bet · GC01KrU21 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag kunde glädja mig åt att vi när vi hade beredningenförra gången, inför det som är det löpande avtalet med , kundenå en mycket långtgående enighet om principerna. Inte minst var jag glad överden enighet vi nådde om att ge åt , genom moderbolaget, en mycketstark självständighet. Endast ett självständigt radio- och TV-bolag harmöjlighet att vara detta public service-företag. Staten, regering och riksdag,bör i så liten utsträckning som möjligt styra det företaget. Även i denfortsatta verksamheten är detta vägledande för regeringens politik. (): Tack, . Får jag dåkomplettera med en fråga: Har statsrådet någon uppfattning om de konkretaföljderna för , ifall vi får en tredje fristående kanal, när detgäller t.ex. uppdelningen på kanalerna, sändningstiden osv. : Jag har lämnat ett uppdrag som utredarenhar att utföra förutsättningslöst, utan att på förhand vara styrd av bestämda uppfattningar om vart han vill komma. Jag gör för egen del den bedömningen att den bästa lösningen är att även i fortsättningen ha en TV-avgiftsfinansierad, således av reklamintäkter oberoende verksamhet i public service-företaget med de båda TV-kanalerna. Jag är övertygad om - där delar jag den 75 uppfattningÖrjan framförde här tidigare - att det finns förutsätt- 1988/89:KrU21 ningar att övertyga lyssnarna, tittarna om att det faktiskt ärvärt att betala för Bilaga 3 den. På den punkten ser jag alltså inte någoneffekt för . (): har redovisat tvåanslagsframställningar. Vi har under utfrågningen tidigare fått klartför oss att man har mycket bestämda planer i koncernen för ,att det råder enighet mellan programbolagen och att personalen står bakomplanerna. Vi har också fått klart för oss att med den licenshöjning somregeringen föreslår finns det utrymme för en ytterligare tilldelning tillSveriges , utöver de 41,6 miljoner regeringen föreslår. Minenkla fråga till är: Delar uppfattning att man behöver förstärkta resurser för attgenomföra de kvalitetsförbättringar man talar om, och varför lägger då interegeringen fram något förslag om detta nu? : Förslaget om en höjning av TV-avgiftenläggs fram med hänsyn till hur mycket regeringen har bedömt att man på ettbräde kan höja avgiften. Avgiften höjs, litet grovt uttryckt, med ungefärdubbelt så mycket som behövs för en kompensation för kostnadsökningar. Jagtycker att det är en rimlig höjning och en rimlig signal till den tittare sombetalar avgiften. Jag ifrågasätter inte att man inom båderiksradion, lokalradion, utbildningsradion och TV-bolagen har ambitioner ochplaner som skulle kunna förverkligas med högre anslag. Jag är däremot inteövertygad om att den verklighetsbeskrivning lämnar är riktig,att det med säkerhet finns detta utrymme inom ramen för det förslag om avgiftsom läggs fram. Den beskrivningen bygger nämligen på ett antal antaganden ominflationsutveckling osv. På den punkten är jag inte beredd att förskottera detsom vi ännu inte vet någonting om. Jag vill alltså göra en något försiktigare bedömning avmöjligheterna. Därför är jag inte beredd att säga att de pengar som Jan-ErikWikström så välviUigt delade ut före lunch finns disponibla. (): Jag delade inte ut någonting, utanjag ställde en fråga till koncernens VD om vilket utrymme som finns förmedelstilldelning ur radiofonden. I propositionen säger regeringen att underskottet iradiofonden täcks per , eftersom avgiftshöjningen sker perden . Man kan möjligen ha olika uppfattningar ominflationsutvecklingen. Jag har använt samma mått som regeringen har räknat medi propositionen, nämligen en 6-procentig inflation. kan ju inteta så fel i sina bedömningar, att det inte skulle finnas något utrymme. Då är min fråga: Om det nu visar sig, vid den undersökningsom utskottet självfallet skall göra, att det finns utrymme i radiofonden fören tilldelning i storleksordningen 75 milj. kr. anser då attdet är motiverat? : Jag avser inte att uppta tid med någonsifferexercis. Låt mig bara understryka att det