bet · GC01AU11 · 1988-12-31 00:00:00 — Antalet .sysselsatta enligt arbetskraftsundersökningarna() fortsatte att öka och uppgick fill 4 400000 personer, vilket var 71 000 fler än . Ökningen avsysselsättningen återfinns till stor del inom tjänstenäringarna. Kvinnorna fortsätter att öka sitt deltagande iförvärvslivet. tillhörde av kvinnorna i åldrarna 16-64år arbetskraften jämfört . Antalet deltidsarbetande, som ökade fram , hardärefter 1988/89:AU11 minskat. uppgick antalet deltidsarbetandetotalt fill 1 075 000 personer, varav kvinnorna utgjorde . Efterfrågan på arbetskraft har varit stark under hela år1988. Totalt nyanmäldes närmare 800 000 lediga platser, vilketinnebär en kraftig ökning jämfört med . fanns 31 000obesatta platser, varav flertalet inom industrin och inom hälso- ochsjukvården. Antalet arbetslösa uppgick till 51 000personer, motsvarande av arbetskraften. Arbetslösheten bland ungdomar16-24 år uppgick till . Internationellt sett är den öppna arbetslösheten i Sverigemycket låg; det är bara och inom OECD-området som har en lägrearbetslöshet. Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärderframgår av följande tabell som gäller januari månad resp. år. I propositionen framhålls att den svenska ekonomin förnärvarande befinner sig i en högkonjunktur med hög produkfionstillväxt och högtkapacitetsutnyttjande i näringslivet samt stor efterfrågan på arbetskraft.Tillväxten berodde i stor utsträckning på stigande investeringaroch export. kan den svenska pris- och lönestegringstakten utgöra etthot mot exporten. förutses enligt propositionen en fortsattstark efterfrågan på arbetsmarknaden med ett högt kapacitetsutnyttjande och enökning av produkfionsvolymen. Den starka efterfrågan avspeglas i brist påarbetskraft, bl.a. inom industrin, byggnadsbranschen och vårdsektorn. Arbetslösheten väntas ligga kvar på nuvarande låga nivå.Samtidigt har antalet personer i beredskapsarbete kunnat minskas med drygt 40000 . Behovet av konjunkturberoende sysselsättningsskapandeåtgärder väntas ytterligare minska. Sverigeshöga arbetskraftstal, stigande sysselsättning och låga arbetslöshet 12 har under de senaste årenrönt stor internationell uppmärksamhet. Den 1988/89:AUll tredje vägenspolitik har visat sig vara framgångsrik. Imoderata samlingspartiets kommittémotion 1988/89:A285 anförs att det vore felatt ta det nuvarande goda sysselsättningsläget till intäkt för att problemen påden svenska arbetsmarknaden tillhör det förflutna. En internationelllågkonjunktur kan snabbt vända sysselsättningstalen. För att kunnaupprätthålla ett gott sysselsättningsläge måste det svenska näringslivetskonkurrenskraft återställas. Detta kräver att kostnadsutvecklingen kankontrolleras och att skatterna sänks. Densocialdemokrafiska pohtiken med rigid lagstiftning och stark central byråkratihar resulterat i en arbetsmarknad i permanent obalans och återkommandebrandkårsutryckningar. En förutsättning för ekonomisk tillväxt är en stabilpolitik med fasta spelregler. Samtidigtsom arbetslösheten hgger på en låg nivå råder enligt moderata samlingspartieten så besvärande brist på arbetskraft inom stora delar av arbetsmarknaden attden ekonomiska tillväxten kan hämmas. Antalet individer som slagits ut frånarbetsmarknaden har också ökat, vilket avspeglas i de mycket höga kostnaderna förarbetslöshet, långfidssjukskriv-ning och förtidspensioner. Ifolkpartietsmofion 1988/89:A204 framhålls att den fulla sysselsättningen, jämsides med enlåg inflafion, är av avgörande betydelse för att uppnå viktigafördelningspolitiska mål och ökad jämställdhet mellan män och kvinnor. Som enföljd av den långa högkonjunkturen har antalet platser på arbetsmarknadenkraftigt ökat. Det föreligger nu en brist på arbetskraft, vilken hotar attförstärka problemen i ekonomin. Löneökningstakten drivs upp och vid enkonjunkturnedgång kan befinna sig i en situation med försämradekonkurrensmöjligheter. Medtanke på befolkningsutvecklingen är bristen på arbetskraft inte bara ettdagsaktuellt problem. kommer förverkligandet