bet · GC01BoU11 · 1988-12-31 00:00:00 — Ändringar i fastighetsbildningslagen m. m. (prop.1988/89:77) 1988/89 BoU 11 Bostadsutskottettillstyrker de förslag till ändringar i den fastighetsrättsliga lagstiftningsom regeringen föreslår i proposition 1988/89:77. Regeringens förslag innebäratt förrättningsverksamheten görs effektivare än och att handläggningenförenklas. Förslaget innebär också ett ökat boendeinflytande vid bl.a.inrättande av gemensamhetsanläggningar. Samtliga motioner som behandlas ibetänkandet avstyrks. Till betänkandet har fogats fyra reservationer och ettsärskilt yttrande. Regeringen har i proposition 1988/89: att anta dels av lagrådet granskade förslag med vidtagna ändringarsåvitt avser 1. lagom ändring i jordabalken, 2. lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål, 3. lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988), 4. lag om ändring i lagen (1971:1037) om äganderättsutredning och legalisering, 5. lag om ändring ianläggningslagen (1973: 1149), 6. lag om ändring i lagen(1973:1150) om förvaltning av samfälligheter, 7. lagom ändring iledningsrättslagen (1973: 1144), dels 8. vidpropositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen (1987:11) om exploateringssamverkan. Ibetänkandet behandlas de med anledning av propositionen väckta motionerna 1988/89:Bo7av och (båda s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring avreglerna för röstning i lagen om förvaltning av samfälligheter. 1 Rik.sdagen 1988/89 19.saml. 1988/89:Bo8 av AgneHansson m. fl. (c) vari yrkas 1988/89:BoU 11 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att följafastighetsbildningslagens tillämpning avseende enskildas rättstrygghet, 2. att beslutar avslåproposition 1988/89:77 såvitt avser förslaget om formerna för boendeinflytandeför hyresgäster samt hos regeringen hemställa om ett nytt förslag enligt deriktlinjer som redovisas i motionen, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av fortsattutredningsarbete kring formerna för boendeinflytande vid skildabesittningsformer, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om formerna försmåhusägares inflytande över gemen-samhetsanläggningars tillkomst m. m. samtatt hos regeringen hemställer om förslag till ändringar i berörd lagstiftningi enlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89:Bo9av m. fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar attutvärdering av hyresgästinflytande vid inrättande av gemensamhetsanläggningskall ske i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att dåhyresgästinflytande vid inrättande av gemensamhetsanläggning kommer i frågahyresgäster i de fastigheter som skall delta i anläggningen skall ha rätt attsjälva utse sina företrädare. l988/89:Bol0av Eriing m.fl. (fp) vari yrkas att beslutar att med avslag påpropositionen vad gäller förslaget till utvidgning av hyresgästinflytandetenligt anläggningslagen hos regeringen begär ett nytt förslag som innebär atthyresgästinflytandet utformas i enlighet med vad som i motionen anförts. 1988/89:Bol1 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att beslutar om sådanändring av fastighetsbildningslagen att den anknyts till naturresurslagen ienlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar om sådanändring av naturresurslagen som anförts i motionen. Ipropositionen föreslås olika ändringar i fastighetsbildningslagen (FBL) och iangränsande lagstiftning i syfte att effektivisera förrättningsverksamhetenoch ge ett ökat boendeinflytande vid inrättande och förvaltning avgemensamhetsanläggningar. Till grund för förslagen ligger fastighetsbildningsutredningensslutbetänkande (SOU 1986:29) Fastighetsbildning 4. De ändringar som föreslås i propositionen berör bl.a. vissacivilrättsliga frågor i samband med fastighetsbild- ning och procedurreglervid förrättningshandläggningen samt förfarandet i 1988/89:BoU] 1fastighetsbildningsmål. Remissinstanserna har i huvudsak varit positiva tillatt de genomförs. Dessa förslag