bet · GC01BoU2 · 1988-12-31 00:00:00 — gjorde på samma material en annanuppskattning som var lägre än strälskyddsinstitutets: Man uppskattade att igenomsnitt 300 personer av den svenska befolkningen skulle kunnatänkas få lungcancer som en följd av radonexponering, med ettosäkerhetsintervall på 100 1 000 fall . poängteradeockså att det inte gick att utesluta att det kunde röra sig om den risk som vihade uppskattat. Den amerikanska vetenskapsakademin, BEIR, gjorde i sinrapport nr 3 en mycket hög riskuppskattning, men den kritiseradeshårt även av en del av kommitténs egna ledamöter. Rapporten var alltså mycketkontroversiell. 1987 kom BEIR med en annan riskuppskattning, som är betydligtlägre, även om den fortfarande ligger högt jämfört med många 1988/89:BoU2 andra. EPA, den amerikanska motsvarigheten till naturvårdsverketi , utgav en broschyr till den amerikanska allmänheten, där manangav ett intervall som ligger högre än de 1 100 fall somstrålskyddsinstitutet antagit för 1990-talet, den övre delen mycket högre. ÄvenEPA:s riskuppskattning har rönt en mycket stark kritik, både internationelltoch av amerikanska forskare. EPA;s riskuppskattning har legat till grund förde amerikanska rekommendationerna om nivån /m' över vilken åtgärder börvidtas. Även med den lägsta riskuppskattningen som här harangivits är problemet i bostäderna tillräckligt stort för att man skall göranågonting åt det. Det är viktigt att komma ihåg. Har man en högreriskuppskattning bör man naturiigtvis göra mera. Som här nämndes pågår det en epidemiologisk studie iSverige med målet att få fram ett intervall för riskuppskattningen i bostäder.Samtidigt pågår i ytterligare två studier av motsvarande slag med sammaomfattning. Resultaten väntas 1991 1992. Radon härrör från radium och uran som finns i marken. Uransönderfaller med en halveringstid av 4,5 miljoner år. Ämnena sönderfaller imarken till radon och tränger därefter upp i bostäderna. Även byggmaterialethärrör frän marken, och givetvis bygger vi mer eller mindre in radium i vårabostäder. Det finns dessutom radon i tappvatten i vissa regioner, vilket kan geganska höga radonhalter inomhus. Marken är det största problemet när det gällermycket höga halter, men det är inte helt omöjligt att göra någonting åt detproblemet. Det radium vi har i våra bostäder är på sätt och vis besvärligare, iden mån det rör sig om så höga halter att man behöver göra någonting. Man harsvårt att få ner halten tillräckligt lågt. Det är egentligen bara ventilationsom hjälper. De gränsvärden som vi här i lever efter ärför nybyggnadshus /m', för ombyggda hus /m' och för befintliga hus400 Bq/ m'. Gränsvärden för nybyggda och för ombyggda hus har satts av planverketoch för befintliga hus av . Vidare finns det en rekommendation som inte är särskilt väl utsagd i papperen att om det går med enklaåtgärder, bör man minska halten till under /m'. Vi har också krav pågammaexponeringen och på byggmaterialet i nybyggda hus. Dessa rekommendationerhåller nu på att omarbetas genom nya allmänna råd från deligger nu på regeringens bord, tror jag och nya nybyggnadsföreskrifter samtnya ombyggnadsföreskrifter enligt den nya . Det är av ett visst intresse att se vad de internationellaorganisationerna har kommit fram till för rekommendationer. var först ivärlden med bestämmelser för radon i bostäder. De kom 1980. haräven de internationella organisationerna kommit med rekommendationer. Deninternationella , , sade 1983 att man borde vidtaåtgärder vid /m' om det gick att åstadkomma med enkla medel. Föromfattande åtgärder skulle gränsen vara /m' och för nyahus /m'. Byggnormen skulle alltså utformas på ett sådant sätt 1988/89 :BoU2 att man inte kom över /m'. Rekommendationen frän de nordiska strålskyddsmyndigheternakom 1986: enkla åtgärder vid /m', genomgripande åtgärder vid / m'och dessutom en sådan design av nya hus att halten inte ligger på mer än 100Bq/m' det sista samma värde som den internationella strålskydds-kommissionenrekommenderade. Europakontor utfärdade 