bet · GC01FiU10 · 1988-12-31 00:00:00 — Tillväxten i spekulationsekonomin, den starkt ökandetransnationalisering-en, utslagningen från industrin, de sociala och ekologiskakonsekvenserna av produktionen och den inflationsdrivandeprissättningen/vinstökningarna borde enligt motionärerna vara centrala teman ipropositionen men berörs knappast. Den offentliga sektorn måste, menarmotionärerna, genom en ändring av den ekonomiska politiken avlastas kostnaderför utslagning. Därigenom frigörs resurser för kultur och utbildning. Som enomedelbar åtgärd kräver motionärerna ett överförande av vinster från industrinför att bekosta nödvändiga investeringar och driftskostnader inom denoffentliga sektorn. Övervältringen av kostnader på kommuner och landsting hargenom den förda ekonomiska politiken varit kraffig under 1980-talet.Dyrare avgiftereller försämrad service drabbar hårt de sämst avlönade och dem som 1988/89:FiU10 har ohälsosam livs- eller arbetsmiljö. Mot denna bakgrund krävs imotionen att en ny låginkomstutredning tillsätts. Den bör arbeta snabbt så attden kan presentera resultat senast inför den planerade skatteomläggning somväntas . Att emellertid tro att någon avgörande skillnad iarbetskraftsutbudet kan nås genom sänkta skatter för de bäst avlönade sermotionärerna som en illusion med tanke på den höga nivån av förvärvsarbete somvi nu har i vårt land. Betydligt viktigare är att humanisera arbetsplatsernaoch att ge människor en bättre möjlighet fill arbete på hemorten. Att främjamänniskors flyttning är ett dåligt aJternafiv till att utlokaliserafi!>Tetag fill de regioner där en arbetslöshet fortfarande finns.Koncentration av produktion och boende med trafik-, bostads-, miljö- ochserviceproblem innebär inget attraktivt alternativ för människor ellersamhället. Regeringen föreslår en utredning avkonkurrensförhållandena inom den svenska ekonomin med avsikt att stärkakonsumenternas ställning. Särskilt säger man sig vara intresserad av att skapamöjligheter för utländsk konkurrens på svensk botten. Detta är naturligtvis endel i den EG-anpassning som sker och som förväntas ske med regeringen sompåskyndare. Trots detta, sägs det i motionen, kan en utredning om konkurrensförhållandeninte avvisas. Eftersom frågan om låga priser för konsumenterna anges som en avorsakerna till att regeringen vill utreda konkurrensen finns alla skäl attockså utreda i vilken mån spekulationsekonomins tillväxt har haft betydelseinte bara för konkurrensen som sådan utan också för inflationsutvecklingen. Propositionens förslag om byggverksamheten behandlarvänsterpartiet kommunisterna i en särskild mofion Fi9 (vpk). En sammanfattningav denna motion återfinns i bostadsutskottets yttrande (se bilaga 5). I anslutning till de i proposifionen aviseradeutredningarna om teko- och jordbrukspolitiken framhåller mofionärerna att de ipropositionen angivna rikthnjerna innebär att benen slås undan på den svenskabasproduktionen när det gäller mat och kläder. Det gynnar ingen utom möjligenimportörerna. Långsiktiga avtal med producentländer där man inarbetar ensocial- och miljöklausul är den enda vägen att långsiktigt främja såväl desvenska konsumenterna som utvecklingsländerna. Detta motsäger naturligtvis inteatt det finns ett behov av förnyade åtgärder för att svensk tekoindustrisfortlevnad skall garanteras. Även om motionärerna har den uppfattningen att det behövsen ny livsmedelspolitik, delar de inte regeringens syn pä inriktningen avpolitiken. Motionärerna anser att det behövs en sammanhållen nationell politikför hela livsmedelsområdet, som innebär att sårbarheten minskas somekologiska och regionalpolitiska hänsyn prioriteras. För att få så bra ochbillig mat som möjligt bör vår egen livsmedelsprodukfion tryggas och vi bör sälångt möjligt göra oss oberoende av import. I motion Fi21 (mp) anförs att regeringens propositiontyder på att regeringen med finansministern i spetsen inte förstår vad vi stårinför och att man i regeringen uppenbarligen hyser den uppfattningen attnaturen