bet · GC01BoU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening skall låneandelen i de avmotionärerna aktualiserade fallen beräknas på det sätt som anges i motionen.På det genom regeringens medgivande tillkommande lånebeloppet skall tillämpasde villkor som skulle ha gällt om lånet betalats ut förutbetalningen av det ursprungliga lånet. Utskottet förutsätter att regeringen utan dröjsmål fattardet beslut som utskottet nu förordat. Vad utskottet med anledning av motionBo248 (s) anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Byggande som inte är lika hårt bundet av regelsystemet somkonventionellt byggande, s.k. fribyggen, har enligt motion Bo270(m) visat sigkunna ge betydande besparingar. Med hänvisning härtill, och i avvaktan på attett nytt lånesystem skall införas, föreslås i motionen yrkande 3 en stimulansav fribyggen. Som ett led i utvecklingen av våra bostäder är detnaturligtvis både värdefullt och nödvändigt att pröva olika möjligheter tillnya lösningar -detta även om dessa lösningar innebär avsteg från gällanderegler m.m. Enligt utskottets mening finns det också inom ramen för dagensfinansieringssystem utrymme för utvecklingsprojekt av detta slag. Sådanaprojekt har också genomförts. Utskottet är däremot inte berett att generelltförorda sådana avsteg från låneregler m.m. som motionärerna föreslår. MotionBo270 (m) yrkande 3 avstyrks. Som en del i ett åtgärdsprogram för att lösa ungdomensbostadssituation begärs i motion Bo279 (c) yrkande 3 låneregler som ökartillgången på stnå lägenheter. Detta anges bl.a. innebära att lånereglernaskall ges en sådan utformning att de ger utrymme också för byggande av mindrelägenheter i den ordinarie nyproduktionen. Vid sin behandling av ett motsvarande motionsyrkande underföregående (BoU 1987/88:10 s. 46) anförde bostadsutskottet att dagens låneregler i och för sig gav utrymme för produktion av små lägenheter och att sådana lägenheter, i den utsträckning de efterfrågades, också borde kunna 48 producerasmed stöd av statliga lån. Utskottet vidhåller denna sin uppfatt- 1988/89:BoU7ning. Små lägenheter kan alltså produceras inom ramen för den statliga långivningeni en omfattning som svarar mot behoven. Det kan i sammanhanget också påpekasatt andelen smålägenheter i nyproduktionen väsentligt ökat . motion Bo279 (c) yrkande 3 förordats får därmed anses i allt väsentligttillgodosett. Det är enligt partimotion Bo409 angeläget attkommunerna inte utnyttjar sin anvisningsrätt för nya lägenheter så att de sombostadsrätts-sparar bara ges mycket små möjligheter att få bostäder. Medhänvisning härtill förordas i motionens yrkande 6 attbostadsfinansieringsreglerna ändras så att kommunernas möjligheter att fördelanybyggda bostadsrättslägenheter minskar. Det är, som redovisats ovan, kommunerna som har detprimära"ansvaret för bostadsförsörjningen med avseende bl.a. påbostadsbyggandets omfattning och bostädernas fördelning. Denna ordning börenligt bostadsutskottets mening bestå. Kommunerna bör sålunda ävenfortsättningsvis åläggas ansvaret för det praktiska genomförandet avbostadspolitiken. Utskottet är mot bakgrund härav inte berett förorda ändringari bostadsfinansieringsreglerna i enlighet med förslaget i folkpartietspartimotion Bo409 yrkande 6. Det låga bostadsbyggandet beror enligt folkpartietspartimotion Bo409 bl.a. på att länsbostadsnämnderna inte beviljar lån tillbostäder om byggkostnaderna anses för höga. Enligt motionärerna är det intemöjligt att med administrativa regleringar som priskontroll hållabyggkostnaderna nere. Kostnadskontrollen är enligt deras mening stelbent ochett hinder för att få fram lösningar som kan vara billigare. Sannolikthindrar kontrollen också att kreativa och spännande projekt kommer fram. Medhänvisning härtill förordas i motionens yrkande 26 en avveckling avkostnadskontrollen vid beviljande av bostadslän. Införandet av den s.k. räntebidragstrappan harmöjliggjort att kostnadsprövningen vid den statliga bostadslångivningen numeraentydigt avser frågan om kostnaderna