1987riktlinjer för alla möjliga inomhusföroreningar, bl.a. radon. Rekommenderadevärden är desamma som de nordiska strålskyddsmyndigheternas. Det kan kanske också vara intressant att se vad man gjorti andra länder. Förutom är det enda andra land som hargränsvärden. Övriga länder har officiellt antagna rekommendationer.Storbritannien till-lämpar den internationella värden.Men man har avvikit litet när det gäller nya hus och i dem satt /m' somgräns. Man ansåg att man kunde gå längre när man ändå bygger ett nytt hus,kan man göra det ordentligt. Jag vill tillägga att inom EG förs diskussioner omrekommendationer. Det är naturligtvis intressant för oss. Rekommendationernaär inte antagna ännu och jag vet inte om de kommer att antas men förslagetinnebär samma rekommenderade åtgärdsniväer som har.Storbritannien har för enkla åtgärder rekommendationen /m'. I har man direkt följt de nordiska strålskyddsmyndigheternasrekommendationer. I har EPA rekommenderat /m' för alla hus. (): I vilken utsträckning påverkarrökning i kombination med radon antalet cancerfall? Hur många cancerfall skulleman få i om man slutade att röka? (): Radon i bostäder har ju betecknats somdet största sträl-skyddsproblemet vi har i värt land. Det är ett stort ochallvarligt problem. Även om vi var tidigt ute i vårt land när det gällde attpeka på behov av gränsvärden för radon i bostäder, verkar det vara en trend attvi nu halkar efter när det gäller befintliga bostäder, om man jämför med deinternationella rekommendationerna. Vi ligger kvar på /m'. Som kontrastkan nämnas att gränsvärdet för gruvarbete är /m'. Är det inte så att vijust med tanke på den befintliga bebyggelsen släpar efter? Borde det intevidtas kraftfulla åtgärder för att sänka gränsvärdet för befintliga hus medhänsyn till att ni från strålskyddsinstitutet har pekat på attfallen av lungcancer kommer att öka? Jid (): Jag är till en viss del inne pådetsamma som . Jag blir konfunderad över de så vitt skildarekommendationer om radonhalter som ges frän olika håll. Jag undrar om EPA:srekommenderade värden i som är så låga som /m' baseras på andrafunderingar när det gäller kombinationseffekter från omvärlden ellerbrukarfunktioner, eftersom de ligger så mycket lägre än vad värdena tydligengör här i . Finns detnågon anledning till att vi har så höga gränsvärden här om man 1988/89:BoU2 jämför med ? : Den första frågan handlade om hurmycket radon och rökning samverkar. Där är man inte särskilt enig. Deninternationella säger i sin senaste riskrapport när detgäller radon att antalet fall av lungcancer ökar fem sex gånger. Andra sägeratt antalet kan vara betydligt lägre, och några säger att det är högre. Någonhar framfört hypotesen att om vi slutade röka helt och hållet, skulle vi nästaninte ha några lungcancerfall. Personligen tror jag mest på den uppskattning, vilket skulle innebära att ganska mångaproblem skulle lösas, om man lät bli att röka. Jag fortsätter med nästa fråga. Vi är alla eniga om attgränsvärdet / m' är högt. Men vi skall komma ihåg att det är ettgränsvärde. Vid / m' går gränsen för sanitär olägenhet i bostaden, och dåär man mer eller mindre tvungen att göra någonting ät problemet. Miljö- ochhälsoskyddsnämnderna kan förelägga ägaren till huset att minska halten ävenom det inte är praxis med ett föreläggande när det gäller en enskild bostad därägaren och hans familj bor. Men rör det sig om ett hyresförhållande, kan miljö-och hälsoskyddsnämnden kräva att halten minskas. Alla de andra rekommendationer som jag visade från övrigaländer är ju rekommendationer, och det är helt frivilligt att följa dem. I denya allmänna råden som inte är antagna ännu föreslås att rekommendationenskall vara /m', under vilket man helst bör ligga om det går att genomförautan alltför genomgripande åtgärder. Det är alltså önskvärt att ligga lågt, eftersom effektenfrän radonexponering är proportionell mot den stråldos man utsätts för. Det äregentligen en politisk fråga var man lägger gränsen. Det bästa vore att varanere på noll, men det