bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Av förarbetena framgår att bestämmelsen i 31 §kriminalvårdslagen närmast avser den situationen dä det framstår som ettväsentligt intresse atf kunna hindra att en intagen får möjlighet att tillnågon obehörig lämna ut sådana militära uppgifter som han fått kännedom om isamband med brottslig verksamhet (prop. 1974:20 s. 145). Också i proposition1987/88:130 som låg fill grund för den ovannämnda kompletteringen avbestämmelsen har departemenfchefen uttalat atf motivet bakom den dåvarandebestämmelsen i 31 §kriminalvårdslagen var aft hindra aft intagen får möjlighet aft fill obehörig person lämna ut sådana hemliga militära uppgifter som han fått del av i sin brottsliga verksamhet. Vid de tidigare två fall då bestämmelsen fillämpats hardet varit fråga om sådana omständigheter som närmast avsågs i den förstnämndapropositionen. Den för bl.a. spioneri livsfidsdömde genom regeringsbeslut begränsningar i frågaom telefonsamtal m.m. fick således inte fa emot telefonsamtal medperson utom anstalten om def kunde antas vara till men för rikets säkerhet.Vidare föreskrevs att kriminalvårdsf jänsteman fick avlyssna samtal - dock baramed vetskap - och aft vid telefonsamtal som övervakades av kriminalvårdstjänstemanfick även tjänsteman från närvara. Ett snarliktregeringsbeslut meddelades den 16 februari 1984.befräffande den för grovtspioneri dömde Berfil Sfröberg då regeringen bl.a. föreskrev att intefick ha telefonsamtal med person utom anstalten utan rikspolisstyrelsensmedgivande. Också i detta beslut föreskrevs att vid telefonsamtal somövervakades av kriminalvårdstjänsfeman fick tjänsteman från rikspolisstyrelsennärvara. Rätten för en person som är intagen påkriminalvårdsanstalf att föra telefonsamtal, möjligheten att vägra honom denna rätt samt utrymmet för telefonavlyssning regleras i 30 § kriminalvårdslagen. Enligt 31 § samma lag kan regeringen för visst fall förordna om avvikelse från bl.a. denna bestämmelse om det är påkallat med hänsyn fill rikefs säkerhet. tarvisserligen enligt förarbetena närmast sikte på avslöjande av militära 1988/89:KU30 hemligheter,men def betyder inte atf den också kan fillämpas vid andra hot Såsom paragrafen är utformad utesluter den inte heller enbefogenhet atf förordna om hemlig telefonavlyssning. enligt utskottetinte anses uppställa något hinder häremot. skall sesmot bakgrund av den extra-ordinära situation som rådde vid denna tidpunktnågra dagar efter att landefs statsminister hade mördats. bakgrundenoch med hänsyn till den kännedom man hade om Baresics verksamhetvar def enligt utskottet naturligt atf regeringen bedömde att det fanns enrisk för fortsatta våldsdåd som kunde äventyra rikets säkerhet. finnssåledes inte anledning atf rikta någon kritik mot regeringen för detta Granskningen har också gett vidhanden aft beslutet om telefonavlyssning av Baresic tillkom i enlighet med deregler i regeringsformen som gäller för fattande av regeringsbeslut. Avprotokoll förf vid regeringssammanträde framgår sålunda att 15statsråd delfog i beslutet. Med anledning av vad som uppgetts underutfrågningarna vill utskottet framhålla atf regeringsformens regler infe gerutrymme för per capsulambeslut. Def finns enligt utskottets mening infe helleranledning att befrakta de telefonkontakter som togs inom regeringen den 2 marssom någonting annat än en form av beredningsförfarande. Granskningav regeringens befattning med den s.k. (hösten1987-sommaren 1988) Händelseförloppet 8-9 december 1987 tidigare livvakt har fillåklagarna i smuggelut-redningen lämnat uppgifter av innebörden attstatsministern av informerades ommissförhållanden som skulle ha rått vid SÄK vid fiden för mordet på . Warmland har för utskottet uppgett aft han på förmiddagenden anlänt fill bostad i med eft blädderblock ochtuschpennor, som denne bett att han skulle skaffa. gav enligt Warmlandförklaringen att utrustningen skulle användas vid en genomgång som han skulleha med . Enligt vad uppgav skulle Lidbomfill