har inte mött invändningar i motioner. Ipropositionen föreslås också ändringar, som berör boendeinflytandet bl.a. vidinrättande och förvaltning av gemensamhetsanläggningar. Dessa förslag hardäremot ifrågasatts i motioner. Utskottet behandlar nedan dessa avsnitt ipropositionen. Boendeinflytande för hyresgäster vid bildande avgemensamhetsanläggning Anläggningslagen(AL) ger möjlighet att inrätta anläggning som är gemensam för flerafastigheter och som tillgodoser ändamål av stadigvarande betydelse för dem.Inrättandet sker vid en förrättning av fastighetsbildningsmyndigheten. Rättatt begära förrättning tillkommer bl.a. ägarna till fastigheter, som berörs avanläggningen. Genom en ändring i AL, som trädde i kraft den ,infördes bestämmelser som gav hyresgäster i en fastighet som berördes av enanläggningsförrättning ett visst inflytande vid bildandet avgemensamhetsanläggning. Bestämmelserna, som tillkom främst för att gehyresgästerna inflytande vid genomförande av gårdssaneringar, gäller dels ikommunerna i Stockholms-, Göteborgs-och Malmöområdena, dels i annan kommun, omregeringen förordnar om det på ansökan av förening som är ansluten till riksorganisationav hyresgäster och inom vars verksamhetsområde kommunen är belägen. Lagändringeninnebär bl.a. att en gemensamhetsanläggning inte skall få inrättas om ägarnatill de fastigheter som skall delta i anläggningen och hyresgästerna i sådanafastigheter mera allmänt motsätter sig åtgärden och har beaktansvärda skäl fördet (7 § AL). Hyresgästerna skall enligt bestämmelserna i lagen företrädas avriksorganisation av hyresgäster eller förening som är ansluten till sådanorganisation och inom vars verksamhetsområde fastigheterna är belägna(hyresgästorganisation). Det är bara i anläggningslagen somhyresgäslinflytandet är begränsat på detta sätt. 1 bostadssaneringslagen ärdet utformat så, att hyresgästinflytandet får utövas även av en organisation avhyresgäster som har avtal om förhandlingsordning för fastigheten. Enligt bl.a.hyresförhandlingslagen får förhandling föras på hyresgästsidan av enorganisation av hyresgäster utan krav på att den skall vara knuten till enriksorganisation. Ipropositionen föreslås nu att hyresgästinflytandet utvidgas till att gälla ihela landet. När det gäller formen för inflytandet anförs i propositionen atthyresgästinflytandet i AL inte på något avgörande sätt skiljer sig från det somfinns reglerat i tidigare nämnda lagar och att det därför inte finns skäl attfrånkänna en lokal hyresgästorganisation, som står utanför en riksorganisation,rätt att utöva hyresgästinflytande. Det anses lämpligt med hänsyn till detsamband som kan föreligga mellan sanerings- och anläggningsåtgärder atthyresgästinflytandet i AL utformas i enlighet med bostadssaneringslagensbestämmelser om krav på förhandlingsordning. Saknas en sådan skall inflytandetutövas på sätt som gäller , dvs. i princip av en riksorganisationav hyresgäster. Imotionerna Bo8 (c) yrkande 2, Bo9 (m) yrkande 2 och BolO (fp) 1988/89:BoUl 1föreslås att hyresgästinflytandet bör få utövas av de hyresgäster som bor i enberörd fastighet eller av den organisation som de bildar. Imotion Bo9 (m) yrkande besluta att en utvärdering avhyresgästinflytandet vid inrättande av gemensamhetsanläggning skall ske ienlighet med vad i motionen anförts. Utskottethar tidigare (senast BoU 1987/88:13) behandlat frågan om boendeinflytande jorhyresgäster enligt bl.a. bostadssaneringslagen. Utskottet har därvidframhållit att den gällande ordningen avser att vara neutral tillhyresgästernas val av intresseorganisation. Även den nu föreslagnautvidgningen av begreppet hyresgästorganisation i anläggningslagen avser atttjäna detta syfte och innebär dessutom ett ökat hyresgästinflytande vidanläggningsförrättningar och en anpassning till den rådande ordningen när detgäller sådant inflytande. Utskottet delar den uppfattning som framkommit ipropositionen att det är lämpligt med hänsyn till det samband som i praktikenföreligger