såväl i proposidonen som i resonemang ingår antaganden om inflationsutvecklingen. Jag anser inte att 76 det voreklokt att på förhand göra sig av med den eventuella buffert som i så 1988/89:KrU21 fall kan uppstå. Det ligger inom ramen för den beredning som kommer efterdenna utredning som statssekreteraren skall göra att sättain anslagsframställning i ett något vidare perspektiv. Jaginser att detta kan betyda en planeringsförsening , vilketredovisades här före pausen. Men om vi därmed kan åstadkomma en bred enighet iriksdagen om en utveckling och en säker finansiering av , trorjag faktiskt att det är värt detta. (): Detta blir kanske en upprepning avfrågorna, men de ställs ju utifrån olika synvinklar. Den nu framlagda propositionen har ett mycket kortperspektiv på Radio-TV och dess finansiering. är en rimlig höjning. Jag vill gärna fortsätta detta resonemang ochställa samma fråga till utbildningsminister som jag ställde tillÖrjan : Vad innebär en rimlig nivå på Radio/TV-avgiften i mitten av1990-talet? Det har varit svårt att uttolka om det finns något sambandmellan långsiktiga anslagsframställning och den utredning somregeringen dllsatte och beslutade om direktiv till. Jag harsjälv tagit del av dessa direktiv. Men när presenterar dem en ganska markant avgränsning. Denna avgränsning har också fått genomslag ipressen, där man säger att utredningen endast skall undersöka förutsättningarnaför en fristående, reklamfinansierad tredje TV-kanal. Jag undrar då om detfinns ett samband mellan den långsiktiga anslagsframställningen ochutredningen. Det vore bra om själv utvecklade varförman - enligt egen presentation - sätter en sådan begränsning iutredningsuppdraget. Själv tolkar jag direktiven något vidare. Då kommer man inpå frågan om den framtida långsiktiga finansieringen av . Kommer det att bli ett fortsatt licenshöjande? Man bör lämnabesked om skall kunna hänga med i den snabbautveckling som sker på medieområdet. : Jag vill börja med planeringsperspektivetoch TV-avgiften. Jag avstår från att göra någon bedömning av hur hög den kommeratt vara om . Däremot tror jag att om man förklarar för allmänhetenvad den fakdskt får för pengarna och presenterar de program som kangöras samt håller en hygglig kvalitet på dem, kommer allmänheten att även ifortsättningen vara beredd att betala höjda TV-avgifter för att kunna få dennabättre programstandard. När det gäller planeringsperspektiv har för mig vid minbedömning av reklamfinansiering av varit vägledande attdenna ger det kortaste av alla perspektiv, eftersom man inte på förhand kansälja annonser . Annonser säljer man bara dll företag omvilka man inte vet huruvida de kan betala sina annonser . Därför harman inte så stor glädje av detta planeringsperspektiv. Jag harsett det som angeläget att få en säker finansiering, vilket man får 77 Den utredning som statssekreterare göra är inte 1988/89:KrU21 någon total Radio-utredning och inteheller en total medieutred- Bilaga 3 ning. Den är en specialutredning för attbl.a. plocka fram fakta om den reklammarknad som kan finnas. Jag fårnaturligtvis ta på mig ett visst ansvar. Eftersom jag tillhör dem som så starkthar betonat värdet av ett reklamfritt , kommer min presentation idetta stycke att ses som ett mycket starkt förord för en tredje kanal, som omdetta är det förslag som väntar bakom hörnet. Utredningen syftar inte tilldetta, utan den skall ge faktaunderlag och förhoppningsvis också ge JanHyttring underlag för de förslag som förs fram i motioner, om att manskall reklamfinansiera eller delar av den. Detta materialskall också kunna användas även där. Jag har emellertid i min presentadonnaturligtvis utnyttjat mitt tolkningsföreträde när jag har presenteratutredningen. Eftersom jag faktiskt står för mina åsikter, har jag redovisat attjag alltjämt står fast vid att jag anser att börfinansieras utan reklam. Därav skall man inte dra slutsatser om utredningensuppgift, om att den skulle vara styrd i det avseendet, för det är den inte. (): Tyvärr var inte