av de äldresrättigheter att ställa ökade krav på de åldersgrupper som befinner sig iförvärvsarbete. Vidareframhålls i folkpartimotionen att de nuvarande höga marginalskatterna utgörhinder i ekonomin genom att utbudet av arbetskraft minskas och fillväxtenhämmas. Icenterpartiets motion 1988/89: A276 framhålls att den socialdemokratiskaregeringen, trots en långvarig internationell högkonjunktur, först nu harlyckats pressa ned arbetslösheten i förhållande i någon nämnvärdgrad. Vidare har den förda ekonomiska politiken kraftigt förstärkt de regionalaobalanserna och sfimulerat en inflyttning till storstadsregionerna. Resultatetär överhettning inom vissa områden och stagnation inom andra områden.Regeringens politik har gynnat storföretagen och expansiva områden på bekostnadav småföretagen och de utsatta områdena. Trotsen långvarig högkonjunktur har kostnaderna för arbetslösheten ökat kraftigt. Främst kvinnor och ungdomar står dock utanför trygghetssystemen. Kortsiktiga arbetsmarknadspolitiska insatser förmår inte att lösa de grund- j3 läggande orsakerna tillarbetslösheten. kommunisterna anför i motion 1988/89:A255 att den /89:AUll långvariga högkonjunkturen förväntasavmattas . Runt hörnet väntar en lågkonjunktur. Trots en gynnsamarbetsmarknadsstatistik inger utvecklingen oro. Monopoliseringen och maktkoncentrationen inom helanäringslivet har ökat. Den extrema anpassningen till imperialistiska företagoch fill EG-utvecklingen gör det svenska näringslivet sårbart. Priset för dennapolitik är enligt vpk bestående regionala obalanser. Det framhålls vidare att löne-, inkomst- ochutbildningsklyftorna ökar i samhället. Över en halv miljon människor beräknasstå utanför arbetsmarknaden på grund av förtidspensionering ochlångtidssjukskrivning. Många är borta från arbetslivet genom att kraven äromänskliga och arbetsmiljön dålig. Därfill kommer att knappt 400 000 människorär öppet eller latent arbetslösa eller i någon form av arbetsmarknadsåtgärder. Utskottet vill för sin del framhålla följande omförutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken. Det övergripande målet är arbeteåt alla, vilket inte bara innebär att arbetslösheten skall bekämpas, utan ocksåatt deltagandet i arbetslivet skall stimuleras. Grunden förarbetsmarknadspolitiken är arbetslinjen. I nuvarande arbetsmarknadsläge medbrist på arbetskraft inom flera sektorer bör fillfället utnyttjas för attstödja de grupper som trots allt har svårigheter på arbetsmarknaden. Vidaregäller det att bryta den könsuppde-lade arbetsmarknaden. Menarbetsmarknadspolitiken måste också med hjälp av främst förmedlings- ochutbildningsinsatser inriktas mot att tillgodose efterfrågan på arbetskraft ochhålla nere vakanstiderna för de lediga platserna. Arbetsmarknadspolitiken fungerar som ett komplement fillde generella ekonomisk-politiska åtgärderna. Det krävs också en gynnsamnärings- och industripolitik, utbildningspolitik osv. I finansutskottets betänkande 1988/89:FiU20 behandlas denekonomiska pohfiken. Enligt finansutskottet är den främsta uppgiften på kortsikt att pressa fillbaka inflationen utan att arbetslösheten ökar. I detmedellånga perspektivet gäller det att höja produktivitetstillväxten och säkra ensådan internationell konkurrenskraft att full sysselsättning och tryggadmateriell välfärd för hela folket kan värnas som miljöhänsyn måsteprägla verksamheten i alla sektorer. har i betänkandet ställtsig bakom den socialdemokratiska regeringens ekonomiska politik. De alternativför den ekonomiska politiken som förs fram av oppositionspartierna har därvidavvisats. Enligt utskottets uppfattning visar den förda politikengoda resultat. Den genomsnittliga BNP-tillväxten var2,. Sammantaget har näringslivets investeringsvolym vuxit med 36 %sedan år 1982. Det statliga budgetunderskottet på /83 har förbytts i ett överskott vilket under /89beräknas uppgå till . Antalet sysselsatta har under sammaperiod ökat med över 200 000 personer och den öppna har arbetslösheten minskat 1988/89: AUll Dessutom har det totala antalet arbetade timmar i ökat underperioden, särskilt . Detta innebär att den successiva minskning,som skett av den totala arbetstidsvolymen , har Rörligheten på arbetsmarknaden har också ökat. Dettavisar enligt utskottets uppfattning att den svenska arbetsmarknaden De höga arbetskraftstalen - för män och förkvinnor - och den låga arbetslösheten har rönt internafionell uppmärksamhet.Den genomsnitfiiga arbetslösheten på kan jämföras medOECD-området, där arbetslösheten under beräknas uppgå till . 