mellan sanerings- och anläggningsåtgärder att hyresgästinflytandetutformas i enlighet med vad som gäller enligt bostadssaneringslagen. Utskottettillstyrker regeringens förslag i denna del och avstyrker motionerna Bo8 (c)yrkande 2, Bo9 (m) yrkande 2 och BolO (fp). Inteheller finner utskottet tillräckliga skäl föreligga att nu förorda att enutvärdering av hyresgästinflytandet vid inrättande av gemensamhetsanläggningskall göras. Erfarenheter av den ordning som föreslås bör vinnas innan eneventuell utvärdering görs. Motion Bo9 (m) yrkande I avstyrks med hänvisningtill vad nu anförts. Omröstningsreglerna i lagen (1973:1150) om förvaltning avsamfälligheter (SFL) Detförekommer ibland att det inom ett och samma bostadsområde har bildatsfastigheter som bebos av hyresgäster, bostadsrättshavare och småhusägare ochatt gemensamhetsanläggningar har inrättats för fastigheterna. Anläggningarnaförvaltas regelmässigt av en eller flera samfällighets-föreningar enligt SFL.När olika boendeformer är blandade på detta sätt kan det vidsamfallighetsförvaltning uppstå en obalans i röstningshänseende mellan deolika kategorierna av boende därför att rösträtten är knuten till medlemskap iföreningen. Medlemskapet är i sin tur knutet till ägandet och inte tillboendet. Huvudregeln, som finns i 49 § SFL, är att varje medlem i föreningenhar en röst. I frågor av ekonomisk betydelse kan dock en medlem begära attröstetalet i stället beräknas efter delägarfastigheter-nas andelstal isamfälligheten. Vid sådan omröstning får emellertid en medlems röstetal inteöverstiga en femtedel av det sammanlagda röstetalet för samtliga närvaranderöstberättigade medlemmar. Denna röstspärr har kommit till för att hindra enandelshavare med ett högt andelstal att få ett helt dominerande inflytande översamfälligheten. Föratt komma till rätta med de problem som nuvarande röstningsregler orsakar harfastighetsbildningsutredningen anvisat två alternativa lösningar; ettblockröstningsförfarande och ett individuellt röstningsförfarande. Det senare förslagetförordas av utredningen. Vad förslagen innebär redo- 1988/89:BoU 11 visasöversiktligt i propositionen. Ingendera lösningen har vunnit remissinstansernasgillande. Åtskilliga av dem anser att de anvisade metoderna är alltförkomplicerade. Ett par remissinstanser har i stället förordat att spärregelnavskaffas. Departementschefen har övervägt även en sådan . Enligthennes mening kan det emellertid inte bortses från risken att en boendekategorimed särintressen i förhållande till övriga boende inom ett område skulle kunnadominera samfällighetsföreningen om spärrregeln slopas. Inte något av deförslag som lagts fram av utredningen har därför ansetts vara en godtagbarlösning på de problem som gällande röstningsregler för med sig. Någon ändring igällande regler föreslås därför inte. I,motion Bo7 (s) föreslås att spärregeln slopas så att hyresgästerna kan få ettinflytande i proportion till det ekonomiska ansvar de får ta församfäl-lighetens beslut. Om inte detta kan ske föreslås attblockröstningsförfaran-det genomförs så att spärregeln kommer att omfatta allabesittningsformer. 1 motion Bo8 (c) yrkande 3 föreslår motionärerna attformerna för röstningsförfarandet i förevarande sammanhang måste utredasvidare. Antaletblandade bostadsområden med gemensamhetsanläggningar är enligt vad utskotteterfarit mycket få. Att det förhåller sig på det sättet beror bl. a. påutformningen av röstningsreglerna. Utskottet delar emellertiddepartementschefens uppfattning att det ringa antalet inte utgör skäl för attunderlåta att försöka finna en lämplig lösning och få en lagändring till ståndsom gör att boendeinflytandet i integrerade bostadsområden blir mera rättvist.Hur röstningsreglerna skall utformas är emellertid, som framgått ovan, enkomplicerad och svårlöst fråga. De lösningar som har föreslagits uppvisarbrister. Utskottet delar uppfattningen i propositionen att de förslag omröstningsregler som lagts fram inte innebär en