bet · GC01UU19 · 1988-12-31 00:00:00 — Förhandlingar måste givetvis utgöra ett givande och tagande.Samtidigt har utskottet fastslagit att några som helstförsämringar i gällande regelverk som syftar till att trygga miljö, hälsa ochandra centrala kvalitetsvärden inte godtas som pris för osäkra materiellavinster. Inom ramen för realförhandlingar med EG är det givetvis inte uteslutetatt kan uppnå överenskommelser som innebär att denna sorts bestämmelserskärps till fromma för miljö och hälsa. I så fall finns det inget skäl attavstå från sådana konventioner med EG eller andra stater eller organisationer. Unilateralmetod för EG-anpassning innebär däremot, som uttrycket utsäger, att Sverigeensidigt anpassar sig till EG-regler som redan existerar. Exempel på vad dettakan innebära i praktiken framgår av UDHs integrationsrapport. Därklassificeras ett antal områden med siffran 1 vilket skall uttolkas som att"autonom anpassning" kan genomföras. Ett exempel gäller direktiv85/467 beträffande PCB. I en kommentar heter det: "har infört enbortre tidsgräns till 1995, då alla PCB-produkter skall vara avskaffade. Någonmotsvarighet finns ej inom EG." Trots detta klassificeras detta som ettI-fall, där alltså "autonom anpassning" beraktas som möjlig. mening kan EG-anpassning aldrig vara ett självända mål. Utskottet motsätter sig givetvis inte praktisk anpassning av standard som saknar relevans för miljö- och hälsoskydd. Sådana anpassningar såväl med EG som med andra länder har dock varit normala inslag i det intemationella samarbetet och har inte krävt nya principbeslut i riks dagen eller särskilda anpassningsdirektiv av regeringen. exemplet pekar på attinnebörden av begreppet unilateral eller autonom /89: UUl9 anpassning ärnågot annat än traditionell internationell praktisk anpassning av tekniskastandards. I stället tycks det handla om att svensk EG-anpassning skall kunnaske också när det inte skulle ha skett om det inte hade krävts från EGs sida samt även om det medför försämringar av gällande svenska regler. Detta kanutskottet inte godta. Motion U577 (mp) bör därför bifallas av . delsatt utskottets hemställan i moment 64 bort ha följande lydelse: 64. beträffandeunilateral anpassning av regler att med bifalltill motion 1988/89: U577 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, (mom. 65) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 69 som börjar med "EG-domstolensbefogenheter" och slutar med "avstyrks därför." bort ha följandelydelse: EG-domstolensuppgift är bl. a. att falla avgöranden om tillämpningen av Rom-fördraget.Icke-medlemsländer lyder inte under men EG-företrädare, bl. a.kommissionens ordförande , har gjort uttalanden av innebörd attEGs samarbetsparter måste acceptera övervakning. En konskvens avett nära samarbete mellan och EG skulle således kunna bli att Sverigetvingades rätta sig efter beslut av även utan medlemskap.Utskottet anser detta vara helt oacceptabelt. bör därför i enlighetmed vad som föreslås i motion U602 (mp) klart uttala att inte kommeratt låta svenska riksdags- regerings- eller myndighetsbeslut ställas underEG-domstolens jurisdiktion. Detta innebär i sin tur att inte bör inlåtasig på sådant samarbete med EG som skulle kunna föranleda sådana krav från EGssida. delsatt utskottets hemställan i moment 65 bort ha följande lydelse: att med bifalltill motion 1988/89: U602 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Återkallande av kommittédirektivet (mom. 74) PerGahrton (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 72 börjar med "Ett liknande"och på s. 73 slutar med "kommittédirektivet avstyrks." bort ha följandelydelse: Kommittédirektivetom EG-anpassningen har enligt utskottets mening på ett olyckligt sätt styrt in utredningsarbetet och lagstiftningsprocessen i en riktning som strider mot de värderingar som den politiska majoriteten i 119 Valet1989 var en framgång framför allt för de folkrö- 1988/89: UUl9 relsepartier somframhäver miljö- och fredsvänliga värderingar och