går inte eftersom det ju finns radon också utomhus, ävenom halten är låg. Det är önskvärt att komma sä långt ner som möjligt. I har man en rekommendation på /m'. Jag kommerjust frän en amerikansk konferens som handlade om radon i bostäder. Därredovisade man effekten av de åtgärder som gjorts. Det var en påfallande storandel av husen där man inte hade lyckats, trots flera ansträngningar man hadeinte bara gjort en åtgärd utan kombinationer av åtgärder i en del hus attkomma ner under /m'. Jag vet inte hur stor andelen är men jag fickintrycket, att det var . Även i är det mycket stor kritik motden rekommenderade gränsen , och det av två skäl: För det första kan maninte klara av det i alla hus. För det andra är den riskuppskattning som gjortsoch som EPA i grundar sina rekommendationer på troligen för hög. Så till frågan om jämförelser med värdena i gruvor. Någotgränsvärde på 200 har man inte när det gäller gruvor, däremot ett mål att kommaner till 200. Det har man har också lyckats med. Gränsvärdet är 1 /m'. Omman räknar om d-: till bostadsförhållanden blir det ungefär /m'. Nästa fråga gällde det faktum att det finns så många olikarekommenda tioner på olika håll. Jag tycker inte vi ligger så illa till jämfört med andra länder. Om jag förstått det rätt innebär de rekommendationer som kommer 40 nu i denya allmänna råden att man helst skall ligga under /m', om det 1988/89 :BoU2 går att nä dit med rimliga åtgärder. Den riskuppskattning som EPA i grundar sinarekommendationer pä har fått mycken kritik bland forskarna. Jag tror inte manhar tagit speciell hänsyn till kombinationseffekter annat än det förhållandetatt gruvarbetarna har rökt i stor utsträckning. Detta har så att säga kommitmed över till uppskattningen för bostäder, även om man i vissa fall har försöktgöra en korrektion för detta. (vpk): Jag skulle vilja återkomma tilldefinitionen sjuka/ friska hus just i fråga om radon. Anser du att gränsenmellan sjuka och friska hus ligger vid 70, 200 eller ? : Det är svårt att svara på, eftersomvi inte har några tröskelvärden, utan i så fall är det ett tyckande. Och jagtycker att man skall ha ett gränsvärde vid och att man skall göra alltman kan, med finansiellt stöd, för att komma ner under /m' i avvaktan påresultatet av den landsomfattande epidemiologiska studien. (): För det första: Det gjordes enkartläggning i landets kommuner för sedan om omfattningen av problemet.Är den kartläggningen tillräcklig för att belysa problemets omfattning? För det andra: För att åtgärda radonproblemet krävsegentligen ganska små, inte särskilt dyra, insatser i husen. Ändå åtgärdas detväldigt litet. Varför om du har någon uppfattning om det är t.ex. statensstimulansbidrag otillräckliga fortfarande? : När det gäller kommunernaskartläggningar gjorde vi tillsammans med och enenkät som omfattade tiden . Vi var mycket besvikna att inte merahade gjorts. Men jag vet att många kommuner därefter har satt i gång medarbetet på detta område, och jag hoppas att det görs tillräckliga insatser ialla kommuner. Det visade sig vid enkäten att bara en tredjedel avde bostäder där radonvärdet var mer än /m' hade åtgärdats. Det var ocksåen stor besvikelse. Då var inte det finansiella stödet tillräckligt. Vi troratt mer kommer att åtgärdas i fortsättningen. Det som möjligen brister är enligt information bara får stöd när man har mer än /m' ibostaden. : För det första en komplettering när detgäller de allmänna råden: Förslaget ligger inte på regeringens bord . För det andra: Beträffande gränsvärden kan mannaturligtvis debattera var de skall ligga. Det intressanta är, tycker jag, i vilken utsträckning dessa faktiskt tillämpas. Ungefär 60 000 av de befintliga bostäderna i var undersökta t.o.m. . Av de 200 000 nya bostäder som byggts , då bestämmelsen om gränsvärde trädde i kraft, har I 100 under sökts. När man jämför gränsvärden mellan länderna måste man ta reda pä om de tillämpas i praktiken och vad som händer om värdena överskrids. SolveigForsberg: Jag undrar om man har gjort