godtagbar lösning på de problemsom dagens ordning för med sig. Departementschefen anför att den nudiskuterade frågan kan komma att övervägas i ett annat sammanhang. Etttillkännagivande i enlighet med vad som föreslås i motionerna bör därför nukunna undvaras. Utskottet avstyrker sålunda motionerna Bo7 (s) och Bo8 (c)yrkande 3 om omröstningsreglerna i SFL. Boendeinflytande för småhusägare i s. k. storkvarter Medstorkvarter avses i detta sammanhang en särskild form försmåhusbe-byggelse somkaraktäriseras av att fastigheterna inom ett kvartersamver-kar om olikagemensamma anläggningar på kvartersmark såsom exempelvis garage och parkeringsutrymmen.Frågor om hur marken skall användas och behovet av gemensamhetsanläggningarbehandlas i allmänhet redan på planeringsstadiet. Vid utbyggnaden bestämmer iprincip exploatören över den fortsatta utbyggnaden. Bildande och förvaltning aven gemensamhetsanläggning i samband med nyexploatering regleras inormalfallet.! Alla avgörande beslut avseendegemensamhetsan-läggningen är alltså i regel fattade utan att småhusägarna somsedan flyttar in i området har kunnat påverka innehållet. Utredningenansåg det angeläget att se över möjligheterna att ge små- 1988/89:BoUl 1husägarna inflytande under plangenomförandet. Det förslag som förs fram avfastighetsbildningsutredningen går ut på att endast nödvändiga nyttigheterskall få inrättas innan småhusägarna har tillträtt sina fastigheter. Vidareföreslås att samfällighetsförening inte skall få bildas förrän merparten avsmåhusägarna har tillträtt sina fastigheter. Ett fåtal remissinstanser hartillstyrkt det senare förslaget men har i övrigt avstyrkt förslagen. Motförslaget att endast nödvändiga anläggningar skulle få bildas har departementschefenanfört att detta kan leda till kostnadshöjningar, att risken är stor attanläggningar inte blir byggda och att en uppdelning i nödvändiga och ickenödvändiga anläggningar inte garanterar något verkligt inflytande. Inte hellerutredningens förslag om senareläggning av föreningsbildningen finnerdepartementschefen vara sådant att fördelarna uppväger nackdelarna utan anserdärför att nuvarande regler inte bör ändras. 1motion Bo8 (c) yrkande 4 gör motionärerna samma bedömning somdepartementschefen. De anser emellertid att småhusägarnas inflytande övergemensamhetsanläggningars tillkomst m. m. måste stärkas på annat sätt. En vägkan enligt motionärerna vara att stärka småhusägar/villaägar-föreningarsställning genom att ge dessa samma besvärsrätt över kommunala beslut somsakägare, bostadsrättsinnehavare, hyresgäster och hyresgästsammanslutningarhar enligt förvaltningslagen och (PBL). Enligt derasmening bör möjligheterna prövas att ge lagstiftningen en sådan utformning attsmåhusägarna, företrädda av de lokala småhusorganisationer som närmast berörs,skulle ha möjligheter att bl.a påverka detaljplaner och därmed även degemensamhetsanläggningar som planeras i nya småhusområden avstorkvarterskaraktär. Utskottetanser i likhet med motionärema att det vore värdefullt om de som kommer att boi ett nyexploaterat bostadsområde ges någon form av inflytande vid inrättandeav gemensamhetsanläggningar i området. Svårigheten är att finna någon som kantillvarata de blivande småhusägarnas intressen. På planeringsstadiet skallenligt 5 kap. 20 § PBL bl.a. enskilda och sammanslutningar som har ettväsentligt intresse av förslaget beredas tillfälle till samråd. En sådanlösning har utredningen dock inte funnit lämplig bl. a. på grund av att det påsmåhusägarsidan saknas en stark och enhetlig organisation. Även utskottet ärtveksamt till om en sådan lösning är möjlig och om den ger något reellt ökatboendeinflytande vid inrättande av gemensamhetsanläggningar. Genom en välgenomtänkt planläggning och genom de bestämmelser som finns omsamrådsskyldighet under planeringsstadiet torde småhusägarnas intressen ändåtillvaratas på ett godtagbart sätt. Utskottet avstyrker med det anförda motionBo8 (c) yrkande 4 om boendeinflytande i