måste rätta Den i propositionen föreslagna ekonomiska 1988/89:FiU10politiken är enligt motionärerna långsiktigt förstörande ochframtidsförbru-kande. Den är därför orimlig om man förutsätter att ocksåkommande generationer har rätt till ett gott och drägligt liv. En ändring av den ekonomiska politiken krävs så attmöjligheter skapas för att leva innanför de ramar som naturen sätter. Enligtmotionärerna måste bl.a. följande åtgärder vidtas: - Sankarbetsgivaravgifter utanför de ekonomiskt överhettade områdena. - Sankarbetsgivaravgifter inom vården. - Höjdrivmedelsskatter med kompensation till glesbygden. - Inför skatt påflygbränsle. - Höjoljeskatterna så att priset motsvarar priset 1985 och reglera skatten så attrealpriset på olja inte sjunker. - Höj elskatten. - Höj avgifternapå konstgödsel och jordbruksgifter och återför avgifterna som arealersättningtill odlarna. - Införskatter på engångsförpackningar. - Ta bort moms påsvensk basmat med höjning av den allmänna momsen. - Inför denskattefria zonen - dvs. ett radikalt höjt grundavdrag för inkomster av arbeteoch pensioner. I motionen görs följande ställningstagande till förslageni propositionen: godtar förslagen i propositionen att ökaarbetskraftsutbudet men tillägger att de föreslagna åtgärderna inte skall varaav kortsiktig natur och dikterade av den nuvarande situationen påarbetsmarknaden. Regeringens förslag inom ramen för tekopolitiken attupphäva mulfifiber-avtalet godtas av motionärerna. framhållsemellertid att måste värna om en textilindustri som gör det möjligt attklara en grundläggande försörjning av kläder under långvarigaförsörjningskriser. Förutsättningen för att skall accepteraregeringens förslag är att det införs sociala klausuler som motverkarföretagares exploatering av barn och kvinnor i under oacceptablaarbetsförhållanden. ställer sig bakom regeringens önskan attreformera det svenska jordbruket. Partiet anser att det är bra att jordbruketkan komma över fill ett brukarstöd i form av en arealersättning. Den hittillsförda jordbrukspolitiken har misslyckats på flera viktiga områden bl.a. när detgäller miljö- och resurspolitiken. En modernisering och förnyelse av detsvenska jordbruket måste ha som mål att avveckla kemikaliejordbruket och gelandet ett jordbruk som är uthålligt och resursbevarande och inte bidrar tillatt förstöra vattendrag och hav. Bostadspolitiken måste bidra fill att hela kanleva och att arbete och bostäder fördelas rättvist över hela landet.Miljöpartiet ställer följande krav på byggnadsverksamheten: - Stoppa storstadsfillväxten. - Sprid jobbenoch bostäderna och se till att den befintliga bostadsytan fördelas jämnarebland befolkningen. Stoppa hotet motbyggnation av park- och naturmark som ständigt ökar i 1988/89:FiU10 detättbebyggda områdena och hotet för människornas fysiska och psykiska hälsa. Hindraden rivningsvåg som hotar med indraget stöd till ombyggnader. Bevara befintligäldre bebyggelse och rusta upp den varsamt. Inför sfimulansbidrag för ombyggnadav kontor till bostäder i storstädernas centrala delar. Den allmänna inriktningen av den ekonomiska politiken Endelegafion från finansutskottet besökte OECD-ländernasgemensamma sekretariat i . Av de diskussioner som fördes i framgickatt sekretariatet ser flera faktorer som talar för att utvecklingen inomOECD-området blir mer expansiv än vad som antas i propositionen. Mot dennabakgrund vill utskottet anföra följande vad gäller de i propositionen angivnainternationella förutsättningarna. Utvecklingeninom OECD-området har präglats av hög aktivitet. För området som helhetberäknas produkfionstillväxten bli . För beräknasfillväxten bli ca 3 1/vilket är det högsta tillväxttal som noterats på överett decennium. Utvecklingen, som blivit betydligt starkare än som kundeförutses , har burits upp av ett kraftigt uppsving av investeringarnasärskilt i och i . Kapacitetsutnyttjandet har varitmycket högt i . IJapan har uppgången stimulerats av deoffentliga investeringarna och av bostadsinvesteringarna. Denhöga