statsministern efter mötet. Han själv och hans livvakter skulle åka tillÅkersberga. Warmland har i sin dagbok skrivit tidpunkten 15.30 och Lidbomsnamn. Enligt Warmland betyder detta endera atf skulle komma dit 15.30,eller också att Warmland fått då mötet var klart. När medlivvakten återvände fill bostaden i stod och utanför ocn väntade. I förundersökningsprotokollet ges följande beskrivning avvad som enligt Warmland utspelades när livvakternahämtade : den dagen hämtade Warmland och, som han tror PO , i dennes bostad. var upprymd och berättade vad somförevarit . Av samtalet förstod Warmland aft informeratstatsministern om def vid fiden för mordet föreliggande hotet och 1988/89:KU30 omständigheterna däromkring, varvid sa någonting i stil medaft "statsministern gick i taket, def här kan vi gå hur långt som helstmed! Inför utskottet har Warmland gett följande skildring avvad som inträffade : När sedan kommer in i bilen berättar han omgåendevad som förevarit under . Jag vill inte påstå aft jag kanåterge det ordagrant, men innebörden var atf statsministern skulle gå i taketeller att statsministern skulle bli galen, eller någonting sådant, och"def här kan vi köra i botten" eller "det här kan vi gå hurlångt som helst med". Statsministern har vid utfrågning inför ufskottetifrågasatt om inte den justerade uppteckningen från utskottets utfrågning medWarmland borde tolkas så aft det yftrande av som Warmland återgivitavsåg något som förväntades inträffa, i stället för, som det beskrivits ipressen, något som redan inträffat. Warmland har tillfrågats om detta. Han har vidhållit atfreferatet i förundersökningsprotokollet är korrekt. Han har såväl införåklagarna som inför utskottet redogjort för beskrivning den 9 decemberav hur statsministern kvällen innan reagerat på den informafion han då skulleha fått. Warmland har medgeff aft valet av tempus vid utfrågningeninför utskottet var olyckligt. I stället för "skulle gå i taket"resp. "skulle bli galen" borde det för undvikande av missförstånd iuppteckningen ha stått "skulle ha gått i taket" resp. "skulle hablivit galen". har bekräftat aft han hade enföredragning för i sin lägenhet i . Föredragningenstartade , förmodligen och pågickenligt . berättade för om sin syn påspaningarna efter mördaren och på vad säkerhetspolisen kände fill före mordet.Anledningen fill föredragningen var aft då hade blivit ordförande isäpo-kommiffén. Efter föredragningen skildes och åt. Senarepå kvällen träffades de igen på samma plats. Till lägenheten kom ocksåkriminalinspektör för aft bekräfta uppgifter om vadsäkerhetspolisen kände till före mordet. har sagt sig inte veta omIngvar av fick någon beskrivning av det nämnt för denne.Holmér har förnekat aft han pä fällt de yttranden somWarmland tillskriver honom. Han kunde inte ha redovisatnågon reaktion från statsministern. har uppgett sig infe ha något minne av vad hangjorde , men betvivlar infe atf han träffat statsministern,med hänsyn fill atf def står så i dennes almanacka och denne själv säger det.Han har sagt sig finna def naturligt om han vid detta möte talade om sittarbete som ordförande i och sitt uppdrag atf utreda StigBerglings flykt, däremot inte aft han skulle ha haft något som helst skäl atttala om andra ting. harvidare uppgett att enda gängen han samtalade med var närdenne föredrog och berättade om PKK-spåret med hjälp av planscher och annatmaterial. Som minns def värdet bara ett sammanträffande den dagen,men han utesluter infe möjligheten att def var eft möte som 1988/89:KU30 började påeftermiddagen och atf detta avbröts av att var och en gick och åt middag påsitt håll, men att def senare återupptogs . har Lidbomsagt sig ha träffat ytterligare i sällskapliga sammanhang,men inte talat med honom. över huvudtagit infe diskuterat med . minnesbild av är attaft han träffade och i den senares lägenhet i , som hanminns det tidigt . Han har bekräftat att redogjorde förPKK-spåret för . Därefter hade man en gemensam diskussion omförhållandena på säkerhetspolisen vid