samhällsekonomiska be- 1988/89:BoU2dömningar när man har satt dessa gränsvärden. lär göra ekono- Bilaga 2 miska kalkyler som underlag för insatser i samhället när det gällertrafiksäkerhet. Finns det motsvarande bedömningar på detta område? : När strålskyddsinstitutet 1979rekommenderade gränsvärden hade vi inte så stora kunskaper som vi har ochutgick från vad som skulle kunna vara genomförbart. Man jämförde också medradonhalten i gruvorna och tyckte att det inte skulle vara värre i en bostadän i en gruva när det gäller radonexponering. Det har gjorts ekonomiskakalkyler av vad det skulle kosta att åtgärda husen så att man kommer ner tillolika gränsvärden. Tyvärr kan jag inte redovisa siffrorna därvidlag. Men jämförtmed mycket annat är det trots allt relativt rimliga kostnader det rör sig om,så det skulle kunna gä att åtgärda de fiesta bostäder. : Står samhällets resurser i denna fråga iparitet med resurser när det gäller uppskattade dödsfall? : Jag vet inte. (): Vi tackar frånstatens strålskyddsinstitut och går vidare till nästa delområde, nämligenventilation och energi. Jag lämnar ordet till från . : Herr ordförande, mina damer och herrar! Jaghar ett förflutet i statsförvaltningen på planverket, där jag skrevbyggnormer, t.ex. energinormen 75. Sedan har jag arbetat hosarbetarskyddsstyrelsen där jag hade ansvaret förventilationsfrågorna. För ett par är sedan tog jag steget ut till att forska pädetta område, området är ohälsa kopplad till byggnader. Den forskningenbedriver jag pä . Jag kan med anledning av en del frågorsom ställts här säga att det egentligen inte finns något speciellt ställe attbedriva sådan här forskning på, utan man får göra det privat. Jag skall tala om ventilation och energi och kopplingentill ohälsa. Dä kan man först fråga: Varför skall vi över huvud taget hålla påmed ventilation som ställer till med så mycket besvär? Svaret är väldigtenkelt. Som biologiska varelser är vi ett par gamla, äranpassade till att vara utomhus och få luft. Sedan ett par århundraden tillbakahar vi börjat bygga tätt. När vi bygger tätt måste vi få in luft på något vis.För att få in luft måste vi ventilera. har det börjathända saker på detta område, och det är dessa som vi diskuterar här . Vi investerar i i storleksordningen 5 miljarder omåret i ventilationsutrustning. Jag tänker inte gå närmare in på teknik ocholika tekniska lösningar. 1 äldre dagar använde man s.k. naturlig ventilation,vilket innebar att man tog in luft där den råkade komma in springor iväggarna och lät luften gå ut via kanaler, oftast i på yttertak. Detär termiska krafter som styr det hela, temperaturskillnader mellaninomhusluften och Detta slutade man med i 1988/89:BoU2 Sverigeberoende pä att vi började bygga så tätt och bygga tjocka hus t.ex. i Bilaga 2Stockholm. Det innebaratt det inte längre gick att ta in luft pä det viset. Manbörjade med fläktventilation. Allteftersom tiden har gått har dennafläkt-ventilation utvecklats och blivit F/T-ventilation, där fläktar bådetillför luft och suger ut luft. har vi mellan dessa fläktarsatt in en värmeväxlare som för tillbaka värmen från frän-luften tilltill-luften. Den första viktiga frågan, som jag ser det, när det gällerventilation är hur det är med funktionen på ventilationen. Stämmer det som sägsi folkmun, att ventilationen aldrig fungerar? Vi gjorde en undersökning när jagarbetade på arbetarskyddsstyrelsen, där vi ställde oss en enda fråga: Hurmycket luft får vi in via dagens ventilationssystem jämfört med den mängd luftsom vi tror att vi får, dvs. den mängd luft som det står om i ritningarna ochbeskrivningarna för byggnaden eller som finns i besiktningsprotokollet frånbyggnaden? Vi gick ut till ett antal olika objekt i . Viställde som krav på objekten att det skulle finnas dels ett dokument som taladeom vilken ventilation man hade i byggnaden, dels ett dokument som talade omvilka flöden man hade när man tog byggnaden i drift enligtbesiktningsprotokoll. Detta ledde till att av de tilltänkta nya byggnadernaförsvann därför att