motsätter sig att denkommersiella materialismen tillåts dominera samhällsutvecklingen; starkastföreträds dessa värderingar av de gröna som också gick fram mest ivalet. Tillsammans med socialdemokratin som traditionellt har stått föricke-kommersiella arbetarrörelsevärderingar har dessa partier en förkrossandemajoritet av platser i . Demarknadsliberala och kommersiella värderingar som genomsyrar EG och dess inremarknad har i svensk inrikespolitik traditionellt haft stöd endast av moderatasamlingspartiet och ; mot den bakgrunden anser utskottet detorimligt att hela den svenska utredningsverksamheten genom regeringsdirektivåläggs att särskilt beakta ett framtidsalternativ som innebär svensk anpassningtill den inre marknadens otyglade kommersialism. 1 den mån svenska utredningarskall åläggas att beakta internationella aspekter finns det fler andra som ärväl så viktiga att beakta som EG-anpassningen, t. ex. vilka effekter resp.förslag har på relationerna mellan i-länder och , vilken effekten kanbli på relationer till , vilken effekten kan bli på Sverigesmöjligheter att bedriva en trovärdig neutralitets- och fredspolitik.EG-direktivet måste enligt utskottets mening tolkas som uttryck förregeringens framtidsvisioner. Utskottet kan inte ställa sig bakom uppfattningenatt några storföretags behov av tillgång till EGs inre marknad ensamt skall avgörahela det svenska samhällets stmktumtveckling . Därförbör EG-direktivet, som motionärerna kräver, återkallas. dels att utskottets hemställan i moment 74 bort haföljande lydelse: 74. beträffande återkallande av kommittédirektivet attriksdagen med bifall till motion 1988/89: U604 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. PerGahrton (mp) anför: Somframgår av reservation nr 22 är gmndsyn på internatio nellt forskningssamarbete, däribland med , positiv. Detta framgår också av vår motion med anledning av proposition 1988/89:150 där vi uttryckligen ställer oss bakom förslagen till svensk medverkan i fler talet föreslagna samarbetsprojekt med EG, bl.a. DRIVE, SCIENCE, SPES, Quality of Life, FLAIR , BCR, strålskydd samt forskningssamarbete med . På redovisade sakliga gmnder ställer vi oss avvisande till statlig finansiering av svensk medverkan i några av de föreslagna projek ten, bl. a. COMETT, ESPRIT, EURAM och . Jordbruk 1988/89: UU19 PärGranstedt och (båda c) anför: Viden ökad internationell integration och frihandel med livsmedel framstårkontrollen av import som alltmer angelägen. En öppnare marknad ställer krav pålångsiktiga och likvärdiga spelregler för import och inhemsk produktion. Detär ett angeläget konsumentintresse att livsmedel som producerats på ett iSverige förbjudet sätt inte heller får importeras. Centem har i annatsammanhang föreslagit åtgärder för att säkerställa detta. Sådana krav börgivetvis också gälla import frän EG-området. Enligt vår uppfattning måstelivsmedlen vara producerade på ett sådant sätt att det inte inverkar negativtpå djur, ekologiska system eller inre och yttre miljö. PärGranstedt och (båda c) anför- Vi noterar medtillfredsställelse att önskan att en parlamentarisk kommission meddeltagande av alla partier skall få möjlighet att följa arbetet medEG-harmoniseringen genom att EFTA-delegationen tillgodoses. Vi fömtsätter attutskottets ställningstagande att delegationens ledamöter skall få tillgångtill "all relevant information" innebär att parlamentarikerna fårfull insyn i alla delar av arbetet och tillgång till allt det material debedömer som nödvändigt om inte synnerliga skäl lägger hinder i vägen.Parlamentarikerna bör sjävfallet ha minst samma möjligheter att följa arbetetsom näringslivets och fackets företrädare har, och också möjlighet att delta iöverläggningar med . Alternativavägar för svensk Europapolitik (vpk) Altemativa vägar för svenskEuropapolitik (mp) (vpk, mp) Fortlöpande redovisning m. m.av Europasamarbete (vpk, mp) Strategin för samarbete med EG(vpk, mp) Överstatligt beslutsfattande(vpk, mp) Handelspolitisk rörelsefrihet(mp) Ekonomisk