driftutgifter attriksdagen med- bifall till propositionen i motsvarande del till AMU-gruppen:Bidrag till vissa driftutgifter för /90 anvisar ettreservationsanslag på , 59. beträffande medelsanvisning tillAMU-gruppen: Investeringar att med bifall till propositionen imotsvarande del till AMU-gruppen: Investeringar för /90anvisar ett förslagsanslag på , . 60. beträffande medelsanvisning tillBidrag till vissa affärsverksinvesteringar attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del till Bidrag tillvissa affärsverksinvesteringar för /90 anvisar ettförslagsanslag på . Närvarande;(), (), (), (), LahjaExner (s), (m), (), (), BoNilsson (s), (), (), (),(vpk), (), (), GöranEngström (c) och (). Förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken (mom. 1) (), (), (m),(), (), () och GöranEngström (c) anser dels attden del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med "Utskottet 1988/89:AUll vill" och på s. 15 slutar med "och A255 (vpk)" bortha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motionerna A285 (m), A204(fp) och A276 (c) att det fordras en omläggning av den förda politiken så atten god ekonomisk utveckling främjas och en långsiktigt positivsysselsättningsutveckling därmed underlättas. En positiv utveckling måstekomma hela landet till del, om inte problem skall uppstå såväl istorstadsområdena som i glesbygden. Utskottet vill framhålla att en väsentligförutsättning för en tillväxtfrämjande politik är att staten respekterarhushållens och företagens krav på stabila spelregler. En god arbetsmarknadförutsätter en god produktivitetsutveckling såväl i företag som inom denoffentliga sektorn. De grundproblem som den svenska ekonomin har brottats medunder har inte förändrats till det bättre. Inflations- ochlöneökningstakten fortsätter att stiga, somproduktivitetsutvecklingen är svag och den regionala utvecklingen är ojämn.Arbetsmarknaden är i obalans och på många håll överhettad. Delar av industrinslår i kapacitetstaket. Flera branscher rapporterar brist på arbetskraft. Därmed drivs löneökningstakten upp ytterligare. Vid eninternationell konjunkturnedgång kommer svenska företag och svensk ekonomi attdrabbas hårdare än konkurrentländerna. Den förda politiken har kraftigt förstärkt de regionalaobalanserna och medfört betydande regionala skillnader i arbetslöshetstalen.Ett stort antal människor befinner sig utanför den reguljära arbetsmarknaden -trots en långvarig högkonjunktur har kostnaderna för arbetslöshetsersättningaroch kontant arbetsmarknadsstöd ökat kraftigt. Detta är en oroande utvecklingenligt utskottets uppfattning. Motionärerna pekar vidare på betydelsen av att denekonomiska polifiken inriktas på att undanröja utvecklings- och tillväxthinder.Detta gäller bl.a. skattepolitiken som bör utformas så att arbetsutbudet kanfrämjas och de mindre företagen kan utvecklas på ett positivt sätt. Såväl inomsom fristående från den offentliga sektorn måste privata entreprenörer ochkooperativa alternativ främjas. Detta ger ökad valfrihet, ökad konkurrens ochmöjlighet till effektivitetsjämförelser samt positiva erfarenhetsutbyten. Med denna politik skapas bättre förutsättningar för attbryta nuvarande uppdelning i mans- och kvinnoyrken. Kvinnors och mäns olikaerfarenheter bör utnyttjas bättre; inte minst i situationer medarbetskraftsbrist är det viktigt att använda alla resurser på ett effekfivtsätt. Vad utskottet anfört i anslutning till motionerna A204,A276 och A285 om förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken bör gesregeringen till känna. Motion A255 (vpk) avstyrks i motsvarande del. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse; 1. beträffande förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken att med bifall till motionerna 1988/89;A204 yrkande 5 i motsvarande del, 1988/89:A276 yrkande 1 i motsvarande del och 1988/89;A285 yrkande 1 i motsvarande del samt med avslag på motion 1988/89:A255 yrkande 1 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, ,_ 2.Förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken (mom. 1) 1988/89:AUll (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet vill" och på s. 15 slutar med "och A255(vpk)" bort ha följande lydelse: Utskottet ställer sig bakom vad som anförs om denekonomiska pohtiken i motion A255 (vpk). Regeringens politik fortsätter attutvecklas på kapitalets villkor. Arbetarrörelsens bas har sopats undan varförsamhällets utveckling och framtid hotar att undergrävas. Den förda ekonomiska politiken har inneburit ettaccepterande av viss permanent arbetslöshet och utsortering frånarbetsmarknaden med fortsatt regional obalans. Som exempel kan nämnas: - Stora förlusterav jobb i på grund av