för ett byggnadsprojekt är skäliga medhänsyn till produktionsförhållandena och projektets allmänna kvalitet. Dennaordning bör enligt bostadsutskottets mening bestå. Det är varken möjligt ellerlämpligt att som motionärerna föreslår helt slopa kostnadsprövningen.Prövningen, med den utformning som den nu har, innebär en spärr mot utlåningtill projekt och ändamål där inte kostnaderna svarar mot dessa förhållanden idet enskilda fallet. Vidare är det naturligtvis nödvändigt att staten somlångivare försäkrar sig om att tillgängliga medel används på ett så effektivt sättsom möjligt. Kostnadskontrollen utgör sålunda ett viktigt inslag i strävandenaatt hålla byggnadskostnaderna, och därmed också boendekostnaderna, nere. Enordning som den motionärerna förordar skulle enligt utskottets mening kunnaleda till helt oacceptabla konsekvenser i fråga om kostnadsutvecklingen ibyggandet och utlåningens omfattning. Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottetfolkpartiets partimotion Bo409 yrkande 26. På begäran av lämnade regeringen (prop.1987/88:165) sin syn på vilken aktieutdelning som kunde anses förenlig med godkännande 49 4 1988/89.19 sami Nr 7 av ettbostadsföretag som allmännyttigt. och 1988/89:BoU7 (BoU 1987/88:3 s. 9) ställde sig härvid bakom den av regeringenförordade princip för aktieutdelning från allmännyttiga bostadsföretag sominnebär att det inte bör komma i fråga att en utdelning ges utöver vad somsvarar mot normal upplåningsränta. Med hänvisning till att det enligt aktiebolagslagen äraktieägarna som skall bestämma om aktieutdelningens storlek hemställs i motionBo417 (m) yrkande 11 att de bestämmelser som begränsar aktieutdelningen frånallmännyttiga bostadsföretag skall upphävas. Som framgår ovan ställde sig utskottet så sent som hösten1987 bakom den princip som tillämpas när det skall bedömas vilken aktieutdelning som är förenlig med godkännande av ett bostadsföretag som allmännyttigt. Vad som anförts i motion Bo417 (m) om aktieutdelning från allmännyttan har inte givit utskottet anledning frångå detta ställningstagande. Motionens yrkande 11 avstyrks. har behandlatmotionsyrkande om lån för upprustning av fritidshus som framläggs i motionBo245 (c), med motivtexten i motion Kr512. Yrkandet motiveras med att sådanalån skulle underlätta uthyrningen av många fritidshus och därmed gynna ettprisbilligt semesterboende. Vid utskottets tidigare behandling av förslag om statligalån för fritidshus har dessa avstyrkts med motiveringen att utskottet inte ärberett att medverka till att det statliga stödet inom bostadssektorn utvidgastill att även innefatta fritidsboendet. Utskottet vidhåller sin uppfattning idenna fråga och avstyrker sålunda motion Bo245 (c). 5.4 Reparation, om-och tillbyggnad 5.4.1 ROT-programmets omfattning m.m. beslutade (BoU 1983/84:11) om etttioårigt bostadsförbättringsprogram, det s.k. ROT-programmet. En utvärderingav programmets utformning genomfördes . beslutade motbakgrund av denna utvärdering samt olika överväganden om vissaförändringar i ROT-programmet (BoU 1986/87:7). beslutadesockså att regeringen skulle ges möjlighet att införa rambegränsningar förbostadsförbättringsverksamheten på vissa orter. I samband med att riksdagenhösten 1988 förelades förslag om temporärt ändrade villkor för ombyggnadslånm.m. beslutade regeringen att rambegränsningarna skulle gällahela landet. För innevarande kalenderår gäller således länsvisa ramar avseendebeslut om ombyggnadslån. Inom pågår en översyn avombyggnads- och förbättringsstödet. Översynen syftar till att bättre anpassa ROT-program mets regelsystem till den typ av ombyggnads- och förbättringsverksamhet som kan bli aktuell . Verket avser att under innevarande år till regeringen avlämna förslag om förändringar i stödet. I fem motionsyrkanden lämnas olika förslag om att en möjlighettill 1988/89:BoU7 fondering i skattebefriade underhållsfonder skall införas somett sätt att finansiera viss underhålls- och ombyggnadsverksamhet. Enligtmoderata samlingspartiets partimotion