svaret särskiltklargörande. Det är svårt att koppla ihop dessa delar. Om man nu vill avvaktautredningsresultat som enligt direktiven skulle vara klart innan man tarställning till den långsiktiga planeringen för , men ändå sägeratt det aldrig bhr aktuellt med en reklamfinansiering, kan jag inte förstå tillvilken del resultatet kommer att påverka . Det är få som hävdar att Radio-koncernenmed de krav vi ställer på programverksamhet endast skulle ha att lita tillreklamfinansiering. Däremot kan det finnas anledning att ta en del av dereklamintäkter som sannolikt finns till hjälp även i den långsiktigafinansieringen. Då får man en kombination som kan vara synnerligen intressant,eftersom denna studie visar att det kan behövas ganska stora tillskott tillSveriges verksamhet. Om programmen håller en god kvalitet skall man fåmänniskor att koppla den till att man är beredd att betala för den kvaliteten.Det blir nog svårt att motivera vårt lands invånare för den tanken, alldenstundman vet att det finns en mängd reklampengar som t.o.m. kan finansieraen tredje fristående TV-kanal i . Tror inte också attdet kommer att bli svårt att motivera licensbetalarna att betala högreavgifter, när man samddigt har möjlighet att inrätta en fristående kanal heltfinansierad genom reklaminkomster? : Med mina vunna erfarenheter som grundbedömer jag biandfinansieringen som utomordentligt besvärlig. Den är osäker och styrande. Erfarenheter från både och visar att man fastställer regler för reklam som man ger ett public service uppdrag. Man säger att det skall göras si och så många program för handikappade, si och så många av olika arter o.s.v. Sedan får man kanske inte in tillräckligt mycket annonspengar, och då sitter man i rävsaxen. Då säger annonsförsäljaren: Ni måste sända reklam i nyheterna för att vi skall kunna prestera de miljoner ni behöver för att koinplettera er finansiering. det skäletär jag utomordenthgt skeptisk till biandfinansiering. Däremotkan man för en renodlad kanal säga: Ni får vissa förutsättningar /89:KrU21 för reklamvärvning. Ni har inget uppdrag i sändningsdmmar ellerav typ Bilaga 3 public service-uppdrag, utan ni får göra program av engodtagbar kvalitet för de pengar ni får in. Erfarenhet udfrån världen visar nämligenatt reklamen ger minskad intäkt för de olika företagen. (): Jag vill anknyta till den fråga som var inne på.Om vi utgår ifrån att en biandfinansiering är osäker och kan verka styrande, såär ju också en renodlad reklamfinansiering styrande så dll vida att den fårleva under marknadens villkor och därmed ha som mål att finansiera denprogramverksamhet man har. Då kan man väl med motsvarande fog säga att ocksådenna verksamhet är styrande när det gäller tid, bredd på program osv. : Ja, det är den. Men det är biandfinansieringen som ger möjlighet förden mycket starkt styrande effekt som reklamen har genom att den ger möjlighetatt utöva utpressning mot den som skall utföra public service-uppdraget. Jaghar sett det som angeläget att undvika den situadonen. Jagvill bara tillägga, när det gäller mitt ställningstagande i den här frågan, attvi har en disponibel kanal. Det är många som kastar längtansfyllda blickar påden. Det vore dumt att inte skaffa sig en grundläggande kunskap om under vilkaförutsättningar en sådan kanal skulle kunna fungera och etableras. På denpunkten föreställer jag mig att det kan finnas fler partier som delar denuppfattning som socialdemokratin hyser i det avseendet. (): är tveksam dll att ha reklam inom ramen förSveriges-Radio-koncernen, eftersom man svårligen skulle kunna förena detta medsin public service-funkdon. Är detta den huvudsakliga invändningen från statsrådetssida? : Jag tror att det är mycket svårt, för att inte säga omöjligt. (): Fru ordförande! Med tanke på den blandade debatt som förs isamhället om reklam i TV, vill jag ändå fråga utbildnings- och kulturministernom det verkligen finns dllräckligt med kreativitet för tre rikstäckande kanaleri . Många invänder ju att det här i landet inte finns