kapitalets exportinriktning. - Otillräckligainvesteringar i svenskt näringsliv vilket undergräver sysselsättningen påsikt. Strypningenav den offentliga sektorn. Medel för att förhindra arbetslösheten som t.ex.sextimmarsdagen används inte. Regionalpolitikenunderordnas kapitalets strukturomvandling och dess koncentrationssträvanden. Som vpk;s företrädare har framhållit i finansutskottetsbetänkande /89:FiU20 anser utskottet att den av regeringen förordadeekonomiska politiken i alltför hög grad ägnas löneutvecklingen och dessbetydelse för inflationen. De ekonomisk-politiska förslagen tar i alltför litendel sikte på ett rationellt utnyttjande av de samlade resurserna. Trots attöverhettningstendenser kan skönjas inom vissa delar av ekonomin kvarstår detfaktum att de regionala problemen har förstärkts och att den offenthga sektornsvitala delar brottas med stora ekonomiska problem. Det finns anledning att befara att de som inte får såstort utbyte av de planerade marginalskatteminskningarna är grupper som redantidigare har halkat efter när vinstårens överskott fördelats. Dessa gruppertvingas därför kompensera sig både för fördelningsorättvisorna och de nyaorättvisa skatteskalorna. Den kritik som utskottet redovisat när det gällerregeringens ekonomiska politik kan i samma höga grad riktas mot den politik somförordas i de borgerliga partiernas motioner A204 (fp), A276 (c) och A285 (m).Dessa tre motioner avstyrks därför i aktuella delar. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande förutsättningar för arbetsmarknadspolitikenatt med bifall till motion 1988/89:A255 yrkande 1 i motsvarande delsamt med avslag på motionerna 1988/89:A204 yrkande 5 i motsvarande del,1988/89: A276 yrkande 1 i motsvarande del och 1988/89: A285 yrkande 1 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 3.Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 2) 1988/89: AUll SonjaRembo, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "Utskottetställer" och på s. 20 slutar med "aktuella delar" bort haföljande lydelse: Grundläggandeär den ekonomiska polifik som förs i landet. I likhet med vad moderatasamlingspartiets företrädare i finansutskottet har anfört (1988/89:FiU20) anserutskottet att målet är att öka den enskildes frihet och välfärd. Dettaförutsätter god ekonomisk tillväxt, stabila priser och arbete åt alla som villarbeta. Vidare måstefillväxthindren avlägsnas, bl.a. genom en ordentligsänkning av marginalskatterna och en sänkning av bolagsskatten. Utskottet villockså framhålla vikten av att ekonomins spelregler hålls någorlunda stabilaöver tiden. Somanförs i moderata samlingspartiets motion A285 måste arbetsmarknadspolitikensinriktning vara att skapa en flexibel arbetsmarknad och att hjälpa enskildaarbetslösa. I högre grad än tidigare bör politiken inriktas på att underlättaarbetsmarknadens funktion och på att skapa ökad rörlighet. Bland de statligainsatserna är arbetsmarknadsutbildning det mest verksamma medlet. Enav de viktigaste uppgifterna för svensk arbetsmarknadspolitik är att mobiliseraden arbetskraftspotential som finns och häva de nuvarandeutslagningseffekterna. Här kan bl.a. nämnas de arbetslösa och de undersys-selsatta,vissa invandrare och de som är frånvarande på grund av förtidspensioneringar,arbetsskador och långtidssjukskrivningar. En faktor som kan bidra till attminska utbudet av arbetskraft är de samlade effekterna av olikasocialförsäkringssystem. Det finns anledning att anta att en orsak till dagenshöga sysselsättningstal är att anställningar har tvingats fram för att kompenseraden höga frånvaron på arbetsplatserna. Ävenen liten minskning av antalet personer utanför arbetskraften skulle ge såvälsamhällsekonomiska vinster som ökad livskvalitet till de människor som bådevill och kan arbeta. Därför bör av regeringen begära en utredning avsocialförsäkringssystemens effekter på arbetsutbudet. Denoffentliga sektorns arbetsmarknad är omfattande och påverkarsysselsättningssituationen i hela landet. Många är på grund av monopolsituationenhänvisade till en enda arbetsgivare. Beträffande de kvinnligt domineradesektorerna inom främst vård och utbildning försämras produktivitetsutvecklingengenom vantrivsel och arbetsmiljöproblem. Enligt utskottets uppfattning måstearbetsmarknaden för de offentliganställda breddas genom att de offentligaservicemonopolen bryts upp. Utskottethar med tillfredsställelse konstaterat att verksamheten inom AMV under senareår effektiviserats. Inom de ramar som statsmakterna drar upp för verksamhetenhar AMV nu bättre möjligheter att snabbt fatta beslut och sätta in rättaarbetsmarknadsåtgärder. Denna förändringsprocess måste fortgå someffektivitetsförbättringarna även bör kunna leda till en personalmässigt settmindre organisation. uppfattning finns det ingenting som talar för att arbetsförmedlingfungerar bäst i form av ett offentligt monopol. Snarare är förhållandet detmotsatta. Såväl arbetsförmedlingsmonopolet som den obligatoriska platsanmälanbör därför avskaffas. Sammanfattningsvis ansluter sig utskottet till den övergripande syn 1988/89:AU11 beträffande arbetsmarknadspolitiken somframförs i moderata samlingspartiets kommittémotioner A285 och Sf370. ställningstagande bör övriga i sammanhanget behandlade motionerlämnas utan åtgärd. deb att utskottets hemställan under2 bort ha följande lycielse: 2. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktningatt med bifall till motionerna 1988/89:A285 yrkandena 1 i motsvarandedel, 3, 5 och 8 samt 1988/89;Sf370 samt med avslag på motionerna 1988/89:A204yrkandena 2 och 5 i motsvarande del, 1988/89:A255 yrkandena 1 i motsvarandedel, 2 och 3 samt 1988/ 89; A276 yrkande 1 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 2) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjarmed "Utskottet ställer" och på s. 20 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse; Utskottet ansluter sig fill uppfattningen i folkpartietsmotion A204 att målet är full sysselsättning och att arbetslöshet inte kanaccepteras som medel för att uppnå andra mål. Utskottet vill också framhållaatt grunden för politiken är en positiv inställning till fortsatt ekonomiskomvandling och utveckling. Som framhålls i motionen gäller det nu att höjaeffektiviteten på arbetsmarknaden. I rådande arbetsmarknadsläge med brist påarbetskraft inom flera sektorer är det av stor vikt att tillgängligaarbetskraftsresurser kan sysselsättas på ett rationellt sätt. Man måste ocksåsträva efter att introducera ny teknik på ett sådant sätt att arbetsplatsernaklarar en situation med minskande årskullar i de aktiva åldrarna. Med hänsyn till arbetskraftsbristen vill utskottetframhålla behovet av åtgärder som höjer arbetsutbudet. I detta sammanhang ärdet givet att försiktighet måste iakttas när det gäller reformer som minskararbetsutbudet. Som företrädare har anfört i finansutskottetsbetänkande /89;FiU20 anser utskottet att en omfattande skattereform ärnödvändig. Såväl det totala skattetrycket som marginalskatterna bör sänkas föratt bl.a. skapa bättre förutsättningar för avtalsförhandlingarna och främja ettökat arbetsutbud. Arbetsmarknadens effektivitet och flexibilitet främjasockså av av en öppnare arbetsmarknad. Det kan inte vara rimligt att företagkonsekvent hindras att rekrytera arbetskraft utifrån om den inte finns attfillgå inom landet. Enligt utskottets uppfattning bör man sträva efter en storöppenhet för arbetskraftsrörlighet både till och från . Utskottet vill ansluta sig till uppfattningen i motionA204 att en effektiv förmedling bör leda till att behovet av andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskar. AMS har genomfört ett förnyelsearbete som innebär ökad service till både företag och arbetssökande. arbetetfår dock inte innebära att arbetsförmedlingen tar över uppgifter som åliggerföretagen; inte heller att förmedlingarna förlorar insikten att deras 1988/89:AUri främsta uppgift är att hjälpa arbetslösa till arbete. tJtskottetvill framhålla att en ökad mångfald inom förmedlingsområdet inte ståri konflikt med kraven på en effektiv offentlig arbetsförmedling. Huvudinriktningen skall vara den s.k. arbetslinjen. Förden ofrivilliga arbetslöshet som trots allt kan uppträda finns det starka skälatt införa en allmän arbetslöshetsförsäkring. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet vadsom anförs i aktuella delar av motion A204 om riktlinjer förarbetsmarknadspolitiken. Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks itillämpliga delar. dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse; 2. beträffande arbetsmarknadspolitikensinriktning att med bifall till motion 1988/89: A204 yrkandena 2 och 5i motsvarande del samt med avslag på motionerna 1988/89:A255 yrkandena 1 imotsvarande del, 2 och 3, 1988/89 ;A276 yrkande Ii motsvarande del,1988/89;A285 yrkandena 1 i motsvarande del, 3, 5 och 8 samt 1988/89:Sf370 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 2) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet ställer" och på s. 20 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Utskottet vill i likhet med motion A276betona att arbetsmarknadsinsatserna måste inriktas på att ge förutsättningarför arbete och utbildning över hela landet. Den internationellt betingadehögkonjunkturen måste utnyttjas för att främja kapacitetsutnyttjande och ökadsysselsättning i alla regioner. Män och kvinnor bör ha samma