och monetär union(vpk, mp) Uttalande om framtidarelationer till EG (vpk, mp) Tullunion som riktmärke (m) Icke anslutning till tullunion(vpk, mp) Ömsesidigt erkännande avprodukter (mp) Produktkontroll (vpk, mp) Vapenhandel ochvapenlagstiftning (vpk, mp) Kärnteknikexport (c, vpk,) Kärnteknikexport (mp) 121 Konsumentskydd (mp) 1988/89: UU 19 Flyktingpolitiken (vpk, mp) Anslutning till EGsarbetsmarknad (vpk, mp) Jämställdhet (mp) Beskattningsrätten(mp) Forskningssamarbete (vpk, mp) Undantag från EG-anpassning avnaturvårdsverkets verksamhetsområde m, m. (vpk, mp) Undantag från EG-anpassning avarbetsmiljöfrågor (vpk, mp) Internationellt miljösamarbete(vpk, mp) Undantag från EG-anpassning avjordbmkspolitiken (mp) Undantag från EG-anpassning avlivsmedelskontroll (mp) Djurskydd (mp) Genteknik (c, vpk, mp) Landtransporter (vpk, mp) Lastbilstransporter(vpk, mp) Harmonisering av mått och vikt(mp) Radio och TV (m) Radio och TV (mp) Utländska förvärv av svenskaföretag (m och fp) Utländska förvärv av svenskaföretag (mp) Finansiella tjänster (m, fp) Regionalpolitik (c) Regionalpolitik (vpk, mp) Offentlig upphandling (mp) Små och medelstoraföretag (mp) Samarbete påsocialförsäkringsområdet (mp) Den sociala bostadspolitiken(vpk, mp) Den svenska alkoholpolitiken(mp) EFTAs roll (c, vpk, mp) Unilateral anpassning av regler(mp) (vpk, mp) Återkallande avkommittédirektivet (mp) Forskningssamarbetemed EG (mp) Jordbmk (c) Parlamentarisk komnlission (c) Finansutskottetsyttrande Biiagir'' har beslutat beredafinansutskottet fillfälle att yttra sig över följande mofioner om EG:1988/89:U503, U519, U535, U536, U560-U599, U600, U601-U606, U608, U609, T618och Ub806 yrkande 31. Av de motionsyrkanden som finansutskottet berettsfillfälle att yttra sig över till utrikesutskottet är det endast två yrkandensom tar upp frågor inom finansutskottets beredningsområde. Det är två yrkandeni motion U579 av m.fl. (mp) som berör den offentligaupphandlingen. har i annat sammanhang tagit upp frågan omsamordning av den ekonomiska politiken och om fria kapitalrörelser mellanSverige och omvärlden. Dessa frågor behandlade utskottet i betänkandet1988/89:FiU20 med anledning av vad som anfördes i finansplanen omvalutaregleringens avskaffande och i motioner med anledning härav och omanknytning fill det europeiska monetära systemet (EMS). I detta betänkande fillstyrkteutskottet att valutaregleringen avskaffas. Som motiv för avskaffande angavsbl.a. att strävandena inom EG att förverkliga den inre marknaden i början av1990-talet innebär att valutaregleringarna i medlemsländerna i stort settslopas och att det vore olyckligt om ställde sig vid sidan av dennautveckling. Mot beslutet att avskaffa valutaregleringen reserverade sigföreträdarna för vänsterparfiet kommunisterna och . Utskottetanförde vidare i betänkandet att frågan om en svensk anknytning till EMS saknaraktualitet. Företrädarna för moderata samlingspartiet och förordadeemellertid i en reservation att den svenska kronan skulle knytas till EMS.Utskottet vill i övrigt vad gäller dessa frågor hänvisa till detta betänkande. I motion U579 anförs att ett fullbordande inom EG av deninre marknadens regionalpolitik kan få negativa konsekvenser för utkantsområdena, glesbyg derna osv. När det gäller den offentliga upphandlingen skall alla företag inom EG ha samma rätt att få del av denna. Valet av leverantör får endast ske utifrån rent företagsekonomiska grunder i likhet med de principer som gäller i . Motionärerna anser tvärtemot dessa principer att det bör vara möjligt att främja lokal, regional och inomsvensk upphandling. enligt motionärerna integodta några begränsningar i rätten att fritt gynna 1988/89:UUl9 svagaregioner inom landet, utan bör ha möjlighet att förändra Bilaga1 upphandlingsförordningen utan hinder från EG:s krav så att lokal och regionalupphandling kan främjas. Finansutskottetvill med anledning härav anföra följande. Den upphandling av varor ochtjänster som görs av myndigheter i oHka länder är