s. k. storkvarter. lmotion Bo8 (c) yrkande 1 uttrycks en risk för att den reformering som föreslås av FBL kanmedföra att den enskildes rättsskydd försämras på ett sätt som inte förutsetts:Enligt motionärernas mening måste det därför följas upp om deföreslagna ändringarna medför rättsförluster för de < enskilda personer somberörs av olika typer av förrättningar. Detfår anses självklart att regeringen, utan någon begäran 1988/89:BoUl 1 därom, följer effekterna av olika lagändringar. Vid en sådanuppfattning bör ett tillkännagivande om uppföljning av FBL enligtmotion Bo8 (c) yrkande 1 kunna undvaras. Ivänsterpartiet kommunisternas partimotion (vpk) har påtalats att FBLsaknar den uttryckliga anknytning till lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m. m. (NRL), som finns i alla näriiggande lagar. Motionärernaföreslår därför och med hänsyn till det starkt växande behovet av hushållningmed alla naturresurser att en komplettering sker i de båda lagarna. VidNRL:s tillkomst föreslog ett par remissinstanser att expropriationslagen, FBL,AL och ledningsrättslagen skulle anknytas till NRL. Departementschefenframhöll att FBL närmast var att betrakta som en genomförandelag för redanfattade beslut om användning av mark och vatten. Han noterade dock att detkunde finnas situationer där ett beslut enligt bl. a. FBL självständigt kundestyra markanvändningen på ett sätt som kunde inverka på det framtidautnyttjandet av olika markområden och där det alltså kunde finnas skäl förprövningsmyndigheten att själv grunda beslutet på sådana överväganden somförutsätts i NRL. Han ansåg emellertid att en eventuell anknytning fömtsatteytterligare utredning och fann det tills vidare tillräckligt med en samordningmed PBL. I 2 kap. 2 § PBL föreskrivs att NRL skall tillämpas vidplanläggning och i ärenden om byggnadslov och förhandsbesked.Fastighetsbildning inom område med detaljplan, fastighetsplan ellerområdesbestämmelser får inte ske i strid mot plan eller bestämmelse; dock fårmindre avvikelse göras om syftet med planen eller bestämmelserna intemotverkas. Vid sådan fastighetsbildning är således synpunkter enligt NRLbeaktade vid planläggningen. Inom områden som inte omfattas av detaljplan fårenligt 3 kap. 3 § FBL fastighetsbildning inte ske om åtgärden skulle försvåraområdets ändamålsenliga användning, föranleda olämplig bebyggelse ellermotverka lämplig planläggning av området. Genom de krav som ställs upp för attfastighetsbildning utanför detaljplan skall tillåtas är det väl sörjt för attde strävanden om en god resurshushållning som ligger bakom bestämmelserna i . Kommunernas översiktsplaner, som redovisar de allmänna intressensom bör beaktas vid beslut om användningen av mark- och vattenområden, kandärvid vara ett hjälpmedel vid fastighetsbildningsmyndighetens bedömning.Vidare finns det i 4 kap. 25 § och 25 a § FBL bestämmelser om samråd medmyndigheter som berörs av fastighetsbildningsåtgärder. Härigenom får byggnadsnämndeni vissa fall ett avgörande inflytande på frågan om fastighetsbildning förbebyggelse är lämplig med hänsyn till kraven i 3 kap. 3 § FBL. Dessabestämmelser minskar ytteriigare risken för en ur naturresurssynpunkt olämpligfastighetsbildning. Enligt vad utskottet erfarit kommer lantmäteriverket att taupp sambandet med NRL i anvisningarna till 3 kap. 3 § FBL. Anvisningarnaberäknas vara utarbetade . Motbakgmnd av den gällande ordningen och pågående överväganden inomlantmäteriverket saknas enligt utskottets mening gmndad anledning att befaraatt innehållet i NRL inte kommer att beaktas vid fastighetsbild- ningsåtgärder.Utskottet avstyrker med det anförda kom- 1988/89:BoUl 1munisternas partimotion om Jbrmell anknytning mellan NRL och FBL. 14 § lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål föreskrivs i andra meningenatt fastighetsdomstol är domför med en lagfaren ledamot i samma utsträckningsom föreskrivs för tingsrätt. Regeringen har i proposi tion 1988/89:95angående ändringar i m.m. föreslagit