Bo405 yrkande 12 bör nuvarandeROT-finansieringssystem successivt ersättas med en rätt för fastighetsägaretill skattefria avsättningar till reparationsfonder. Fonderna skall varafastighetsanknutna och medel skall endast kunna lyftas för renovering ochmodernisering av fastigheten. Motsvarande förslag läggs fram i motion Bo201(m): Förslaget i motion Bo415 (c) yrkande 2 om att ge privata fastighetsägarerätt till skattefri fondering till lägenhetsunderhåll motiveras med behovet avett utökat hyresgästinflytande-. Fondmedlen föreslås följa lägenheten och gehyresgäster i privatägda fastigheter inflytande över lägenhetsunderhållet påsamma sätt som gäller i det allmännyttiga bostadsbeståndet. Även i motion Bo210(s) begärs förslag om ett system med skattefri fondering för privatafastighetsägare kopplat till krav på att hyresgästerna skall ha ett avgörandeinflytande över hur medlen används. Slutligen föreslås i partimotionBo409 yrkande 27 att regeringen skall återkomma till medett förslagom skattebefriade' reparationsfonder. har vid ett flertal tillfällen behandlatoch avstyrkt motionsyrkanden med samma innebörd som i de nu aktuella(m)-motioner-na, dvs. att nuvarande ROT-finansieringsregler skall avvecklas ochersättas med en rätt för fastighetsägare att göra skattefria avsättningar tillreparationsfonder. har utskottet bl.a. anfört atterfarenheterna från ROT-programmet i huvudsak varit goda och att programmetsammantaget väl fyllt sin tilltänkta uppgift. Utskottet vidhåller dennauppfattning. Under årets allmänna motionstid har som framgått ovan ävenmotioner (fp), (c) och (s) väckts med förslag om olika former av skattefriareparationsfonder utan krav på en avveckling av ROT-programmetsstödformer. Utskottet vill i detta sammanhang, liksom vid den senastebehandlingen av frågan om skattefria reparationsfonder (1988/89;BoUly s. 21),erinra om att skatteutskottet (SkU 1987/88:30 s. 12) behandlade enmotion om skattefri avsättning för underhåll av hyresfastigheter. Skatteutskottetavstyrkte motionen bl.a. med hänvisning till att pågående överväganden rörandeföretagsbeskattning även omfattar överväganden om beskattning avhyresfastigheter. Resultaten av dessa överväganden avses presenteras senareunder året och kommer att ingå i underlaget för den revidering av nuvarandeskattesystem som diskuteras. ser mot den ovan redovisade bakgrundeninget skäl att föregripa pågående överväganden inom skatteområdet. Utskottetavstyrker således motionerna Bo201 (m), Bo210 (s) yrkande 3, partimotionernafrån moderata samlingspartiet Bo405 yrkande 12 och Bo409 yrkande 27samt motion Bo415 (c) yrkande 2. Storleken på de av regeringen fastställda ramarna förbeslut om ombygg nadslån diskuteras i motion Bo266 (s). Motionären framhåller att regeringen fattade beslutet angående ramarnas storlek i samband med att en proposition förelades innehållande bl.a. förslag om ändringar i räntebidragssystemet för bostadslån till ombyggnader (prop. 1988/89:47). Vid beslutet om storleken på ramarna torde därför regeringen 1 ha utgåttfrån att skulle godkänna förslagen i propositionen. Så 1988/89:BoU7 blevemellertid inte fallet till alla delar. typer avombyggnader från de nya restriktivare räntevillkoren. hävdas attlåneramarnas storlek av denna orsak i vissa fall kan behöva beslut (1988/89:FiU10, 1988/89:BoUly) om bl.a.temporära förändringar av räntebidragsvillkoren vid ombyggnad innebar att vissatyper av ombyggnader (bl.a. ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelseoch ålderdomshem) som avsågs räknas av mot de av regeringen fastställda låneramarnafick behålla den lägre nivå på garanterade räntan som tidigare gällt. Dettatorde, som framhålls i motion Bo266 (s), kunna innebära att ansökningarna omombyggnadslån i vissa län framgent kan komma att få en något större omfattningän regeringen räknat med i det beslut om låneramar som fattades i oktober 1988.Enligt utskottets uppfattning bör naturligtvis utgångspunkten för utformningenav eventuella nya låneramar för ombyggnadsverksamheten vara de av idecember 1988 fastställda lånevillkoren. Detta innebär också att hänsyn tilleventuella regionala obalanser ramar bör tas vid regeringenskommande ställningstaganden. Vad utskottet i denna fråga med anledning avmotion Bo266 (s) anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.4.2 Ändringar av gällande lånevillkor m.m. Under denna rubrik behandlar utskottet motionsyrkanden omändrade villkor för vissa former av ROT-stöd. Inledningsvis behandlas yrkandenom förändrade regler avseende ombyggnadslån. Ombyggnader kan ibland innebära att små lägenheter slåssamman till större. Med hänvisning till rådande förhållanden på dagensbostadsmarknad, med bl.a. brist på ungdomsbostäder, föreslås i fyra motioneratt ombyggnadslån inte längre skall utgå till ombyggnader som innebärlägenhetssammanslagningar utan att särskilda skäl kan motivera detta. Ifolkpartiets partimotion Bo409 yrkande 20 föreslås således att ombyggnadslånvid lägenhetssammanslagningar inte skall utgå såvida det inte finns ettpåvisbart överskott av smålägenheter på orten. Ett motsvarande förslag läggsfram i motion Bo206 (fp) yrkande 3. Även i kommunisternaspartimotion Bo228 yrkande 5 föreslås att bostadslån inte utan särskilda skälskall lämnas för sammanslagning av lägenheter från den 1 juli 1989.1 motionBo279 (c) yrkande 2 föreslås ombyggnadslån i princip inte utgå vid ombyggnadersom är luxuösa, ersätter normalt underhåll eller leder till sammanslagningar avsmå lägenheter. Motionsyrkandena om statlig belåning vid lägenhetssammanslagningarföranleder utskottet att göra följande överväganden. Förhållandena påbostadsmarknaden har under det senaste årtiondet starkt varierat. Så sent somför hade många orter stora problem med outhyrda lägenheter. I dagär problemet i huvuddelen av landets kommuner det omvända, antaletbostadssökande har kraftigt ökat. Ett av de problem som under de senaste årensärskilt kommit i blickfånget är bristen på lämpliga ungdomsbostäder. Under desenaste årtiondena har en stor del av bostads- beståndetssmålägenheter försvunnit genom rivning eller sammanläggningar 1988/89:BoU7 avlägenheter vid ombyggnad. Andelen smålägenheter i nyproduktionen har samtidigtvarit låg. Denna utveckling har naturligtvis delvis varit motiverad av enönskan att bygga bort trångboddheten och åstadkomma en varieradlägenhetssammansättning i olika bostadsområden. För dagens stora ungdomskullarhar detta dock inneburit att utbudet av relativt billigasmålägenheter har begränsats. Även om antalet sammanslagna smålägenhetersjunkit kan det därför anses motiverat att i detta avseendeanpassa villkoren för statliga bostadslån till det rådande bostadsmarknadsläget. instämmer således i förslagen i deaktuella motionerna om att möjligheterna att erhålla statligt bostadslån vidombyggnader som innebär lägenhetssammanslagningar bör begränsas. Utgångspunktenbör vara att ombyggnadslån till projekt som innefattar att smålägenheter avsesslås samman till större lägenheter normalt inte skall beviljas om intesärskilda skäl föreligger. Särskilt skäl för avsteg från denna huvudregel kanvara att ett påtagligt överskott av smålägenheter finns på orten. Överskottetbör dock kunna dokumenteras exempelvis genom att problemen med outhyrdalägenheter i det aktuella huset är betydande och att en ändring avlägenhetssammansättningen kan antas lösa dessa problem. Införandet av ett krav på att lägenhetssammanslagningar iprincip inte skall tillåtas vid statlig ombyggnadsbelåning torde delvis kommaatt innebära att mindre omfattande förnyelseåtgärder än vidtas i vissatyper av bostadshus. Det kan dock inte uteslutas att bostadslån ibland behöverges vid ombyggnader av bostäder som enligt bostadslånereglernas definitionbetraktas som icke fullvärdiga (t. ex. lägenhet om 1 rum med kokvrå). Enligtdagens låneregler skall bostäderna efter ombyggnad i princip vara fullvärdigamen vissa avsteg från denna regel kan medges, bl.a. vid bostadssociala skäl iform av kvarboende eller stort behov av särskilda ungdomsbostäder. Utskottetanser