produktionstillväxten har bidragit till att minska arbetslösheten iFörenta Staterna och i - där arbetsmarknadsläget börjar betraktas somöverhettat - men i ligger arbetslösheten trots en viss förbättringalltjämt kvar på en mycket hög nivå, strax . Sysselsättningsökningenhar emellertid varit påtaglig, , och i stort sett svarat mot ökningen avarbetsutbudet. Trotsden höga tillväxttakten har lönekostnads- och prisutvecklingen varit relafivtlåg. En hög produktivitetstillväxt har bidragit fill att inflationen iOECD-området väntas stanna kring 3 1/. I beräknas den blinågot högre, . Destora under- resp. överskotten i de tre största industriländernasbytesbalanser, som varnat för effekternaav, har minskat något. I beräknas underskottet 1988 minska med20-25 miljarder dollar till . I är det kraftigaöverskottet i stort sett oförändrat medan det i har ökat något. I har bytesbalansen försämrats rasktfrån nästan jämviktsläge till ett beräknat underskott på ca . Utvecklingen på valutamarknaderna har varit relativt stabilunder 1988. 1988/89:FiU10 Efter det amerikanska presidentvalet har en vissoro förmärkts och dollarkursen har sjunkit. Den höga fillväxtlakten väntas fortsätta i ungefär sammatakt även . Därefter väntas den avta något. Förhelåret bedöms totala BNP-ökningen bli fortsatt hög, ca 3 1/, dvs. någothögre än vad som förutsätts i propositionen. Världshandeln förutses öka ifortsatt hög takt med är 1989. I torde kraven på att reducera detfederala budgetunderskottet och underskottet i externbalansen leda till enmärkbar uppbromsning av tillväxten. Bytesbalansunderskottet väntas minska någotmen bedöms, om inte drastiska åtgärder vidtas, framemot ligga kring 110miljarder dollar. Det innebär likväl en neddragning räknat som andel av BNPfrån i början av . Det japanskaöverskottet beräknas minska något medan FörbundsrepublikenTysklands överskott förväntas öka ytterligare. Inflationstakten har, som konstaterats, trots den högatillväxten varit relativt måttlig. Med den avmattning i aktiviteten somförutses framöver torde hotet för stegrad inflation inte vara överhängande.Flertalet länder har genom sin ekonomiska politik betonat den vikt man läggervid inflationsbekämpningen. Skulle emellertid avmattningen inte äga rum ochfinanspolitiska åtstramningar utebli, finns det en risk att inflationenskjuter fart framför allt i , och några mindre stateri . Detta kan leda till att räntenivåerna pressas upp för att därigenomåstadkomma den nödvändiga dämpningen av den ekonomiska aktiviteten. En sådanpolitik skulle dock medföra att de redan hårt skuldtyngda utvecklingsländernadrabbades ytterligare. Även om utvecklingen inom OECD-området som helhet bedömsbli relativt stark är förutsägelserna för våra nordiska grannländer mer blygsamma.I såväl som förs en restriktiv polifik i syfte atträtta till de strukturella problemen med externbalanserna. Även i , därtillväxten varit relativt god, har regeringen vidtagit åtgärder för attdämpa pris- och kostnadsutvecklingen. Den genomsnittliga tillväxten för denordiska grannländerna torde stanna vid . Detta kanväntas få konsekvenser för del eftersom de riordiska länderna ärviktiga avsättningsmarknader för svensk exportindustri. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att defarhågor som utskottet uttryckte (FiU 1987/88:30) vad gäller osäkerheteni bedömningen av möjliga utvecklingsalternativ i världsekonomin alltjämtkvarstår. Risken för störningar kan inte uteslutas eftersom obalanserna mellande stora industriländerna består och utvecklingsländernas skuldsituation intehar förbättrats. I propositionen görs följande bedömning av den ekonomiskautvecklingen i . Som framgår av tabell 1 överensstämmer denbild av utvecklingen som konjunkturinsfitutet(Kl) gav i sin höstrapport i allt väsentligt med motsvarande bedömning iproposition 1988/89:47. Det är egentligen endast i prognosen för privatkonsumtion som en klar skillnad föreligger. Den förväntade ökningen i privatkonsumtion ligger sålunda under KI:s bedömning. 