tillräckligt medkreativa talanger för en tredje kanal. : Man kan naturligtvis vara litet rå och säga att så länge det ärbrist på resurser finns det alldd talanger. Jag är alldd rädd för affärsmän somsäger att "mina affärer går så bra och jag tjänar så mycket pengar att jagklarar alla mina investeringar". De som säger så är ofta ute på det sluttandeplanet; de har inte större vyer och planer än vad deras för ögonblicketdisponibla resurser täcker. Men när jag ser hur många som faktiskt vill göraTV-program, hur många produktionsbolag det finns och hur många som uppvaktarFilminstitutet så är det för mig ett tecken på att det finns en utomordentligtstark kreativ vilja. En kreativ vilja är i sig naturligtvis ingen garanti förtalang, men om denna kreadvitet stimuleras brukar den ändå resultera i att ett antalambitioner kan utvecklas dll talang. gott hopp pa den punkten. AlexanderChrisopoulos (vpk): Om jag har tolkat det kulturministern sagt 1988/89:KrU21hittills riktigt så finns det en klar majoritet i riksdag för attSveriges Bilaga 3 Radio även i fortsättningen skall vara ett publicservice-företag. Vidare har det framkommit att den huvudsakligafinansieringsformen kommer att vara licensfinansiering, men att det finns ellerkan komma att finnas ett behov av en kompletterande finansieringsform. Annarshade man ju inte haft anledning att utreda frågan. Enligt kulturministern börstatens inblandning i verksamhet vara så minimal som möjligt,så att man därigenom undviker att ingripa i eller påverka publicservice-inriktningen. Det finns också av andra orsaker betänkligheter vad gälleren finansiering av verksamhet med skattemedel. att staten kommer att påverka innehållet i programmen. Då vill jag fråga kulturministern vilket av följande alternadvhan anser skulle påverka oberoende mest: en helt eller delvisreklamfinansierad verksamhet i en eventuell tredje kanal eller ett delvisstatsfinansierat alternativ. : För mig är den frågan närmast akademiskeftersom både TV-avgiften och skatten betalas av den enskilde medborgaren. Meneftersom TV-avgiften kan relateras direkt till programverksamheten både i TVoch radio är den enligt min mening att föredra. Den är en typ av öronmärktavgift som är mycket praktisk och mycket lämplig, alltså en form av tittar- ochlyssnarfinansiering. Jag ser därför ingen anledning att göra någon avvägningmellan skattefinansiering och reklamfinansiering. (vpk): Kan jag tolkakulturministern så att han utesluter en eventuell viss skattefinansiering avSveriges Radios verksamhet? : I politiskt liv kan man aldrig uteslutanågonting. Jag förbehåller mig rätten att utnyttja chansen att i dennaförsamling redovisa mina tankar öppet och uppriktigt. Jag sitter icke här somsammanvägd medelproportional för samtliga tankar som kan finnas i mitt partieller hos svenska folket i allmänhet. (): Fru ordförande! När det gälleravgiftsfinansieringen vill jag bara påpeka, att om man skall nollställa radiofonden,får man tillskjuta ytterligare . Det blir alltså fråga om ännu mer än vadman tänkt. Min fråga till kulturministern rör det som står ipropositionen angående den kommande behandlingen av konventionen i Europarådetoch vad denna kan betyda för den framtida verksamheten inom . Bakomdetta arbete ligger kanske direktiv från . har vihört att är berett att lägga veto mot den kulturpolitiska syn övrigaEG-länder kan komma att ge uttryck för. I dessa länder har man alltså enannorlunda syn på kulturen än vad som är fallet i och i övrigt.EG-länderna i allmänhet har i högre grad en kulturindustrien syn, där kulturenframför allt skall främja den teknologiska utvecklingen. Har kulturministernstuderat dessa frågor, och har han några synpunkter på den kommandeutvecklingen? Jag har levt med dessa frågor mycket nära inpå mig /89:KrU21under i arbetet med konventionen. Det är egentligen inte fråga omBilaga 3 en spänning mellan den nordiska kultursynen och EG:s, utan det är enstark spänning mellan kultursynen i och den hos företrädare förmedlemsländer även