att en liknande avstegsregel bör införas för den typ av ombyggnader somnu har diskuterats då kravet på fullvärdiga bostäder inte kan uppnås utan attlägenheter slås samman och efterfrågade smålägenheter därmed försvinner. Till förtydligande av vad som förordats anser utskottetsammanfattningsvis att som en huvudregel skall gälla att ombyggnadslån inteskall medges i projekt i vilka lägenhetssammanslagningar förekommer även omandra ombyggnadsåtgärder kan vara aktuella i projektet. Den närmare utformningen av förordning och föreskrifter idenna fråga ankommer på regeringen respektive . Det bör dockunderstrykas att regelutformningen inte får innebära att syftet medregeländringen, dvs. att minska bortfallet av smålägenheter vidombyggnadsåtgärder, äventyras. överväganden i denna fråga innebärsammanfattnings vis ett instämmande i de synpunkter på ombyggnadslån vid lägenhetssam manslagningar som förts fram i partimotionerna kommu nisterna Bo228 yrkande 5 och Bo409 yrkande 20 samt i motionerna Bo206 (fp) yrkande 3 och Bo279 (c) yrkande 2. Vad utskottet anfört bör som sin rnening ge regeringen till känna. Utskottet behandlar nedan (avsnitt 5.8) frågan om tilläggslån vid lägenhetssamman- 53 Enligt motion Bo252 (fp) erfordras en behovsanpassning avomhyggtwds- 1988/89:BoU7 lånereglerna. Motionären anser att nuvaranderegler inte innebär att stödet differentieras efter ombyggnadenssvårighetsgrad. Motionens motivtext ger inte utskottet underlag för mer änrent allmänna överväganden i denna fråga. Dagens ROT-system innefattar ettflertal olika stödformer som både kan utgå var för sig och i kombination medvarandra. Ombyggnadslånen kan således kombineras exempelvis med tilläggslån föratt finansiera merkostnaderna vid ombyggnad av vissa kulturhus. Även .ombyggnadslånereglerna i sig innehåller många möjligheter att anpassa lånetsstorlek efter typen av ombyggnadsåtgärd. I vissa fall kan också låneunderlagetförhöjas i syfte att medge belåning av vissa särskilt kostsamma ombyggnader.Utskottet kan inte finna annat än att dagens låneregler ger visst utrymme attdifferentiera stödet efter ombyggnadens svårighetsgrad. Detta oaktat kan detnaturligtvis finnas skäl att se över dagens regelsystem och vid behov ändrastödets utformning så att det bättre anpassas till den ombyggnadsverksamhet somkan väntas framgent. En sådan översyn.pågår som ovan omtalats redan vidboverket som väntas presentera sina förslag . Med hänvisning till detnu anförda avstyrks motion Bo252 (fp). Som ett resultat av den översyn av ROT-programmet somgenomfördes beslutade bl.a. om vissa kompletteringar avvillkoren för ombyggnadslån (BoU 1986/87:7). En av dessa förändringar syftadetill att stärka hyresgästernas inflytande vid ombyggnader genom att krav på ettsärskilt s.k. hyresgästyttrande infördes. I motion Bo417 (m) yrkande 15föreslås en ändring av vissa regler enligt bostadssaneringslagen. Av motivtextenframgår dock att motionärerna önskar att kravet på hyresgästyttrande iombyggnadslåneförordningen skall tas bort. När förslaget om införande av krav på hyresgästyttrandeursprungligen behandlades av bostadsutskottet underströks vikten avatt hyresgästernas inflytande över ombyggnader ökade. I detta sammanhangframhölls bl.a. att ett ökat hyresgästinflytande enligt utskottets mening skaparförutsättningar för att ombyggnadsverksamheten skall få en sådan omfattning ochinriktning att befintliga värden och kvaliteter tas till vara. harutskottet i olika sammanhang vidhållit sin uppfattning om vikten av ettverkligt hyresgästinflytande. Inte heller vad som framförs i motion Bo417 (m)föranleder utskottet att ändra detta ställningstagande. Enligt motion Bo203 (c) såvitt nu är i fråga utgårstatliga ombyggnadslån endast till de småhusägare som gör genomgripandereparationer av sina hus: I motionen föreslås därför att villkoren förombyggnadslån till småhus ändras så att även en mindre genomgripandeupprustning kan belånas. Ett likalydande motionsyrkande behandlades av utskottetföregående år (BoU 1987/88:10 