möjligheter ochsamma rätt till utveckling på arbetsmarknaden. "Arbetslinjen" böräven gälla för de arbetshandikappade. Både för den enskilde arbetshandikappadeoch för samhället har deltagande i arbetslivet en positiv betydelse. Småföretagen intar en nyckelroll för sysselsättningen.Enligt utskottets uppfattning ger en satsning på småföretagen ett mer varakfigtresultat än kortsiktiga arbetsmarknadspolitiska åtgärder i AMS regi. För attsäkra framtiden måste samhället bättre hantera nyföretagandet, små- ochegenfö-retagandet, entreprenörskapet och kunskapsuppbyggnaden över hela landet. I ett läge med arbetskraftsbrist i många yrken och i fleraregioner talar ekonomiska och sociala skäl för att inrikta arbetsmarknadspolitiken mot att ge arbetssökande arbete eller utbildning framför kontantstöd. De lokala arbetsförmedlarna måste aktivt verka för att anvisat arbete tas på hemorten. Med en sådan pohtik bör nuvarande besvärhga vakanslägen inom vård, service och tillverkning förbättras. Det gäller att driva en regional-,närings- och utbildningspolitik som stimulerar och utvecklar arbetsmarknaden över hela landet. Förslag läggs på olika områden i syfte att bredda arbetsmarkna den och skapa fler arbetstillfällen. Sådanaförslag gäller bl.a. 1988/89:AU11 - regionalpolitiskasatsningar genom uppräkning av länsanslagen - särskilda medelför att främja landsbygdens utveckling - ett tioårigtprogram för förstärkning av grusvägar - återförande avdel av vinst från vattenkraften till de regioner där den produceras - ökatbostadsbyggande, inte minst av ungdomsbostäder, samt upprustning av va-nätet - betydandesatsningar på småföretagsamheten bl.a. genom sänkta arbetsgivaravgifter m.m. Dessaoffensiva satsningar beräknas till mer än . Förslag som har lagts av leder till attarbetslösheten minskar. Överskottet i arbetslöshetsförsäkringen för kandärför beräknas uppgå till . Enligt utskottetsuppfattning bör en del av dessa medel kunna utnyttjas för att finansiera deovan nämnda offensiva satsningarna. Sammanfattningsvis leder den förordade politiken till enminskad arbetslöshet, högre produktivitet, en bättre regional balans och enjämnare fördelning av välfärden. Handikappade personer kommer i större utsträckningut i arbetslivet. Hela ekonomi gynnas av denna politik. Med hänvisning till det anförda fillstyrker utskottet vadsom anförs i motion A276 (c) i fråga om arbetsmarknadspolitikens inriktning.Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks i tillämpliga delar. deb att utskottets hemställan under2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktningatt med bifall till motion 1988/89;A276 yrkande 1 i motsvarande delsamt med avslag på motionerna 1988/89:A204 yrkandena 2 och 5 i motsvarande del,1988/89:A255 yrkandena 1 i motsvarande del, 2 och 3, 1988/89;A285 yrkandena 1 imotsvarande del, 3, 5 och 8 samt 1988/89:Sf370 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 2) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjarmed "Utskottet ställer" och på s. 20 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i vpk-motionen A255 att allasrätt till ett meningsfullt arbete i en god miljö är en huvudfråga för dagenssamhällsutveckling. Det är en orimlig utveckling att arbetsmarknadenkännetecknas av brist på folk till industri och vårdsektor som mångautsorteras från arbetslivet genom den totala arbetsmiljöns effekter. Arbetsmarknadspolitiken måste utgå från att enlågkonjunktur innebär arbetslöshet och ytterligare regional obalans. En alternativ politik måste se över sårbarheten i det svenska näringslivet. Statsföretag, löntagarfonder, regionalpolitik m.m. måste omvandlas till redskap för en arbetsskapande 72 Enligt utskottets uppfattning bör målet om arbete åt allaförverkligas i 1988/89:AUll samklang med social nytta, bra miljö, regionalbalans och ett samhälle utan utslagning och klassklyftor. Därför bör ettnationellt industrialiseringsprogram i samhällelig regi upprättas, med siktepå att ge industrin en ny struktur. En allmän arbetstidsförkortning är ocksåett led i en politik om arbete åt alla förutom att denna åtgärd äventillgodoser väsentliga sociala behov. AMS är förvaltaren av dagens arbetsmarknadspolitik. serviceinriktningen hos AMS är att se som service åt företagen ochnäringslivet - inte åt de arbetslösa. Tesen att arbetsgivare som får en snabboch bra service från arbetsförmedlingen skulle bli mer disponerade att anställasökande i utsatta positioner stämmer inte med verkligheten. Tvärtom tenderararbetsgivarna att ta ett allt mindre ansvar för de utsatta grupperna. uppfattning är det nödvändigt att samhället går in för attkonsekvent tillämpa främjandelagen, jämställdhetslagen, arbetsmiljölagen osv.