1 0<)8.5 Import av varor och tjänster -6,4 -0,3 Export av varor och tjänster ,3,3 -5,4 -10,8 -13,8 -12,6 - -18,1 Tillväxteni den privata konsumtionen har varit mycket kraffig.Motiveringen till den i proposifionen angivna lägre ökningstakten är attkonsumtionstillväxten har dämpats något. Detta framgår av såvälnationalräkenskapernas beräkningar för som utfallet fördetaljhandelns försäljning. förutses mot den bakgrunden enbetydligt svagare ökningstakt för den privata konsumtionen än under de senasteåren. Till väsentlig del bygger bedömningen på en väntad minskning avbilinköpen från nuvarande rekordhöga nivå och en lugnare expansions-takt förkonsumtionen av varaktiga varor. De senaste årens försämring av hushållenssparkvot skulle enligt propositionen därigenom kunna komma att brytas.Sparkvoten skulle t.o.m. förbättras något , särskilt under1989. I propositionen understryks emellertid att prognosen är osäker och attkonsumtionsökningen kan bli betydligt starkare än dessa berakningiir ger vidhanden. Investeringarna har utvecklatsgynnsamt. Är ökade industriinvesteringarna och med 11 %.Det innebär att industriinvesteringarna nu ligger på den högsta nivå somhittills noterats för . förväntas ökningen i detotala bruttoinveste- ringarnaoch även i industriinvesteringarna bli lägre men de kommer alltjämt 1988/89:FiU10 att ligga på en hög nivå. Även exporten har utvecklats gynnsamt under de senasteåren. Importen har emellertid också ökat kraftigt och dess fillväxt kommerenligt de angivna prognoserna i tabell 1 attväsentligt översfiga exporttillväxten. Trots detta ökar emellertid överskotteti handelsbalansen något såväl 1988 som 1989 till följd av en förutseddförbättring av bytesförhållandet. Överskottet beräknas i propositionen uppgåtill för vart och ett av . För 1990beräknas överskottet minska något. En kraftig uppgång för utlandsresandet ärden främsta orsaken till en fortsatt försämring av tjänstebalansen. Sfigandegenomsnittsränta samt växande nettoskuld gentemot utlandet medför atträntebetalningarna på utlandsskulden ökar under såväl 1988 som 1989. De senasteårens kraffiga uppgång av direkta investeringar i utlandet bidrar också tillett försämrat räntenetto genom att investeringarna till stor del finansierasmed upplåning i utlandet. Bytesbalansen som visat underskott sedan mitten av1970-talet med undantag kommer utifrån här angivnabedömningar att försämras ytterligare. beräknas underskottet blidrygt och för . Arbetsmarknadsläget har för ekonomin somhelhet varit klart överhettat. Den utveckling på arbetsmarknaden som pågåttkontinuerligt - med stadigt stigande sysselsättning ochsjunkande arbetslöshet - har bl.a. lett till en allt svårare brist påarbetskraft. De här redovisade bedömningarna visar att under det kommande åretkommer inte arbetsmarknadsläget att förändras. Utskottet delar den bedömning av den ekonomiskautvecklingen i som redovisas i proposifionen. Sammanfattningsviskonstaterar utskottet att den svenska ekonomin efter mer än två årskonjunkturuppgång generellt sett är inne i en överhettad fas. Högkonjunkturenär fortfarande stabil. Några tydliga tecken på att vändpunkten skulle varapasserad eller nära förestående kan ännu inte skönjas. Kapacitetsbristen ikombination med den nuvarande svaga produktivitetsutvecklingen i näringslivethåller tillbaka tillväxten. Att den svenska ekonomin arbetar vid kapacitetsgränsenmedför även att de fortsatt goda internationella konjunkturutsikterna, somutskottet redogjort för i föregående avsnitt, inte kan utnyttjas fullt ut fören förstärkning av bytesbalansen. De allt tydligare tecknen på överhettning iekonomin visar sig. också på arbetsmarknaden. Bristen på arbetskraft blir istora delar av landet alltmer akut och kan väntas bestå även . En befarad fortsatt hög löneglidning utgör ett av hoten mot enbalanserad pris-och kostnadsutveckling. Som framgått av utskottets beskrivning av det ekonomiskaläget har de överhettningstendenser i ekonomin som kunde skönjas under vårenförstärkts och har arbetskraftsbrist inom flera för