tiden för mordet. har därutöver uppgeff atf man skildes sentpå eftermiddagen - - och aft han infe minns annat än att hansenare träffade på . Enligt skulledå ha sagt atf han fann uppgifterna om säkerhetspolisen mycket märkliga.Detta ledde till atf man återvände till bostad dit kom föraft bekräfta uppgifterna. har uppgett att han träffat och att mötet varat . Samtalet kom fillstånd på statsministerns begäran för att denne skulle få förhandsinformation omLidboms kommande rapport om omständigheterna kring Sfig flykt. Vidmötet förekom enligt statsministern ingen som helst diskussion om några uppgifter som hade någon bäring på den kommande EbbeCarlsson-affären. Uppgifter om planerad avlyssning Warmland har vid utfrågningen inför utskottet uppgeff afthan fått informafion om planer på att avlyssna en svensk person. Warmland harmed hänvisning till chefsåklagare , som av honom erhållit informafioni frågan, avböjt aft lämna namnet på den person mot vilken avlyssningsplaner skulleha funnits. Civilminister har efter att han informerats avDanielsson offentliggjort namnet pä den person som åsyftats, nämligenkabinettssekreterare . Till grund för intresset för honom lågenligt civilministern en rapport utarbetad inom säkerhetspolisen om kontaktersom på 1970-talef haft med en person bosatt i . Det haruppgetts att vederbörande av utländsk säkerhetstjänst numera befraktats somanhängare till PKK. Def har senare framgått att säkerhetspolisens promemoriaupprättats av . Utskottet har tagit del av promemorian. har uppgeff atf han för sin del vad gällertilltänkt avlyssning endast varit med om sådana diskussioner rörande källa Aoch vissa PKK-medlemmar. Vilka planer säkerhetspolisen i övrigt kan ha haftrörande användning av den i utlandet inköpta utrustningen har sig infe ha någon kunskap om. har vid den öppna utfrågningen införufskottet bekräftat aft hon från fått informafion om aft säkerhets polisen hade ett fortgående mera allmänt intresse för . Den information hön fick från betraktade hon som en ren 45 skvallerhistoria.Den stärkte henne i uppfattningen atf man måste granska 1988/89:KU30 hursäkerhetspolisen skötte personalkontrollen, men def fanns inget i uppgifternasom hon kopplade samman med mordutredningen. sig inteha känt fill den av upprättade promemorian men uppgettaft om hon hade "drömt om" atf man skrivit någon aktuell promemoria,eller gjort en sådan koppling som man tydligen gjort, hade hon naturligtvisinformerat såväl statsministern som utrikesministern. hon detnärmast vara en fråga för den utredning om personalkontrollen ()hon tillsaft atf bedöma hur gallring kunde ske i har sagt att han tycker aft Anna-GretaLeijons agerande och reaktion på uppgifterna var det enda rimliga. Dock har hangjort fillägget att även om uppgifterna var oerhört vaga och innehöll skvaller,hade han tyckt att även detta borde vidarebefordras om det infe var så aft detredan fanns en särskild utredning om säkerhetspolisen. Vidare har förklarat aft han vid dennabedömning utgått ifrån atf def gällde oviktig och oväsentlig informafion.Skulle ha fått informafion om atf säkerhetspolisenfortlöpande hade granskat och haft starka misstankar mot honom,borde såväl utrikesministern som han själv ha blivit informerade. Information till regeringen om elektronisk avlyssningunder mordutredningens tidigare skede Av förundersökningsprofokollet i smuggelärendet framgåraft har uppgett aft man vid def möte som han, ,och hade med i den 26 april1988 diskuterade vilka personer som def kunde vara rimligt atf bugga. har sagt att den framfida huggningens utformning var enav de frågor som var uppe vid samtalet i . ville veta exakthur resonerat vid de beslut han hade fattat om den tidigare buggningen.Resultatet av samtalet var enligt att för det första ansågatf kriterierna för telefonavlyssning skulle vara uppfyllda och atttelefonavlyssning skulle förekomma, för det andra atf en nödsituation skulleföreligga. Man enades om aft den ende som rimligen kunde fatta ett sådantbeslut var rikspolischefen. tog