1Europa har den höga arbetslösheten huvudsakligen lett till att resurserna förkontant understöd har ökat. har i stället valt arbetslinjen medtyngdpunkten på aktiva åtgärder och utbildning. Drygt två tredjedelar avSveriges resurser för arbetsmarknadspolitiken avsätts för aktiva åtgärder,medan flertalet länder avsätter mindre än en tredjedel till sådana åtgärder.Resultatet av den svenska pohtiken kan sägas tala för sig självt. Det sagda innebär inte att situationen är problemfri.Såväl i budgetpropositionen som i motionerna A285 (m) och A204 (fp) pekas på attden svenska pris- och lönestegringstakten utgör ett hot motkonkurrenskraften och sysselsättningen. Vidare hämmas produktionstillväxten i flera sektorer pågrund av brist på, arbetskraft. Som framhålls i folkpartimotionen gerbefolkningsstatistiken vid handen att arbetskraftsbristen kan vara ettpermanent problem till . i ett kortare perspekfiv väntasunder en något svagare tillväxt av utbudet av arbetskraft. Med det anförda avstyrker utskottet aktuella delar av de isammanhanget refererade motionerna A285 (m), A204 (fp), A276 (c) och A255(vpk). I propositionen framhålls att arbetsmarknadspolitikenunder har varit inriktad på att uppnå målet arbete åt allagenom en tillväxtfrämjande politik. Resurser har flyttats frånsysselsättningsskapande åtgärder fill arbetsförmedling och utbildning. Trotsden goda sysselsättningsutvecklingen finns det grupper som haft särskildasvårigheter på arbetsmarknaden. Riktade insatser har därför gjorts motungdomar, långtids-och deltidsarbetslösa, handikappade och invandrare. Denna inriktning bör enligt arbetsmarknadsministern gällaäven under det kommande budgetåret. I det nuvarande konjunkturläget är det angeläget att utveckla en flexibel arbetsmarknad för att tillgodose tillväxtmålet. Samfidigt måste balans mellan tillväxtmålet och fördelningsmålet uppnås för att samhället som helhet skall gagnas. Industrins arbetskraftsbehov måste tillgodoses för att undvika flaskhalsar i produktionen som vård-och omsorgssektorn måste klara sin rekrytering. Det goda arbetsmarknadsläget måste också utnyttjas för att stödja svaga grupper på arbetsmarknaden. Det anförs vidare att grunden för arbetsmarknadspolitikenär och förblir 1988/89:AUI1 arbetslinjen vilket innebär att åtgärder somarbetsförmedling, vägledningsinsatser och utbildning bör prioriteras.Beredskapsarbete bör i nuvarande konjunkturläge utnyttjas restriktivt och kontantstödskall alltid komma i sista hand. Under det kommande budgetåret är det särskilt angelägetatt minska arbetslöshetstiden för dem som är arbetslösa samt att minskavakanstiderna för de lediga platserna. Jämfört med tidigare bör flerarbetshandikappade, långtidsarbetslösa och invandrare ges ett arbete eller enlämplig arbetsmarknadsutbildning. I det gynnsamma arbetsmarknadsläge vi nu har blirförmedlingsverksamheten ett ännu viktigare instrument enligtbudgetpropositionen. Inom arbetsmarknadsverket pågår ett utvecklingsarbete föratt kunna ge såväl arbetssökande som arbetsgivare en förbättrad service, bl.a.genom inrättande av teknikerförmedlingar i flertalet län. Förmedlingen harockså en viktig uppgift att stödja kvinnor och män som väljer för sitt könotraditionella arbeten. I moderata samlingspartiets kommittémotion 1988/89: A285anförs att en av de viktigaste uppgifterna för svensk arbetsmarknadspolitik förframtiden blir att mobilisera den arbetskraftspotential som finns. En högre sysselsättningger både samhällsekonomiska vinster och en ökad livskvalitet för de människorsom