inom EG. Därför är jag mycket glad över att vi lyckadeskomma fram till en konventiori inom ram, där vi behandlar TV sommedium, som kulturföreteelse. Jag tycker att ganska ensidigt, ivarje fall i början, betonade ett regelarbete som skulle syfta till attunderlätta för TV-företag att konkurrera på lika villkor över hela ,medan konventionsarbetet har utgått från att underlätta gränsöverskridandeTV-program, att utbyta TV-program mellan länder, under iakttagande av nadonellaregler för nadonella sändningar. Jag är mycket glad över att vi har fåttEG-ländernas medlemsstater att stödja arbetet på konventionen inom Europarådetsram. (): Hur vill då kulturministern kommenteradet faktum att eventuellt kommer att använda sig av sitt veto i dettafall? : Danskarna har ju diskuterat sittförhållande i reladon till och dess regler. Jag vill tillsvidare avstå från att gå in i den debatten. Jag kan bara konstatera att vi iarbetet med konventionen har haft ett mycket starkt stöd avregeringsföreträdare från , vars medieminister mig veterligt ickenågonsin har röstat socialdemokratiskt. Det finns alltså en bred samsyn när detgäller arbetet inom ram för att få fram en konvention, och dettaär en framgång för länder i TV-samarbetet. (): omfattar juäven radioverksamhet och inte bara TV. Om man studerar koncernensverksamhetsplan kan man konstatera att man där kan tänka sig att förläggariksradions program för minoritetsgrupper liksom utbildningsradions riksprogramtill P4-kanalen. Man säger att Lokalradios resurstillskott inte fåranvändas för att producera och sända musikprogram i syfte att ökasändningstiden. Som tidigare framkommit kan man inom lokalradion inte accepteraatt gå miste om sina sändningar i P3 . Med denna utveckling skulleP4 kunna bli en kanal för sändningar av lokalradio plus ett antal programtyper,värdefulla på sitt sätt, men riktade till ganska, smala målgrupper. Denlyssnare som inte tillhör målgruppen skulle troligtvis byta kanal; och denkanal som vi av erfarenhet vet att de flesta lyssnare väljer är P3. Man skulle också kunna tänka sig en annan utveckling av P4- "länstidnings-utvecklingen" - med tyngdpunkten lagd på det lokalastoffet, men där man, på samma sätt som redan sker då det gällernyhetssändningar, tillåter sig att komplettera med annat stoff, musik osv., föratt nå en för många lyssnare trevlig helhetslösning. Är beredd att öppet och uppriktigt ge sinsyn på vad han tror kan vara en naturlig och för lyssnarna positiv utveckling ifråga om P4/lokalradion? : Det är naturligtvis vansinnigt frestande att få sitta i1988/89:KrU21 andrakammarsalen och leka radiochef, men jag tror ändå att jagpå- den Bilaga 3 punkten vill hänvisa till värdet av att man inom koncernensjälv tar ställning dll sina uppgifter, att vi så litet som möjligt föreskriverhur verksamheten skall gå till. Som radiolyssnare har jag dock aldrig haftsärskilt svårt att byta kanal när jag söker ett bestämt program. Men det finnsju olika läror på den punkten, och jag åtar mig inte att vara någon sortsöverstepastor som skall tala om vem som har rätt. (): Det är dock så att utvecklingen på dessapunkter i stor utsträckning styrs av de beslut som fattas exempelvis iriksdagen på förslag av regeringen. Men jag respekterar om intevill ta ställning i frågan. : Vi får ju alltid vissa viljeyttringarfrån . Jag respekterar dem, men har för egen del inget behov av atttillföra ytterligare moment till detta regelverk. (): Fru ordförande! Det har framgåttav svar att skälet till att man inte anvisar ytterligare medeltill med anledning av egentligen inte har att göramed det utredningsuppdrag som har fått, utan mera med detfaktum att man är osäker om inflationsutvecklingen eller möjligen om hur manskall kunna inkassera TV-avgifterna. Jag vill bara få bekräftat att detförhåller sig så, att skälet till förseningen ligger i osäkerheten vad gällertillgången på medel i radiofonden. : Nej, då har jag uttryckt mig oklart ochjag ber om överseende. Skälet dll att vi nu inte har föreslagit