mycket omfattande. Enligt enuppskattning som redovisades i proposition 1987/ 88:66 om och denekonomiska integrationen uppgick den offentliga upphandlingen inom EG år 1984till ca . I detta belopp ingick emellertid inte denupphandling som sker regionalt och lokalt. Den offentliga upphandlingen iSverige uppgick vid samma fid till ca , vilket motsvarar av BNP. Mer än hälften av denna upphandling skedde på landstings- ochkommunal nivå. Denstatliga upphandlingen regleras i upphandlingsförordningen (1986:366). Denskall tillämpas vid statliga myndigheters upphandlingar som gäller köp ellerbeställning av varor, byggnadsarbeten, anläggningsarbeten samt andra tjänster.Förordningen omfattar även teknikupphandhng. Huvudprinciperna för den statligaupphandlingen är affärsmässighet, objektivitet och utnyttjande av befintligkonkurrens, såväl i som utomlands. Praktiskttaget alla landsfings- och primärkommuner har anslutit sig fill ettnormalreglemente som ligger i linje med principerna för den statligaupphandlingen. Det finns emellertid inte något förbud i lag mot diskrimineringvid upphandling. Internationellaöverenskommelser har träffats inom bl.a. , EFTA och EG om att myndigheterinte skall diskriminera utländska företag vid offentlig upphandling. InomGA TT finns en överenskommelse (kod) som även anslutitsig till. Koden innebär att de anslutna ländema åtar sig att inte diskrimineraföretag från andra till koden anslutna länder vid offentlig upphandling.Överenskommelsen omfattar upphandling av varor över ett visst belopp. Regionalaoch lokala myndigheter samt myndigheter som svarar för transporter, energi ochtelekommunikationer omfattas inte av överenskommelsen. EFTA-konventionensregler om offentlig upphandling avser endast de varor som i övrigt täcks avkonventionen, vilket innebär att jordbruksvaror och tjänster inte omfattas avbestämmelserna. Möjlighet finns enligt konventionen att göra undantag av hänsyntill allmän ordning, landets säkerhet m.m., däremot inte av regional- ellersysselsättningspolitiska skäl eller vid betalningsbalanssvårigheter. Romfördragetinnehåller inga särskilda bestämmelser om offenfiig upphandling. Vissaallmänna bestämmelser om icke-diskriminering anses dock vara tillämpliga ävenpå detta område. EG har i kraft härav antagit flera direktiv om offentligupphandling som slår fast principen om likabehandling av EG-företagen. Denoffentliga upphandlingen är ett av de områden som har prioriterats i om genomförandet av den inre marknaden. Man avser bl.a. att lägga fram förslag om att öppna de sektorer som är undantagna från konkurrens på gemenskapsnivå. mellan och EG innehåller ingauttryckliga regler 1988/89: UU 19 om offentlig upphandling. Inom ramen förEG-EFTA-samarbetet gäller Bilaga 1 samma begränsningar som för GATT-koden, menEFTA-länderna har föreslagit ömsesidig liberalisering påtelekommunikationsområdet i enlighet med de begränsade beslut som fattats inomEG. EG har föreslagit att även den regionala och kommunala upphandlingen skallomfattas av överenskommelsen. Som ett första steg i samarbetet har man kommitöverens om att förbättra informationen om offentliga upphandlingar. 1 proposition 1987/88:66 konstaterades att de svenskaupphandlingsreglerna med bred marginal uppfyller kraven i EFTA och pålikabehandling av utländska varor. Det kan också konstateras att utländska myndighetersupphandling av produkter är av stor betydelse för svensk industri. Enförändring av de svenska upphandlingsbestämmelserna enligt motionärernasförslag som direkt skulle ge svenska myndigheter möjlighet att diskriminerautländska företag, skulle innebära att bröt gjorda överenskommelser ochdärmed skulle svenska företag uteslutas från den upphandling som sker i andraländer. Det skulle som framgått innebära att svenska företag utestängdes frånen mycket betydelsefull marknad. bör enligt utskottets mening arbeta för enförändring i motsatt riktning. Det är därför angeläget att inom GATTmedverkar till att utvidga koden till de sektorer som den