s. 50) och avstyrktes med följande motivering; För att ombyggnadslån till småhus skall kunna utgå krävs ide flesta fall (undantaget bostadsanpassningsåtgärder) att kostnaden för åtgärderna upp går till . Denna gräns har satts för att undvika att detstatliga bostadslånesystemet belastas med en mängd smålån och därmed en omfat tande låneadministration. delar inte motionärernas åsikt att kraven för långivningen i detta avseende är för högt ställda. Medhänvisning till denna motivering avstyrks motion Bo203 (c) såvitt nu är i 1988/89:BoU7 fråga. I två motionsyrkanden föreslås förändringar av RBF-stödeti olika avseenden. RBF-stödet, även kallat ROT-lån, infördes i sambandmed beslutet om ett tioårigt ROT-program. Stödet är avsett att underlättafinansieringen av vissa typer av reparationer och gemensamt underhåll som haren periodicitet av högst . I motion Bo247 (c) hävdas att RBF-stödet används föråtgärder av karaktären normalt underhåll. Sådana åtgärder skall enligtmotionärerna i stället bekostas av i företaget fonderade medel. Mot dennabakgrund föreslås i motionens yrkande 8 att några nya beslut om RBF-stöd inteskall fattas efter . Motion Bo210 (s) yrkande 2 förespråkar att RBF-stödetskall kunna utgå till åtgärder som finansieras . Enligt dagens reglerkan stödet utgå under 10 alternativt beroende på typ av åtgärder. Motion Bo247 (c) yrkande 8 om en avveckling av RBF-stödetavstyrks. Det bör för att undvika missuppfattningar påpekas att RBF-stödet inteär avsett att utgå till åtgärder som kan hänföras till drift eller löpandeunderhåll. Enligt utskottets mening har RBF-stödet däremot haft storbetydelse för att åstadkomma önskvärt periodiskt underhåll ochförbättringsåtgärder i bostadsbeståndet. Bidrag kan bl.a. lämnas för vissaenergisparåtgärder och för åtgärder som vidtas för att avhjälpa fukt- ochmögelskador eller andra byggnadstekniska brister. Behovet av denna typ avåtgärder torde kvarstå . Att helt avveckla RBF-stödet utanatt erbjuda något alternativ kan därför få allvarliga konsekvenser.Formerna för samhällets stöd till förbättringsåtgärder i bostadsbeståndet tordedock komma att övervägas såväl i den mer heltäckande översyn av bostadssubventionernasom pågår inom som i den särskilda översyn av ombyggnads-och förbättringsstödet som genomförs av . Enligt vad som i motion Bo210 (s) framförs bör RBF-stödkopplat till åtgärder med 30-årig finansiering kunna utgå som ett alternativtill ombyggnadslån. I motionen anges dock inte vilka problem med dagensordning en sådan förändring är avsedd att lösa. Utskottet saknar såledesunderlag för närmare överväganden i denna fråga. Det kan dock i sammanhangeterinras om att ställde sig bakom ett yttrande frånbostadsutskottet (1988/89:BoUly s. 22) om att gränsdragningen mellan underhålloch ombyggnad kan behöva justeras. Regeringen har sedermera uppdragit åtboverket att överväga denna fråga. Det kan också förutsättas att eventuellaproblem avseende villkoren för RBF-stöd och olika avvägningar mellan detta stödoch dagens ombyggnadslån kommer att belysas i samlade översyn avROT-stödet. Motion Bo210 (s) yrkande 2 avstyrks med hänvisning till detanförda. 5.4.3 ROT-program för VA-nätet m.m. Underhållet av kommunernas VA-nät är enligt vad som hävdasi flera motionerstarkt eftersatt och förnyelsetakten alltför långsam. leda tillsamhällsekonomiska förluster genom läckande vattenledningar och ,- även bl.a.riskera kvaliteten på vårt dricksvatten. För att lösa dessa problem bör enligt motion Bo274 (c)yrkande 1 1988/89:BoU7 regeringen utforma ett åtgärdsprogram med syfte att framtill i första hand förnya den del av avloppsledningssystemen som äranlagd . Programmet bör omfatta redovisningar av bl.a.miljöeffekterna av eftersatt underhåll, sysselsättningseffekter avförnyelseåtgärderna samt frågan om den långsiktiga finansieringen avförnyelsen. 1 motionens yrkande 3 föreslås att ett stimulansbidrag förkommunernas upprustning av VA-nätet införs. En rimlig nivå på bidraget angesvara av ett schablonberäknat bidragsunderlag.