vill och kan arbeta. Enligt moderata samlingspartiet bör regeringenåterkomma till med förslag till åtgärder i syfte att såväl avlägsnahinder som skapa incitament som leder till en väl fungerande arbetsmarknad. Ettförslag i denna riktning är att - som arbetsförmedlingsmonopoletupphävs - den obligatoriska platsanmälan avskaffas. Politiken måste ifortsättningen inriktas på att skapa ökad rörlighet på arbetsmarknaden. För atthjälpa de arbetslösa är arbetsmarknadsutbildning det mest verksamma medlet. Ihögre grad än nu måste den inriktas på den kompetens som erfordras . I kommittémotion 1988/89:Sf370 av m.fl. (m)behandlas socialförsäkringssystemens samlade effekter på utslagningen frånarbetsmarknaden. Såväl vid arbetslöshet som vid sjukdom kan ersättningen ivissa fall överstiga lönen. Samfidigt har frånvaron ökat. Det finns därföranledning att anta att anställningar tvingas fram för att kompensera den högafrånvaron. Mot denna bakgrund bör av regeringen begära en utredningav socialförsäkringssystemets effekter på arbetskraftsutbudet. I kommittémofion 1988/89:A285 (m) anförs vidare att områdeefter område av den offentliga sektorn befinner sig i kris. Vantrivsel ocharbetsmiljöproblem drabbar ofta arbetstagare som är hänvisade till en endaarbetsgivare. Detta talar för att stora delar av den offentligaproduktionen med fördel kan utföras av enskilda producenter. organisation bör effekfiviserasenligt moderata samlingspartiet. Förändringsprocessen måste leda till en mindre men effektivare och mer flexibel organisation. Ifolkpartiets parfimotion 1988/89;A204 föreslås en öppenarbetsmarknad 1988/89:AU11 med arbetskraftsrörlighet mellan och dengemensamma marknaden. 1 motionenframhålls att det är av största vikt att vi från svensk sida arbetar för en stor öppenhet i båda riktningarna. Vidare bör effektiviteten på arbetsmarknaden höjas ocharbetsutbudet öka. Bl.a. gäller det att tillvarata arbetsutbudet hos de gruppersom ofrivilligt ställs utanför arbetsmarknaden. I detta sammanhang understryksvikten av att man framöver iakttar stor försiktighet när det gäller reformersom resulterar i sänkt arbetsutbud. Det gäller både förändringar inom socialförsäkringsområdetoch inom semester- och arbetstidslagstiftningen. Folkparfiet tar vidare upp förnyelsearbetet vid AMS, där målstyrninghar ersatt detaljreglering. En väl skött statlig arbetsförmedling, med starkalokala enheter, måste vara den stabila grunden för arbetsförmedling ochstödåtgärder. Enligt motionärerna skulle det vara en fördel om vissaarbetsuppgifter kunde utföras av förmedlingar knutna till yrkesområden medspeciella behov. En ökad mångfald inom förmedlingsområdet skulle ytteriigarestärka den flexibilitet och anpassbarhet som utgör en förutsättning för eneffektivare arbetsmarknad. I motion 1988/89; A276 framhålls attinsatserna inom närings-och regionalpolitik måste syfta till att ge arbete ochutbildning i alla delar av landet. Åtgärderna måste särskilt riktas fillungdomar, kvinnor och långtidsarbetslösa. Vidare måste en jämnare fördelningav män och kvinnor inom alla yrken komma till stånd. Enligt motionärerna är det angeläget att föra en politiksom minskar statens totala kostnader för arbetsmarknadspolitiska insatser.Därför måste inriktningen vara att främja småföretagen och näringslivet viaSTU, utvecklingsfonderna, länsstyrelserna m.fl. Därmed uppnås ett meravaraktigt resultat än de kortsiktiga arbetsmarknadspolitiska insatserna kan ge.Detta bör ges regeringen till känna. I kommunisternas motion 1988/89;A255framhålls att allas rätt till ett meningsfullt arbete i en god miljö blir alltangelägnare med hänsyn till den politiska katastrof som den tredje vägenspolitik inneburit. Regeringens politik fortsätter att utvecklas på kapitaletsvillkor, vilket innebär viss permanent arbetslöshet, fortsatt regional obalans,utslagning, sämre kvinnojobb m.m. Hela arbetarrörelsen måste mobiliseras i kampen motarbetslösheten vilken måste förenas med kvinnofrigörelsen. Statsföretag, löntagarfonder,regionalpolitik