ytterligarefondmedel är att mediesituationen är som den är. Det finns anledning att sättain i det vidare sammanhanget, ett ställningstagande till en femårsplanskulle gå över avtalsperioden som löper. Det finns alltså anledning att göraen samlad bedömning av medelsanvändning. Jag hyser respekt fördet mycket gedigna arbete som utförts i , men denna kom in så passsent att den inte kunde bli föremål för behandling i budgetpropositionen. Den andra diskussionen handlade om huruvida det fannspengar över i radiofonden, vilket säger, eller inte fannstillräckligt, vilket hävdas av . Jag har valt att gå en gyllenemedelväg och inta en ståndpunkt mitt emellan. (): Skälet till att man inte redan nukan ta ställning till och medelstilldelningen och följandeår skulle alltså vara utvecklingen av olika satelliter och frågan om en tredjeTV-kanal. Har jag tolkat rätt? : Nej, men eftersom vi har kommit i ettläge där det finns anledningatt ta ställning till om vi skall utnyttja en tredje frekvens, där det finnsväldigt många som med anledning av utvecklingen på satellitområdet hävdar attvi nu måste ta ställning dll förmån för en reklamfinansiering av SverigesTelevision, har jag sett det angeläget att skaffa faktaunderlag för att 82 kunna göraen samlad bedömning av framtida utveckling. (): Minfråga berör en detalj som inte är oväsentlig i vissa 1988/89KrU21 Fleralokalradiostationer har lyckats utveckla en betydande Bilaga 3 färdighet i sin funktionsom serviceradio till allmänheten. bud har man kunnat gå utmed varningar dll allmänheten. det en mycket kompliceradprocedur om en lokalradiostation vill gå in och bryta programmet i någonav rikskanalerna för att nå ut med varningen - medgivande krävs frånriksradions centrala ledning i varje enskilt fall. nu inte dags att hitta enlösning såväl tekniskt som administrativt för att lokalradion skall kunna gåin och bryta de tre riksradiokanalernas sändningar i sådana här fall för attkunna förmedla sitt budskap snabbt och direkt till Ärkulturministern villig att medverka till en snar lösning i : Mitt spontana svar är att det är angeläget att man kan nåallmänheten med meddelanden exempelvis vid trafikolyckor. Men jag tycker inteatt alltför många människor skall ha rätt att gå in och bryta sändningar hursom helst. Det finns ändå en poäng i att man har en ansvarig utgivare som bestämmervad som får brytas i fråga om rikstäckande program. Vi kunde ju annars tänkaoss att man skulle ha samma rätt när det gäller att gå in och redigera omtidningar. Man bör alltså hålla mycket strikt på att även i fortsättningen isådana här sammanhang ha en ansvarig utgivare; rätten till utgivarskapet serjag som ett mycket centralt värde. Därmed går jag dock inte emot att man isådana här sammanhang skall kunna lämna viktiga meddelanden. (): Fru ordförande! Vi har talat mycket om Kanal . Jag har vid någotdllfälle konstaterat att naturen inte tycker om tomrum, och Kanal kan sägasfylla ett slags tomrum. har konstaterat att många ärintresserade av att utnyttja en sådan kanal. Jag vill utvidga frågeställningendll att också gälla nästa tomrum, dvs. Hur kan man på lite siktutnyttja det? : Jag har känt personlig dllfredsställelse över att närradion på gottoch ont har blivit ett fungerande medium. Den har sina svagheter, men ocksåsina väsentliga tillgångar. När den är som bäst har den utvecklat en godamatörism på radioområdet och blivit en föreningarnas radio. Jag har enföreställning om att även en lokal TV-verksamhet på samma sätt skulle kunnalocka fram människor i amatörskikten, som skulle kunna pröva att utnyttja ettbildmedium, som ju är en så effektiv medieform. Men det är litet svårare ochlitet dyrare än vad jag från början trodde. I det avseendet får jag erkänna attjag har tvingats ompröva min uppfattning. Jagmöter en del som säger att reklamen är så väldigt effektiv. Men de som sägerdet har blandat ihop mediet med pubhken. De förstår inte att reklam förutsätterett visst antal tittare och en viss möjlighet dll försäljning, t.ex. avchokladkakor.