svenskindustri vikfiga områden blivit ett alltmer svårhanterligt problem förföretagen. Som framhålls i propositionen är den mest akuta uppgiften för denekonomiska politikenför närvarande att få ned inflationen. Pris- och löneökningarna är1988/89:FiU10 högre i än i omvärlden. Om lönerna även stigersnabbt samfidigt som inkomstskatten sänks kan det leda fill en kraftigköpkraftsökning som försämrar den ekonomiska balansen. En åtstramning av denekonomiska politiken kan under sådana förhållanden senare bli oundviklig.Utskottet delar föredragandens uppfattning att om en sådan utveckling skallkunna undvikas finns det skäl att och med början redan ihöst med utbudsinriktade och selektiva medel söka motverka de höga pris- ochkostnadsstegringarna. Av motionerna Fi4 (m), Fill (fp) och Fi5 (c) framgår attmotionärerna i huvudsak delar bedömningen att ekonomin äröverhettad. I de tre motionerna uttalas att utbudsinriktade åtgärder bör vidtasför att motverka bl.a. pris- och kostnadsstegringaina, förbättraproduktiviteten och öka arbetskraftsutbudet och rörligheten på arbetsmarknaden. I mofionerna Fi8 (vpk) och Fi21 (mp) hävdas att de mestcentrala problemen i den svenska ekonomin inte är de som anges i proposifionenoch som enligt denna är akuta och kräver omedelbara åtgärder. Enligt vad somsägs i mofion Fi8 (vpk) borde åtgärderna i stället ha riktats mot främst detfördelningspolitiska området och enligt motion Fi21 (mp) borde miljöfrågornaställas i centrum. Utskottet vill i anslutning fill dessa två motionerframhålla att utskottet inte har någon annan uppfattning än motionärerna om attfördelnings- och miljöfrågorna måste ha en central plats i den ekonomiskapolitiken. Dessa frågor kommer också att aktualiseras vid behandlingen avbudgetpropositionen. De förslag till åtgärder som presenteras i proposition 47är emellertid sådana som bör vidtas för att de positivt skallkunna påverka ekonomin . Som utskottet ser detbeaktas inte de stabiliseringspolitiska problem som propositionen behandlar ihär nämnda motioner. Utskottet vill emellertid ge följande kommentarer tillmotionerna Fi8 (vpk) och Fi21 (mp). I motion Fi8 (vpk) framhålls att det är fel att främst selöneökningarna och deras betydelse i inflationsförloppet som det storaproblemet i den svenska ekonomin. Motionärerna hävdar att det i stället är destora vinsterna som skapat en inflatorisk "spekulationsekonomi". Enåtstramning av ekonomin enligt de riktlinjer som förordas i propositionenavvisas. Spekulationsekonomins skadliga verkningar, inte minst på detfördelningspolitiska området, måste i stället, menar motionärerna, motverkasgenom selektiva åtgärder som bl.a. bör riktas mot fastighets- ochmarkspekulationen. Vidare krävs i motionen att en ny låginkomstutredningtillsätts och att vinster förs över från industrin till investeringar i denoffentliga sektorn. Utskottet återkommer fill detta. Utskottet har i tidigare ställningstaganden till denfördelningspolitik som förordas av kommunisterna framhållit attdet otvivelaktigt kan finnas en fördelningspolitisk konflikt inbyggd i kravetatt vidmakthålla en hög investeringsnivå eftersom detta kräver en hög vinstnivå.Som framgått av utskottets bedömning av det ekonomiska läget måste ekonominsproduk- fionskapacitetbyggas ut om ett varaktigt överskott i bytesbalansen skall 1988/89:FiU10 uppnås.Att i den nuvarande situationen förorda en politik som främjar en utbyggnadav den offenthga sektorn på bekostnad av industrisektorn anser inteutskottet vara rikfigt. De nödvändiga investeringarna i den offentliga ochprivata sektorn kan endast åstadkommas genom att tillväxten i den totala Vad gäller fördelningspolitiken vill utskottet framhållaatt åtgärder har vidtagits i den riktning motionärerna kräver. Här kan bl.a.nämnas att förmögenhets- och realisationsvinstbeskattningen har skärpts. Dettamotsäger inte att de fördelningspolitiska frågorna måste ägnas stor uppmärksamhet.Dessutom vill utskottet understryka den fördelningspolitiska betydelsen av lågarbetslöshet och hög sysselsättning. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetyrkandena 5, 6 och 7 i motion Fi8 (vpk). 1 motion Fi21 (mp) kritiseras regeringen för attbedömningen i propositionen av den svenska ekonomins utveckling ärutomordentligt kortsiktig och att de långsiktiga konsekvenserna av den nuvarandeutvecklingen över huvud taget inte berörs. I motionen föreslås en mängd skatte-och avgiftshöjningar motiverade enbart utifrån miljöpolitiska hänsyn och utannågra som helst övei-väganden om förslagens effekter på den svenska ekonomin. Imotionen uttalas även "att vi i måste ge upp vår önskan attständigt öka vår materiella levnadsstandard uttryckt som procentuell ökning avbruttonationalprodukten - BNP". förordar sålundanollfillväxt i produktionen. Utskottet vill bestämt avvisa en inriktning av denekonomiska politiken där nolltillväxt ses som ett av de vikfigaste målen. Enpermanent nollfillväxt skulle ställa den ekonomiska politiken inför praktiskttaget olösbara uppgifter infe minst från fördelningspolitiska synpunkter. Utskottetkan inte se att det ekonomiska paket som presenteras i motion Fi21 (mp) utgörett reellt alternativ till den inriktning av den ekonomiska politiken somföreslås i propositionen. Utskottetavstyrker sålunda motion Fi21 (mp) yrkande 1 i berörd del. Även om bedömningarna av det ekonomiska läget i stort ärdesamma i motionerna Fi4 (m), Fill (fp) och Fi5 (c) överensstämmer inteuppfattningarna om vilken inriktning den ekonomiska politiken bör ha. I motion Fi4 (m) sägs att det är fel att härledaöverhettningen i ekonomin till en för stor konsumtion. Det är i ställetproduktionstillväxten som är för låg. Motionärerna välkomnar därför deninriktning med utbudssfimulerande åtgärder som anges i propositionen.Motionärerna hävdar dock att de konkreta förslagen inte är tillräckligtlångtgående. Samfidigt understryks att det är meningsfullt attbedriva en aktiv konjunkturpolitik. Det är, framhåller motionärerna, enförlegad uppfattning att staten skall ägna sig åt att finstyra den totalaefterfrågan i ekonomin. Utskottet delar den uppfattning som framförs ipropositionen och i motion Fi4 (m) att utbudsinriktade åtgärder bör utnyttjas för att bl.a. höja produktiviteten i ekonomin. Utskottet vill dock understryka att detta inte får tolkas på det sättet att man skall ta avstånd från att utnyttja konjunkturpoli- 30 Enligt utskottets mening är en akfiv konjunkturpolitik ett 1988/89:FiU10nödvändigt inslag i den ekonomiska politiken, om full sysselsättning skallkunna upprätthållas. En ensidig inriktning av politiken med endast utbudsinriktadeåtgärder, som får effekter först på , kan inte godtasav utskottet. Som utskottet ser det utgör de förslag till tillväxtbefräm-jandeåtgärder som framläggs i motion Fi4 (m) inte något alternativ tillpropositionens förslag att nu något kyla ned den överhettade ekonomin för attundvika en senare åtstramning. Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrkerutskottet motion Fi4 (m) yrkande 18.' I motion Fill (fp) anförs att på kort sikt kännetecknasdet ekonomiska läget av bl.a. överhettning och snabba prisökningar. Ävenfolkpartiet välkomnar användandet av utbudssfimulanser men konstaterar attsädana medel och särskilt de som presenteras i propositionen kan väntas fåeffekt först på . som krävde en åtstramning avefterfrågan i ekonomin förordar även i denna motion en stramare finanspolitikför att lätta trycket på penningpolifiken. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning attförslagen i propositionen inte bidrar till att minska överhettningen iekonomin. Utskottet anser det egendomligt att inte motionärerna, somunderstryker att ekonomin är överhettad, presenterar några alternafiv tillåtstramning. I stället föreslås i motionen en avveckling av allabyggregleringar, en åtgärd som i nuvarande skede kan antas bidra till att ökainflationstrycket. I övrigt föreslås åtgärder som anses ge effekter på ekonominförst på . Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motionFill (fp) yrkande 15.