rikspolischefen upp frågan omavlyssningsufrustning under ett sammanträffande med . Detta skeddeinför ett möte med justitieministern och statssekreterarna ochSten Heck-scher . förklarade aft det inte fick förekommanågon användning av sådan utrustning. Detta har bekräftats av . Efter sammanträdet med justitieministern träffadesÅhmansson, och i den senares bostad. Vid mötet diskuterades, enligt vad som framkom under sommarens granskning, bl.a. teorier om mordet pä och de hot om attentat som ansåg föreligga. I utkastet fill gransk- ningsbeiänkande sägs aft, enligt , i samband härmed frågan om olovlig avlyssning diskuterades på eft principiellt plan, utan att def gjordes någon direkt anknytning fill . Enligt regeringens vitbok 46 berörde man frågan om det finns några omständigheter som gör def 1988/89:KU30försvarligt för polisen atf företa olaglig avlyssning. har vid utfrågningen i årets granskninguppgivit att man vid detta möte diskuterade den konkreta frågan om buggning motkälla A. har vid årets utfrågning sagt sig ha uppfattatsituationen så att frågan om buggning kom upp därför aft varivrig aft få bugga. Själv trodde att det var källa A som avsågs. EnligtLidbom var det så att alla utom var emot tanken på buggning. StenHeckscher har i skrivelse till utskottet med anledning av årets utfrågningarförklarat att han vidhåller sina uppgifter från sommarens utfrågning. Samtidigthar han påpekat att han som redovisats i utkastet kom sent fill detta möte. Hanhar sagt sig därför vare sig kunna bekräfta eller bestrida atf def vid dettatillfälle skulle ha talats om atf def skulle ha funnits planer på att olagligtavlyssna någon bestämd person eller atf någon sådan avlyssning skulle ha ägtrum. har uppgett att han gavAnna-Greta vissa uppgifter som härrörde sig från den buggning Holmérbeordrat. Som nämnts har sagt atf de två konkreta uppgifterhon fick från härrörde sig från buggning som skulle ha ägt rumvid fiden för mordet eller, i det ena fallet, möjligen någon dag därefter. Honhar tillagt aft hon fått denna informafion från den 20 aprilresp. har uppgeff sig ha förstått atf fått del av påståendet i def ena fallet. Det rörde sig om avlyssningsom saknade anknytning till mordundersökningen. kunde infe finnanågot belägg för aft denna avlyssning ägt rum. När det gällde den andrauppgiften och källan för denna uppfattade hon att inte underrättats.Hon vände sig därför själv till . Någon definitiv klarhet hur defförhöll sig har hon sagt sig aldrig ha fått. har för utskottetuppgivit att denna senare uppgift ingår i materialet från den av Holmérbeordrade avlyssningen och alltså torde vara av ett betydligt senare datum änvad uppfattat. har uppgeff aft def första tillfälle haninformerades om atf det kunde ha förekommit illegal avlyssning i samband medspaningsarbetel var vid en information någon timme efter detatt de borgerliga partiledarna fått veta samma sak. Regeringens kontakter med den s.k. EbbeCarlsson-affären a. kontakter med I utkastet fill betänkande finns enredogörelse för de uppgifter som då var kända om vilka kontakter medlemmar avregeringen, i första hand dåvarande justifieminisfern , haftmed och om de sammanhang i vilka man fått ta del av EbbeCarlssons information och teorier med anknytning till mordutredningen. Avredogörelsen framgår att först fick höra falas om EbbeCarlssons teorier och om hans samarbete med rikspolischefen då hon den 17 mars1988 hade ett sammanträffande med . Själv träffade hon ett första samtal om saken första gången . förstamöte följdes av ett långt möte på den 27 1988/89:KU30 mars och ytterligare ett antal sammanträffanden ochtelefonkontakter . Utskottet gjorde i utkastet fill betänkandeföljande bedömning: Ett statsråd har självfallet rätt atf motta upplysningarfrån en privatperson, även i ett ärende som är föremål för myndigheternashandläggning. Några rättsliga hinder för de kontakter jusfitieministern hademed föreligger alltså infe. Även med beaktande av aft ett statsråd har frihet attsjälv bestämma