nu inte täcker. Enligt utskottets mening bör arbeta för att nå enöverenskommelse med EG om upphandlingen. Den täcks, som nämnts, inte avfrihandelsavtalet mellan och EG. Det innebär att de upphandlandemyndigheterna inom EG kan behandla svenska varor och tjänster som inte täcks avGATT-koden enligt det egna landets mer eller mindre diskriminerandeupphandlingsregler och praxis. Ambitionen vid förhandlingar med EG bör vara attnå överenskommelse om icke-diskriminering såväl när det gäller den regionalaoch lokala upphandlingen som när det gäller de sektorer som kommer attliberaliseras . Utskottet förutsätter att en effekfivregionalpolitik inte försvåras genom en sådan överenskommelse. Utskottet föreslår med det anförda att utrikesutskottetavstyrker motion U579 yrkandena 2 och 3. (), (), (), iGamleby (s), (), (), (), LisbetCalner (s), (), (), (), IvarFranzén (c), (), (), (), MaggiMikaelsson (vpk) och (). Avvikandemeningar 1988/89: UU19 () anser att den del av utskottets yttrandesom börjar med "Det kan" och som slutar med "yrkandena 2 och3" bort ha följande lydelse: måste enligt utskottets mening arbeta för enutveckling av den offentliga upphandlingen så att den stärker lokalt förankradeföretags möjligheter att konkurrera. Det är enligt utskottet av stor vikt attvid offentlig upphandling kunna stödja lokalt anpassad miljörimligtillverkning. Det är också utskottets mening att det måste finnas ett sambandmellan och konsekvens i ett lands regionalpolitik, glesbygdspolitik,transportpolitik, miljöpolifik och dess internationella handel. De svenskaambifionerna vid EG-förhandlingarna bör därför vidgas så atttransportkostnader, miljökostnader vid produktion, distribution ochförbrukning ges en avgörande betydelse vid beslut om antagande av anbud vidoffentlig upphandling. Det strikt affärsmässiga synsättet som varitförhärskande vid den offentliga upphandlingen bör utvecklas så att de totalasamhälls- och miljökostnaderna vägs in vid besluten. Utskottet konstaterar att den lokala och regionalaupphandlingen inte reglerats i överenskommelser med EG. Utskottet ser därförinte något skäl att i nuvarande läge avhänder sig möjligheter att avregionalpolitiska skäl kunna främja den lokala upphandlingen. börsåledes inte, enligt utskottets mening, träffa någon överenskommelse med EGeller någon annan internationell organisation i detta avseende. Vad utskottet här anfört om den offentliga upphandlingenmed anledning av motion U579 bör utrikesutskottet föreslå att som sinmening ger regeringen till känna. (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Det kan" och som slutar med yrkandena 2 och3" bort ha följande lydelse: Det kan emellertid konstateras att den lokala ochregionala upphandlingen inte reglerats i överenskommelser med EG. Utskottet serdärför inte skäl att i nuvarande läge avhänder sig möjligheter att avregionalpolitiska skäl kunna främja den lokala upphandlingen. börsåledes inte, enligt utskottets mening, träffa någon överenskommelse med EGeller någon annan internationell organisation i detta avseende. Vad utskottet här anfört om den offentliga upphandlingenmed anledning av motion U579 bör utrikesutskottet föreslå att som sinmening ger regeringen till känna. Skatteutskottetsyttrande m!'''' Utrikesutskottethar berett övriga utskott tillfälle att yttra sig över ett anta, under denallmänna mofionstiden väckta motioner som berör Europeiska Gemenskaperna(EG) och förhållande till EG. , som konstaterar attendast en mindre del av de aktuella motionerna berör frågor inom utskottetsämnesområde, får anföra följande. CarlBildt m.fl. (m) anser enligt mofion U560 att samordningen mellan ochEG:s rättsregler skyndsamt bör fullföljas. Det höga svenska skattetrycket utgörenligt motionärerna ett hinder för fri rörlighet mellan och EG och bördärför minskas. De anser att bör ha en tullunion med EG som riktmärkeoch att, intill dess att en tullunion kan genomföras, svensk tullagstiftning sålångt som möjligt bör harmonieras med de regler som gäller