det endera saknades handlingar som beskrev ventilationeneller hade man aldrig brytt sig om att se efter om man hade fått denventilation man hade köpt. Det var fråga om de bästa installationerna. Enligtslutbesiktningen hade man i stort sett fått så mycket luft som man trodde skulle få enligt de handlingar som fanns för byggnaden. husen är i snitt så gamla hade man tappat av luften någonstans.Undersökningen gällde inte bostadshus, men ingen skall tro att bilden är bättrepå bostadssidan. Man kanske kan tycka att det inte spelar så stor roll,eftersom det ändå är överdimensionerat. Av en framställning över från-luftsflöden från don i ettklassrum, en lokal eller ett bostadsrum framgår hur mycket luft som tagits inenligt slutbesiktningen. I något rum skulle man suga ut för mycket luft, inågot annat rum skulle man suga ut av den luftmängd som skulle sugasut enligt de handlingar som beskrev byggnaden. Många rum hade ungefär så mycketluft som man skulle ha där. har bilden förändrats, och det ärändå de bästa installationer vi har i landet. Det skulle lika gärna varanågonting mellan storm och inte någon luft alls. De här är system som en gångfaktiskt är kontrollerade, vilket väldigt många av systemen inte alltid är. Det visar sig alltså att alla klagomål på ventilationen ärriktiga, tills det har bevisats att det förhåller sig annorlunda i enskildafall. De tekniska fel och brister i installationerna som man harhittat är av den karaktären att det är ytterst pinsamt för en VVS-tekniker attens peka på dem. I nya installationer fanns defekter hos var tredje fläkt,lager hade pajat, osv. Med insatt filter har i var tionde anläggning flödenasjunkit rejält, var tionde var helt avstängd någon gäng vet man om det, någongång vet man inte , 100-procentig återluft i var tionde anläggning, filterborttagna, dvs. ytterst pinsamma och enkla fel som man säkert skulle upp- täcka omman råkade hamna i fläktrummet. Därförär det bra att gömma sig 1988/89:BoU2 i fläktrummet om man vill vara borta från omvärlden. Detta om funktionen. Så går jag över till kopplingenenergi ventilation. Låt oss då titta pä de gamla siffrorna dä mycketav energidebatten startade i . Vi ser att ventilationsförlusternasvarade för ungefär lika mycket som transmissionsförlusterna när det gällerenergiförlusterna i bostäder. Vad kan man då göra för insatser för atthushålla med energin, vad är enklast att göra? Vi kan t.ex. tilläggsisolera påvindar. Vi kan täta, och vi kan ventilera mindre. När dessa åtgärder är gjordablir det naturligtvis en förbättrad drift av anläggningen. Något enklare än attsätta in tätningslister vid dörrar och fönster eller att minska drifttiden vidventilationen finns inte. Frågan är hur mycket vi gjort i , har vi ventileratmindre ? Det är inte så lätt att svara på den fråganeftersom de studier som är gjorda inte har försökt besvara frågan. Om vi ser påutvecklingen när det gäller luftflödena är det svårt att säga att så här serverkligheten ut, men det förefaller se ut sä här enligt de studier som dock ärgjorda. talar jag framför allt om . Ser vi på utvecklingen iett längre perspektiv kan vi konstatera att vi frän början av århundradetsänkt luftflödet genom byggnaden, både i bostäder och på kontor, beroende påatt vi bygger allt tätare, har fått helt andra typer av installationer, gåttöver från hus med kakelugnar till dagens täta byggnader. I dagens byggnader där ventilationen fungerar liggerluftflödena på en lägre nivå än i hus med mekanisk ventilation för 20 30 årsedan. Utvecklingen är densamma för bostäder och kontor. Då är frågan: Vadinnebär detta ur energisynpunkt? Det finns en del studier gjorda trots allt omjust luftflödena. Byggforskningen i har t.ex. ett material som visarvilka luftflöden man hade jämfört med de flöden som man borde ha enligt gällanderegler i samhället. Det krävs sedan urminnes tider snart en halv omsättning.Vi talar om luftomsättningen i självdragsventilerade småhus. Det är mycket fåsystem som har flöden som ligger på nivå över eller i nivå