m.m. behöver omvandlas till redskap för en arbetsskapandepolitik. Bl.a. bör ett nationellt industrialiseringsprogram i samhällelig regiupprättas. Vidare bör ett program upprättas för samhälletsgrundläggande sociala behov, dvs. vård, service, undervisning m.m. För dettaändamål bör man skapa ett nytt anslag avseende statsbidrag till kommuner ochlandsting för att förbättra arbetsmiljön, öka personaltätheten och uppvärderaarbetena. För /90 begärs för detta program. Vidare föreslår vpk en ändrad inriktning avarbetsmarknadsverkets verksamhet, bort ifrån den nuvarande villkorslösa anpassningen till närings livets krav. Kritik framförs mot den nuvarande arbetsmarknadspolitiken som 17 enligt vpk är ensidigt inriktad på de tillväxtpolitiska målen. 2 1988/89.18 saml. Utskottetsöverväganden /89: AU 11 Utskottet ställer sig bakom den arbetsmarknadspolitik somhar förts av regeringen . Målet om arbete åt alla har fullföljtssarritidigt som riktade insatser gjorts till grupper med svårigheter påarbetsmarknaden. Höga arbetskraftstal, stigande sysselsättning och lågarbetslöshet är kännetecknande för den förda politiken. Utskottet vill därför framhålla betydelsen av att dennapolifik fullföljs på det sätt som föreslås i propositionen. Mot den angivna bakgrunden med brist på arbetskraft ärutbudsfaktorerna för olika grupper viktiga att studera. Utskottet kankonstatera att som kvinnornas deltagande i arbetslivet har ökat, harockså andelen heltidsarbetande kvinnor ökat. Invandrarnas och flyktingarnasproblem på arbetsmarknaden tar utskottet upp i avsnittet Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader. Angående åtgärder för ungdomar har från regeringenaviserats en proposition om nya stödåtgärder. Arbetskraftsutbudet från personer som är och äldrehar undersökts av arbetsmarknadsverket (AMV). Det kan nämnas att det svenskaarbetskraftstalet för män ligger högt i förhållande fill andraOECD-länder. har det relativa arbetskraftstalet för dessa män sjunkitfrån fill . Såväl ekonomiska som ideologiska ochmedicinska skäl kan enligt AMV utgöra motiv för olika förslag att underlättapensionärernas deltagande i arbetslivet. Enligt utskottets uppfattning är vadsom anförs i propositionen om en flexibel arbetsmarknad av stor betydelse föratt olika grupper både skall vilja och ha möjlighet att delta i arbetslivet. Som utskottet betonade i sitt yttrande tillfinansutskottet (1988/89; AUly) bör också frånvarons betydelse fördet totala arbetskraftsutbudet tas upp. Utöver den "positiva"frånvaron för föräldraledighet, studier m.m. föreligger en ökande sjukfrånvaro,som inger oro. Bakom denna utveckling ligger bl.a. arbetsmiljöproblem ochförslitningsskador. Enligt utskottet kan man hysa förhoppningar att komma tillrätta med en del av den ökade sjukfrånvaron genom de insatser som den avregeringen filisatta arbetsmiljökommissionen (dir. 1988:63) skall svara för.Målet för kommissionens arbete skall vara att minska den arbetsrelateradesjukfrånvaron och utslagningen men även att förebygga uppkomsten av nyahälsorisker i arbetsmiljön. Beträffande sambanden mellan arbetsutbud, arbetsmiljö ochsocialförsäkringarna kan utskottet konstatera att flera utredningar har tagitupp hithörande frågor. redovisar i sin ? att olika försäkringsreformer är en av orsakerna till attsjuktalets' nivå har ändrats över tiden. Utöver riksförsäkringsverketsundersökningar och arbetsmiljökommissionens påbörjade arbete kanrehabiliterings-beredningen nämnas. Denna kommitté har avlämnat sittbetänkande. Tidig och samordnad rehabilitering (SOU 1988:41). Vidare beslutaderegeringen att tillkalla en arbetsgrupp med uppgift att se överföretagshälsovårdens verksamhet. Slutligen har revisorer påbörjaten studie av arbetsskadeförsäkringen. Enligt utskottets uppfattning bör 'Antal sjukpenningdagar per sjukpenningförsäkrad och år. de nämndautredningarna kunna ge ett värdefullt bidrag till statsmakternas 1988/89:AU11 vidare arbete på detta område. 