för EG, bl.a. föratt förenkla ursprungskontrollen. BengtWesterberg m.fl. (fp) anför i motion U503 att EG-beslut börrespekteras för att ge regeringen styrka att fullfölja förhandlingarna. Etthuvudmål för samarbete med EG bör enligt motionärerna vara att svenskamedborgare, institutioner och företag behandlas på samma sätt som sina motsvarigheterinom EG på den inre marknaden och att varje form av diskriminering undviks.Målet bör vidare enligt motionärerna vara att uppnå fri rörlighet förmänniskor, varor, tjänster och kapital. Imotion U561 av m.fl. (c) anförs att EFTA bör få en centraluppgift i att åstadkomma frihandelsavtal med såväl EG som andra länder ochländergrupper än EG, bl.a. , och . I andra hand,menar motionärerna, bör eftersträva en nordisk samordning avförhandlingarna och överläggningarna med EG. m.fl. (c) begärvidare i motion U519 - med hänvisning till motivering i motion So253 - ettuttalande som går ut på att harmoniseringen med EG inte får innebära attSverige ger upp sin självständiga beslutanderätt vad gäller alkoholpolitiken,särskilt inte i fråga om punktbeskattningen av alkohol. Enligtmotion U562 av m.fl. (vpk) bör sträva mot en alleuropeiskpolitik som inte ökar landets beroende av de stora länderna i Västeuropa.Motionärerna anser vidare att EG-ledningen inte bör tillåtas bestämma villkorenför relationer med tredje part. Iett antal motioner från - motionerna U570, U574, U576, U586, U595och U597 - yrkas att den pågående svenska EG-anpassningen bör enligt mp-motionärerna inte ansluta sig till EG:s 1988/89:UUl9tullunion eller delta i något handelskrig tillsammans med EG utan bibehålla Bilaga 2 och stärka sin egen rörelsefrihet. Vidare anförs beträffande prisnivånpå alkoholdrycker och alkoholpolitiken i övrigt att ingen anpassning till EGbör ske. Dessutom betonas att den svenska tullbevakningen mot narkotikainförselinte får försvagas. Utskottet erinrar om att så sent som förra vårenbeslutade om riktlinjer för den svenska politiken gentemot EG (prop.1987/88:66, UU24). Riksdagsbeslutet föregicks av en omfattandeutskottsbehandling och de flesta av utskott - bl.a. skatteutskottet- yttrade sig i detta ärende. 1 sitt yttrande till utrikesutskottet (SkU1987/88:3 y) behandlade skatteutskottet frågor om skatter och tullar ochställde sig i princip bakom regeringens överväganden då det gällde frihandels-och tullfrågor. Dessa överväganden gick ut på att våra ansträngningar i förstahand borde inriktas på att på andra vägar än en tullunion söka åstadkomma en såhög grad av likabehandling som möjligt på hela den europeiska marknaden. Vidareredovisade utskottet i princip en positiv inställning till att man på .skatteområdetundersökte möjligheterna till anpassningsåtgärder och samarbete med EG.Utskottet betonade de indirekta skatternas betydelse vid utbytet av varor ochtjänster mellan länderna men pekade på de problem som hängde sammanmed den annorlunda skattestrukturen och de låga skattenivåerna i de flestaEG-länderna och som - vid långtgående, ensidiga skatteanpassningsåtgärder frånsvensk sida - bl.a. kunde innebära ett betydande skattebortfall. Vad särskiltbeträffade skatterna på alkoholdrycker och tobak underströk utskottet attmålet för ett svenskt deltagande i den västeuropeiska integrafionsprocessenborde vara att de sociala och hälsomäs-siga strävandena inom den svenskapolitiken på dessa områden inte fick försvagas. yttrande var inte enigt. Samtligaoppositionspartier hade till yttrandet fogat var sin avvikande mening. I utrikesutskottets av godkända betänkande1987/88:24 uttalades bl.a. att de förestående kontakterna och förhandlingarnamed EG borde vara förutsättningslösa och att inget område borde vara undantagetfrån förhandlingar. Representanterna i utskottet från s, m, fp och c ställdesig bakom utskottets betänkande i dessa och andra huvudsakliga delar. Utskottet anser att de nu föreliggande motionerna inteinnehåller något nytt inom utskottets ämnesområde som ger anledning till någotsärskilt uttalande av .