omfattningen av sina kontakter med privatpersoner ter sig vid enefterhandsbedömning kontakter med välomfattande. Def har hävdats aft borde ha vidtagitåtgärder med anledning av att hade tillgång till hemligauppgifter. Utskottet vill då, vad beträffar roll imordutredningen, först erinra om att betonade -såväl undersjälva händelseförloppet som inför utskottet - att ansvaret härför åviladerikspolischefen. Samarbetet med rikspolischefen och var förövrigt etablerat långt innan informerades. , som uttryck-fe det vid utfrågningen, infe spela någonannan roll än den som rikspolischefen ansåg atf han skulle spela. Utskottetdelar uppfattningen att rikspolischefen hade ansvaret för i mordutredningen. Mot denna bakgrund kan inte utskottet finnaanledning atf rikta någon kritik mot för atf hon inte vidtognågra åtgärder med anledning av att hade fillgång till hemligauppgifter. Utskottet vill vidare ta upp frågan om ha reagerat och ingripit mot med anledning av uppgifternaom aft medel ställts fill hans förfogande av en privatperson. Av utfrågningen framgår inte annat än aft Anna-GretaLeijon fått en mycket begränsad informafion av om dessa medel.Hon skulle ha upplysts om atf skulle använda medlen för vissaresor och en kontorslokal. Det föreligger ingen information om vilka belopp defvar fråga om eller om aft medlen skulle användas för några andra ändamål än somnyss sagts. Av utfrågningen med har framgått att honansett def självklart aft polisiär verksamhet infe fick finansieras med privatamedel. Genom JK:s utredning får också anses klarlagt att reseverksamheten ochvad som förekommit beträffande kontorslokalen inte inneburit polisiärverksamhet. Utskottet anser inte att den begränsade informafion somAnna-Greta erhållit skulle ha gett henne anledning att vidta någonsärskild åtgärd i sina kontakter med . I en reservation (m, fp, c) anfördes att det anmärkningsvärdamed kontakter med var deras omfattning ochintensitet. Enligt reservanternas mening hade def varit rimligt om jusfitiemi- nisternefter att hon mottagit informafionen hänvisat fill 1988/89:KU30 behörigamyndigheter, i första hand dä fill fömndersökningsledningen. ställetfortsatte emellerfid aft sammanträffa med Carlsson.Kulmen i denna utveckling nåddes enligt reservanterna då honutan att samråda med regeringskollegor eller myndigheter utfärdade ettolagligt rekommendationsbrev ät . I reservationen påpekades att vidutfrågningarna medgeff att hon insett att hemliga uppgifter lämnats ut fillEbbe . Hon borde enligt reservanterna ha reagerat genom att fa uppdenna sak med rikspolischefen. Hon borde också, när hon fick reda på att EbbeCarlssons verksamhet och delar av polisens verksamhet i sammanhangetfinansierades med privata pengar, ha förklarat för och förrikspolischefen atf privatfinansierad polisverksamhet infe fick förekomma. Defkunde enligt reservanterna inte uteslutas vare sig atf förekomsten av privatapengar kan ha haft betydelse vid t.ex. anskaffningen av avlyssningsutrustningeller att den omständigheten aft var en nära vän med EbbeCarlsson påverkat hennes handlande i ärendet. Sammanfattningsvis ansåg reservanterna att det allvarligamed det stöd gav var att hans teorier ochverksamhet bland berörda myndigheter uppfattades som sanktionerade avjustitieministern. Härigenom kom hon atf på eft obehörigt sätt påverkamyndigheternas handlande. För detta förtjänade hon enligt reservanternasuppfattning krifik. I en annan reservation framhöll vpk-ledamoten att enligthans mening borde ufskottet på denna punkt endast ha uttalat atf granskningenav frågan om privaffinansiering av polisiär verksamhet borde fortsätta. Vid den fortsatta granskningen har framkommit vissa nyauppgifter om den information fått vid sina kontakter med EbbeCarlsson . har själv uppgeff att hon erhållituppgifter som enligt härrörde från avlyssning med dold mikrofon.Enligt utskottet är det värt aft notera atf inte fått sådanaupplysningar att hon haft anledning misstänka atf denna typ av avlyssninganvänts i mordutredningen. Hon har endast tagit del av ett par obekräftadeuppgifter som påstods härröra frän buggning. Enligt utskottet har genom atf kontaktaNils gjort vad som på henne ankom för att kontrollera deobekräftade påståendena. Def finns därför ingen anledning atf rikta kritik mothenne i denna del. har också informerat omatf det hos säkerhetspolisen fanns vissa uppgifter från 1970-talef omkabinettssekreterare samt atf säkerhetspolisen hade eftfortlöpande och mera allmänt intresse för . har uppgettatt hon betraktade de specifika uppgifterna som rent skvaller och atf hon fåttuppfattningen atf de härrörde ur personalkontrollen. Några uppgifter som skullekunna tyda på atf säkerhetspolisens intresse för hade något 4 1988/89. sammanhangmed mordutredningen, eller på att det skulle kunna finnas 1988/89:KU30planer på hemlig avlyssning riktad mot har hon över huvud taget intenåtts av. Den information hon fått har hon sett som exempel på att det ipersonalkontrollen kan finnas uppgifter som borde rensas bort. Utskottet anser inte aft det kan läggas last att hon inte på grundval av den informafion hon erhållit vidtogytterligare åtgärder eller förde informafionen vidare i stafsrådskrefsen. I övrigt har i den fortsatta granskningen infe framkommitnågra nya uppgifter av betydelse för bedömningen av med . Utskottet vidhåller därför den bedömning som pådenna punkt görs i utkastet till betänkande . Statsminister fick enligt vad somuppgivits i regeringens vitbok en första informafion om . I utkastet till betänkande gjorde utskottet följandebedömning: Vad slutligen gäller statsministern har han aldrigsammanträffat med i detta ärende. Dagen efter med fick statsministern en kortfattadinformation om uppgifter. Statsministern var överens medAnna-Greta om att det var myndigheternas sak att ansvara för denfortsatta handläggningen. Vad som som för statsministerns del därefterförekommit inskränker sig till frågan om kontrollen av påståddamissförhållanden inom , vilken frågabehandlas i eft senare avsnitt. Mot denna bakgrund finner utskottet infe grund för kritikmot statsministern. Beträffande statsministerns roll påpekades i denborgerliga reservationen atf def av vitboken framgår att ochAnna-Greta var överens om att det var myndigheternas sak attansvara för den fortsatta handläggningen. Trots detta uppmanade statsministernjusfitieministern atf bedriva arbetet med att kontrollera de aktuellauppgifterna så skyndsamt som möjligt. Statsministern hade sålunda enligtreservanterna bidragit fill atf justitieministerns kontakter med . Enligt vpk-reservationen borde utskottet infe ha gjortnågon bedömning av statsministerns kontakter med . Utfrågningarna har inte gett något belägg för aftstatsministern av skulle ha informerats ompåstådda missförhållanden vid säkerhetsavdelningen eller i övrigt fått någoninformation med anknytning fill den kommande . Inte heller i övrigt har det framkommit något som geranledning atf förändra den bedömning av statsministerns kontakt med EbbeCarlssonaffären som utskottet gjorde i utkastet till betänkandet. 3.Åtgärder av förundersökningskaraktär 1988/89:KU30 Vidarebefordran av uppgift fillförsvarsministern fick av Säpo-kommitténsordförande informafion om teori i fråga om mordet påOlof . En av de uppgifter som hade kommit fram var enligt av denkaraktären att den borde kontrolleras av regeringen. Det gällde att det svenskavapensystemet robot 70 kunde finnas i och att svenska medborgare kunde hamedverkat som instruktörer. Uppgiften vidarebefordrades av justitieministernfill försvarsministern . fog kontakt medavdelningschefen vid . Honmeddelade denne aft försvarsdepartementet skulle kontakta honom i denna fråga.I utkastet gjordes följande bedömning: Uppgifterna att svenska medborgare kunde ha medverkat sominstruktörer i har kommit fram via . Oavsett om dennainformation har betydelse för mordutredningen eller ej är den dock av denkaraktären atf det är en uppgift för regeringen att söka kontrollera den. Utskottet gör samma bedömning som i utkastet fillbetänkande.