1 fråga om den offentliga sektorns problem och förnyelsevill utskottet hänvisa till sitt betänkande om statlig personalpolitik,1988/89: AU7. Utskottet vill framhålla att den offentliga sektorn bärs upp avpersonalen och att det är en viktig uppgift att skapa former för att bättre tatill vara de anställdas initiativkraft och arbetsglädje. Förslaget i motionA255 (vpk) om ett nytt anslag avseende statsbidrag till kommuner och landsfingför att förbättra arbetsmiljö, personaltäthet m.m. kan utskottet inte biträda. Vad gäller frågan om en öppen arbetsmarknad'mellan Sverigeoch EG vill utskottet erinra om att har beslutat att , sålångt som är möjligt inom de ramar som sätts av vår utrikes- ochsäkerhetspolitik, skall delta i den ekonomiska integrationen i . Inomregeringskansliet pågår olika studier om vad en svensk anslutning till EGskulle innebära. Bl.a. studeras frågor om personers rörlighet. Utskottet vill idetta sammanhang upplysa om att det avser att yttra sig fillutrikesutskottet i frågor rörande EG och arbetsmarknadspolitiken m.m. I anslutning fill motionskraven på närings- ochregionalpolitiken vill utskottet peka på att den genomfördadepartementsorganisationen, som medfört att både arbetsmarknadspolitiskå ochregionalpolifiska frågor nu behandlas inom , kanmöjliggöra samordningsfördelar som främjar de utgångspunkter som redovisas imofionen. Som tidigare nämnts har arbetslösheten minskat i samtliga län. Närdet gäller de regionala sysselsättningsfrågorna vill utskottet hänvisa tillutredningen om regionalpolitikens inriktning (dir. 1987:48). Utredningensbetänkande planeras föreligga . Utskottet delar uppfattningen i propositionen attförmedlingsverksamheten intar en nyckelroll när det gäller att snabbt passasamman de arbetslösa med de lediga platser som finns. Det omfattandeförnyelsearbetet inom AMV har syftat fill att skapa förutsättningar för etteffekfivt utnyttjande av resurserna och en förbättrad service fill såvälarbetssökande som arbetsgivare. Inrättandet av tekniker- ochartistförmedlingar ligger i linje med strävandena att förbättra servicen.Enligt utskottets sätt att se finns det inget motsatsförhållande mellan en godservice från arbetsförmedlingens sida till arbetsgivarna och en god servicefill de arbetssökande. Vidare är företagens förtroende för arbetsförmedlingarnaen grundförutsättning när förmedlarna skall skapa möjligheter till placering avarbetshandikappade, invandrare osv. Utskottet kan inte dela den kritik som framförs motinriktningen av förnyelsearbetet i motion A285 (m). Enligt utskottets meninginnebär decentraliseringen inom verket liksom den i propositionen föreslagnafriare medelsanvändningen inom AMV (avsnittet Sysselsättningsskapande åtgärder)ökade möjligheter till en effekfiv och flexibel organisafion. Tillpersonalfrågorna återkommer utskottet i det följande. Motionärerna föreslåräven ett avskaffande av lagen om allmän platsanmälan fr.o.m. den 1 juh 1989.Enligt utskottets uppfattning har införandet av allmän platsanmälan inneburitvidgade möjligheter för platsförmedlarna att erbjuda de sökande önskat arbete.Mofionärernas förslag kan därför inte gagna en effektiv förmedlingsverksamhet.En sådan utveckling kan utskottet inte medverka fill. Med det anförda ställer sig utskottet bakom deriktlinjer som regeringen föreslagit i budgetpropositionen beträffandearbetsmarknadspolitiken. De i sammanhanget behandlade motionerna avstyrks iaktuella delar. 1988/89: AUll 1987/88 Utgift 1926 236 000 1988/89 Anslag 1 903739 000 (1) 1989/90 Förslag 1 995428 000 (1)varav . 1988/89:47 bil. 3, FiUlO. Avanslaget för /89 har . inte ställts tillarbetsmarknadsverkets disposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram.Från anslaget betalas löner m.m. för verksamheten vid arbetsförmedlingen,länsarbetsnämnderna och AMS. Under punkt B 1 (s. 74-79) föreslår regeringen attriksdagen skall 1. medge att regeringen fårbemyndiga AMS att under /90 besluta om avskrivning avlånefordran uppkommen inom arbetsmarknadsverket under de förutsättningar somgäller för /89, 2. godkänna förslaget i fråga omutnyttjandet av inkomster,