med de hygienisktlåga värden som vi har i . Skulle vi göra om ventilationen i desjälvdragsventilerade byggnaderna så att man hade ett luftflöde som manrimligen borde ha, skulle det kosta i storleksordningen netto. Vi harsparat inom bostadsbeståndet i storleksordningen 8,5 TWhnetto genom minskat luftflöde genom bostaden. Det är svårt att säga vad det innebär,men någonstans i storleksordningen ett par kärnkraftsaggregat. Jag kommer snart till kopplingen mellan ventilation ochhygien, men först bör nämnas en aspekt, och det är hur man för luften igenombostaden. Här är det fråga om konventionella system där man tillför varm luftuppe vid taket och tar ut varm luft vid taket. Den varma luften håller signaturligtvis kvar uppe vid taket. Det är fråga om kortslutnaventilationssystem som vi har gott om i . En annan aspekt på ventilation som blivit alltmerdiskuterad under sena re är är att vi knappast känner till de äldre delarna av byggnaden som aldrig någonsin rengörs, de till-luftsystem som tillför den s.k. friska uteluften. Den friska uteluften är inte längre så frisk när den har gått igenom kanalerna. Konsekvenserna av det hela vi skulle ju tala omorsakerna. Först och 1988/89:BoU2 främst kan vi peka på den gamla klassiskaförorenaren, koldioxid, som vi Bilaga 2 själva är källan till, för vi andas varesig vi sitter, står eller går. Här redogör jag för mätningar gjorda i enbarnstuga i för att inte någon i skall behöva tycka att det ärpinsamt. Man har fått värden på 3 500 ppm. Vi har ett gränsvärde på enindustriell arbetsplats på 5 000 ppm. menade hygienikerna iSverige vid att om man hade värdet över 700 ppm tappadefolk aptit, blev anemiska och allmänt sjukliga. ligger vi generellt ibarnstugor och på kontor i på nivåer som hygienikerna för hundra årsedan dömt ut. I ett sovrum som är tätt och utan särskild ventilation kanman mycket väl ha ett värde på 10 000 ppm, dvs. det dubbla hygieniskagränsvärdet på en arbetsplats, genom att vi ligger och andas där. Det här ärett nytt historiskt skeende. Till alla de gamla föroreningarna kommer alla nya. Enframställning visar hur luften ser ut inomhus och utomhus en fråga som harvarit uppe här tidigare och hur mycket av olika ämnen som finns iinomhusluften resp. utomhusluften, normalt ren inomhusluft. Det är fråga omorganiska ämnen. Vi skulle också kunna diskutera oorganiska partiklar, men dethar vi tyvärr inte tid med. Hur man än ser på det hela är inomhusluften alltidsämre, oftast betydligt sämre, än utomhusluften. Det är på ett fåtal ställen,som vid hårdtrafikerade gator och parkeringsplatser, som man kan få lika dåligluft utomhus som luften är inomhus. Vi måste konstatera att vi aldrigventilerat mindre, aldrig tillfört mer nya typer av föroreningar, aldrig haftsämre luft inomhus i bostäder, kontor, skolor och andra icke industriellalokaler än vad vi har . Vad får detta för hälsokonsekvenser? Jag kan inteunderlåta att göra en kommentar i anslutning till att det talades om enkartläggning. Vad vet vi om omfattningen av problemet i ? Jag håller medom att vi inte vet särskilt mycket, för det har inte gjorts kartläggningar. IKöpenhamn har man gjort en sådan kartläggning när det gäller kontor. Ikonventionella, friska kontor i får folk slemhinnebesvär, huvudvärk,trötthet osv. Med andra ord ger det en bild av sjuka hus-sjukan. Var och en kanvälja "sin" nivå för vad man menar med sjukt hus. Tolererar vi att mår illa, då har vi inte många sjuka hus. Tycker vi att är en rimlignivå, då har vi många sjuka hus. Säger vi att är en rimlig nivå, då har vifruktansvärt många sjuka hus. Sjuklighet och ohäjsa varierar alltså beroende påbyggnad. Andra faktorer är bortrensade ur detta material. Orsakerna är naturligtvisinte bara ventilation utan en stor mängd andra faktorer som påpekats härtidigare men som jag inte tänker gå in på. Jag vill avsluta med några ord om allergi och då ta uppproblemet med dammkvalstret. I princip kan det inte finnas i beroende på att djuret kräver viss fukthalt i inomhusluften för att överleva.