att denna bestämmelseändras för att klargöra vilka regler i 1 kap. som avses.Förslaget, som närmast får anses vara av redaktionell karaktär, behandlas förnärvarande i JuU. Ändringen föreslås träda i kraft den 1 september 1989.Nuvarande lydelse och föreslagen lydelse av 4 § lagen om domstolar ifastighetsmål bör därför ges den utformning som framgår av till dettabetänkande fogade bilaga 2. Utskottet förordar att med bifall tillproposition 1988/89:77 antar förslaget i bilagan. Övrigaförslag tid ändringar i den fastighetsrättsllga lagstiftningen som förts fram ipropositionen har inte givit utskottet anledning till erinran eller särskiltyttrande. 1. beträdandeboendeinflytande för hyresgäster att med avslagpå motionerna 1988/89:Bo8 yrkande 2, l988/89:Bo9 yrkande 2 och 1988/89:Bol0 ochmed bifall till regeringens förslag i proposition 1988/89:77 antar som bilaga1 härtill fogade förslag till lag om ändring i anläggningslagen såvitt avser 7§, 2. beträffande utvärdering avhyresgästinflytandet att avslår motion l988/89:Bo9 yrkande 1, 3. beträffandeomröstning.sreglerna i SFL att avslårmotionerna l988/89:Bo7 och 1988/89:Bo8 yrkande 3, 4. beträffande boendeinflytande is. .storkvarter att avslår motion 1988/89:Bo8 yrkande 4, 5. beträffande enupplöljning av FBL alt avslårmotion 1988/89:Bo8 yrkande 1, 6:beträffande en formell anknytning mellan NRL och FBL aU avslår motion1988/89:Bol 1, 7. beträffande 4 § lagen(1969:246) om domstolar i fastighetsmål att med anledning avregeringens förslag i proposition 1988/89:77 antar utskottets förslag i bilaga2, 8. beträffandeövrigaförslag till ändringar i den fastighetsrättsliga lagstiftningen att med bifall till regeringens förslag i proposition 1988/89:BoUl 1 1988/89:77 antar sombilaga I till detta betänkande fogade förslag. Stockholmden På bostadsutskottets vägnar Närvarande:Agne (), (), (), (),(), (), (), BertilDanielsson (m), (), (). Gunnär (), LeifOlsson (fp), (), (vpk), (), BirgittaRydle (m) och (). Boendeinflytande för hyresgäster (mom. 1) (), (), Eriing (), (), LeifOlsson (fp), (), () och ()anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Utskottethar" och slutar med "och BolO (fp)" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att enskilda hyresgäster och sammanslutningar av hyresgäster utanförHyresgästernas i praktiken berövats inflytande över bildande avgemensamhetsanläggning genom att hyresgästinflytandet utformas i enlighet medbestämmelserna i bostadssaneringslagen. Om förhandlingsordning inte finns ellerom hyresnämnd vägrar en organisation förhandlingsordning övergår inflytandetautomatiskt till en etablerad organisation, i praktiken till hyresgäströrelsen,som får anses ha en monopolställning i detta fall. Härigenom fjärmasinflytandet från de hyresgäster, som direkt berörs av en eventuellgemensamhetsanläggning. Hyresgästinflytandet i 7 § AL bör i stället utformasså att hyresgästerna själva eller genom frivillig samverkan i föreningsform gesrätt att utöva inflytande. bör med anledning av motionerna Bo8 (c)yrkande 2, Bo9 (m) yrkande 2 och Bo IO (fp) avslå proposition 1988/89:77 såvittavser boendeinflytandet för hyresgäster i 7 § AL och som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört. Utskottet kommer attbehandla motioner (m), (fp) och (c) i vilka hyresgästinflytandet tas upp i ettstörre sammanhang. I avvaktan på ett beslut med anledning av dessamotioner bör 7 § AL inte ändras. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 1. beträffande boendeinflytande för hyresgäster att riksdagenmed anledning av motionerna 1988/89:Bo8 yrkande 2, 1988/89:Bo9 yrkande 2 ochl988/89:BolO avslår det i proposition 1988/89:77 framlagdaförslaget till lag om ändring i anläggnings- 1988/89:BoUl 1 lagen såvittavser 7 § och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utvärdering av hyresgästinflytandet (mom. 2) KnutBilling, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Inteheller" och slutar med "nu anförts" bort ha följande lydelse: