bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Vägfrågor handläggs i den ordning som gäller enligtväglagen. är statens väghållare och har ansvaret att som förstainstans pröva vägären-den. En avgörande fråga för varje vägärende är omvägföretaget är tillåtet. Vid en sådan prövning skall i principställa vägföretagets nytta mot dess skadeverkningar. Om skadorna visar sig blistörre än nyttan eller nyttan inte är tillräckligt stor, trotsskadeförebyggande villkor, får vägföretaget infe komma till stånd. Vid en sådanprövning kan också andra vägalfernafiv diskuteras och befinnas mer ändamålsenliga,såsom förbättring av befintlig väg. Även andra kommunikationsalternafiv kandiskuteras. Dessutom är def av vikt atf redan på det här stadiet beakta frågorsom kan komma atf prövas enligt andra lagar. För att ett vägbygge skall få påbörjas krävs dels en fastställdarbetsplan, dels aft erhållit erforderliga vägrätter, dvs. rätt attförfoga över mark som behövs för väganläggningen. Den i regeringsbeslutet angivna dagenför sista byggsfart kan infe förstås på annat sätt än aft skulle sefill atf även nyssnämnda förutsättningar för motorvägsbygget uppfylldes inomtiden. Därigenom har regeringen faktiskt tagit ställning i fillåflighetsfrågansåvitt avser att en motorväg skall anläggas mellan och Stenungsund.En följd av beslutet är atf andra lösningar och vägalfernafiv utesluts. Atfbeslutet inte anger en viss sträckning mellan orterna kan inte ändra dettaförhållande. För innehåller beslutet klara direktiv om hurvägverket skall agera i eft visst fall. är underordnat regeringen. framgår också aft uppfattat sig som skyldigt aft följabeslutet i alla delar. Grundläggande krav för all myndighetsutövning är atthandläggningen skall vara saklig och opartisk samt aft lika fall skallbehandlas lika. För atf förhindra ofillbörlig eller annan inte önskvärdinblandning eller påverkan frän överordnad myndighets sida och för attfillgodose de handläggningsprinciper som gäller i vår demokratiska rättsordninghar det byggts upp ett komplicerat sysfem av lagar och förordningar om vem somäger rätt aft bestämma i viss fråga, allt i syfte atf skydda enskildas rätt ochandra intressen. En av reglerna i detta system är 11 kap. 7 §regeringsformen där det bl.a. stadgas aft ingen myndighet får bestämma hurförvaltningsmyndighet skall i särskilt fall besluta i ärende som rörmyndighetsutövning mot enskild eller som rör fillämpning av lag. Regeringen har genom atf utforma sitt beslut på sätt somskett bundit till eft bestämt resultat i fråga om verkefshandläggning av vägfrågan. Ett sådant förfarande från regeringens sida stridermot principer- na för denanförda bestämmelsen och kan därför inte accepteras frän 1988/89:KU30konstitutionell synpunkt. Enligt 7 kap. 2 § regeringsformen skall vid beredning avregeringsärenden behövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berördamyndigheter. I den omfattning som behövs skall t-!itålle lämnassammanslutningar och enskilda tillfälle aft yttra sig. Syftet medutredningsskyldigheten är främst atf regeringsbeslut skall fattas på sakligagrunder. Av den utredning som förekommit i utskottet framgår attregeringen inte alls utrett kostnadsaspekterna innan den fattade sitt beslut. Regeringen har därför vid beredningen av regeringsärendetåsidosatt kravet på utredning enligt 7 kap. 2 § regeringsformen såvitt nu är ifråga. Vad gäller regeringsbeslutet attavslå överklagandet finner utskottet i likhet med regeringsrätten atfregeringen borde ha tillämpat naturresurslagen och bestämmelsen ommiljökonsekvensbeskrivning i väglagen. Med en sådan fillämpning hade vägeninte kunnat dras över det från naturvårdssynpunkt känsliga området vidBratfeforsån. Genom atf i beslutet åter avslåöverklagandet har regeringen på nytt åsidosatt nafurresurslagen. Detta finnerutskottet anmärkningsvärt. Sammanfattningsvis finner ufskottet att regeringen pä ettalltför bristfälligt underlag och genom påverkan av har bestämt attmotorvägen skall byggas och aft regeringen därefter genomdrivit beslutet utanatf ta hänsyn till de bestämmelser till skydd för miljön som skall iakttas vidvägbyggande. För detta förtjänar regeringen allvarlig kritik. Export och import av radioaktivt och klyvbart materialm.m. (punkt 18) (), (), (vpk)och Hans Leghammar (mp) anser aft den del av utskottets yttrande som pä s. 88börjar med "Utskottets granskning" och slutar med "utskottefssida" bort ha följande lydelse: De internafionella avtal som ingått ställer kravpå kontroll över radioaktivt material så att sådant inte kommer till länder sominfe undertecknat icke-spridningsavtalef. Enligt utskottets mening visar deutredningar som företagits atf det saknas fullständig kontroll över importenoch exporten av det radioaktiva materialet. Det ärockså tveksamt om kontrollenav det tunga vattnet varit fullständig. Mot denna bakgrund anser utskottet attregeringen bör uppdra åt ansvariga myndigheter att vidta de åtgärder som ärerforderliga för atf uppnå en fullständig kontroll av importen och exporten avklyvbart och radioaktivt material. Utskottet konstaterar vidare att den nuvarande politikenär inriktad på slutförvaring av det utbrända kärnbränslet utan upparbetning.Ett väsentligt argument är atf svensk kontroll skall bibehållas över detanvända kärnbränslet. Allt svenskt kärnbränsle borde enligt utskottets meningstå under svensk kontroll, även de som leyererats till Cogéma. Med beaktande av fidigare ingångna avtal om upparbetninghade enligt utskottets mening regeringen i stället bort utarbeta förslag tillövergångsbes- tämmelseroch lägga fram en plan för återtagande av använt kärnbränsle som 1988/89:KU30 skeppats ut men ännu inte upparbetats. Härigenom skulle ha säkerställtsatt inte blir en förvaringsplats för andra länders radioaktiva avfall.Bränslebyfet borde således inte ha medgetts och det ej upparbetade bränsletborde ha tagits h"em. Också de använt kärnbränsle som ägs av och som förvaras i borde enligt utskottets mening tashem för att kontrollen över kärnbränslet i fråga skall kunna säkerställas. PKbankens förvärv av (punkt 19) , , , , , , och (alla s)anser atf den del av utskottets yftrande som på s. 90 börjar med""Enligt utskottet" och slutar med "hur dettadokumenterats" bort utgå. 22, Import av japanska bilar (punkt 20) och (båda fp) anser attden del av utskottets yttrande som på s. 91 börjar med "" och slutar med "utskottets sida" bort ha följandelydelse: Enligt utskottet bör regeringens handlande på handelspolitikensområde ske inom ramen för internationella avtal och överenskommelser och liggai linje med den inriktning av handelspolitiken som lagt fast. I det aktuella fallet har regeringen konstaterat att definte funnits någon grund för att hävda atf skada eller ens hot om skada enligtG ATT:s kriterier förelegat. Trots detta har regeringen vidtagit åtgärder föratt påverka den japanska bilexporten fill . Dessa åtgärder måste enligt utskottet anses stå i stridmed andan i de internafionella överenskommelser som anslufit sig fill. Enligt utskottet var beslutet attbegära överläggningar med om bilexporfen av den arten atf det enligtbestämmelserna i 10 kap. 6 § regeringsformen borde ha varit föremål föröverläggningar i utrikesnämnden. Handläggningen av viseringsfrågor m.m. inomutrikesdepartementet (punkt 9) , Hans Nyhage och (allam) anför: Föreliggande skillnader mellan ochsäkerhetsavdelningens bedömningar i viseringsärenden är intetillfredsställande. 1 ett stort antal fall har beviljatvisering trots att säkerhetsavdelningen avstyrkt. Def kan ifrågasättas om definte skulle vara möjligt att finna grunder och former för beslutsfattandet påområdet som skulle medföra 8 1988/89. störresamstämmighet i förevarande vikfiga och känsliga ärenden. Den 1988/89:KU30pågående översynen inom av reglerna och rufinerna påområdet bör inriktas på detta. Handläggningen av viseringsfrågor m.m. inom (punkt 9) (vpk) anför: Av bl.a. den av utskottet omnämnda rapporten (SOU 1989:18)-Säkerhetspolisens arbetsmetoder framgår aft def inom säkerhetsavdelningensverksamhet på vissa punkter föreligger oklarheter i fråga om gränsdragningenmellan de uppgifter som def ankommer på att fullgöra. Självklart måste def slutliga avgörandet iärenden av i förevarande avsnitt behandlat slag fatfas av de politisktansvariga organen där dessutom den främsta utrikespolitiska kompetensen finns.Def blir en viktig uppgift för den parlamentariska kommitté som skall arbetavidare med rapportens förslag att på förevarande område skapa full klarhet. Regeringens åtgärder med anledning av mordet påOlof (punkt 12) Hans Leghammar (mp) anför: Till grund för utskottets bedömning när det gäller heladen s.k. har legat def granskningsarbete som utfördes undersommaren 1988 och som resulterade i ett utkast till betänkande. Dåmiljöpartiet de gröna infe var representerat i vid den fiden deltogingen företrädare för partiet i de utfrågningar som då genomfördes eller iuppläggningen av granskningsarbefet i övrigt. Jag har därför i årets granskning haft aft utgå ifrån denskriftliga dokumenfafion av sommarens granskning som finns i utkastet. Vid deutfrågningar som utförts har jag givetvis kunnat ställa vissa kompletterandefrågor kring det som tidigare behandlats och som varit av speciell betydelseför mitt ställningstagande. Utrymmet härför har dock varit begränsat då åretsutfrågningar i huvudsak tillkommit för aft granska vissa nytillkomna uppgifter. Vid behandlingen av de frågor som fogs upp redan iutkastet har jag i de fall oenighet om bedömningen förelegat bett dem somföreträtt de olika ståndpunkterna precisera grunderna för de bedömningar avregeringens handlande man kommit fram till. I de fall jag funnit att def påkonstitutionella och rättsliga grunder varit befogat med kritik har jagdeltagit iden. Däremot har jag avstått från detta när kritiken enligt minbedömning i huvudsak varit grundad på en polifisk bedömning av lämpligheten iregeringens agerande. När def gäller frågan om kontakter medEbbe har jag anslufit mig till den kritik som uttalas av de borgerliga partierna. Detta har dock skett först efter att denna förändrats i förhållande fill motsvarande reservation i utkastet, på sä sätt att vissa enligt min mening mer politiskt grundade omdömen uteslutits. Vid bedömningen av frågan om kontaktermed 1988/89:KU30 spaningsledningen har jag å andra sidan kommit till denslutsatsen att de anmärkningar som övriga oppositionspartier vill rikta ihuvudsak rör lämpligheten i handlande. Enligt min mening har dessaanmärkningar inte tillräcklig substans för att def skall vara berättigat attpå konstitutionella grunder rikta krifik mot i denna del. Utbyggnaden av väg E6 till motorväg mellanStenungsund och (punkt 17) och (båda c) anför: uppfattning i frågan om utbyggnad av väg E6fill motorvägsstandard mellan och framgår av partietsställningstaganden i trafikutskott och i lokala och regionalaorgan. Ärendets konsfitutionella aspekter kan det finnas anledning attåterkomma till., Utbyggnaden av väg E6 till motorväg mellanStenungsund och (punkt 17) (vpk) anför: En fortsatt ökning av privat- och lastbilstrafikenförvärrar den ekologiska krisen. En miljöanalys för västra som nyligenpresenterats bekräftar att regionen är den hårdast drabbade i hela landet avluftföroreningar. Biltrafiken är den i särklass största utsläppskällan. Alla erfarenheter visar atf motorvägar alstrar ytterligarevägtrafik, medan väl fungerande spårbundna trafiklösningar minskarlandsvägstrafiken och miljöproblemen. Att minska biltrafiken generellt, dvs.både privatbilism och långtradartransporfer, och att flytta över resurser fillsatsningar på järnvägen är därför en huvuduppgift för atf minskaföroreningarna. Detta gäller i högsta grad för E6-ans utbredningsområde, därden ständigt ökande tunga trafiken är eft allt värre gissel för miljön ochtrafiksäkerheten. Enligt kommunisterna är det oförsvarligtatf satsa pä projekt som ökar utsläppsmängderna i de hårdast drabbade områdena.Motorvägsutbyggnader far dessutom större ytor värdefull mark i anspråk än järnvägsprojekten.I fallet med ScanLink- och E6-utbyggnaden i berörs dessutom skyddsvärdnatur av riksintresse, vilken måste bevaras enligt nafurresurslagen. Vänsterparfiet kommunisterna har konsekventverkat för att stoppa motorvägs- och ScanLink-planerna. Lika konsekvent har viagerat för en kraftig utbyggnad av den miljövänliga järnvägen. Def gäller såvälen snabbare dubbelspårsufbyggnad av , upprustning och utbyggnadav som motsvarande satsningar i landet i övrigt. Vi anser , liksom fidigare, att motorvägsbyggnafioneni skall avbrytas. Genomförda analyser visar att pågående satsning påE6 infe kan motiveras ens av kortsiktigt ekonomiska skäl. kommunisterna vill utöver det ovan nämnda hänvisatill alla de parfimotioner, interpellafioner och frågor vi lämnat i . Utbyggnadenav väg E6 till motorväg mellan 1988/89:KU30 och (punkt 17) HansLeghammar (mp) anför: Rentprincipiellt bör def infe råda någon tvekan om var de gröna står imotorvägsfrågan. Men det är inte miljö- och resursfrågorna som vi har haft somutgångspunkt för vår anmälan till konstitufionsutskottet. Enligtvår uppfattning är utredningen i bristfällig bl.a. närdet gäller beslutet . Vi har därför begärt att utredningenskall fortsätta och att ärendet skall bordläggas . Utskottet haravvisat vår begäran. Vihar påpekat aft det kan finnas en koppling mellan regeringen eller enskildastatsråd, å ena sidan, och företrädare för och ScanLink-gruppen, å denandra, och velat få utrett om det getts några utfästelser från regeringens sidaom motorvägsbygget. Dessutom har vi önskat få utrett vilka överväganden somregeringen eller enskilda statsråd gjorde med anledning av motorvägsfrågan. Kandet vara så atf regeringen eller enskilda statsråd tidigt bundit sig för enviss lösning? Även andra frågor som vi ställt är outredda. Enligtvår uppfattning är det angeläget aft konstitutionsufskoftets granskning iförevarande fall leder till en allsidig belysning av regeringens handläggningav ärendet och statsrådens tjänsteutövning. Def är infe tillfredsställande aftsåsom nu sker låsa fast en bristfällig utredning fill ett utskottsbetänkande. Vihar därför motsatt oss eft betänkande som grundas på befintlig utredning. Dettahar vi dessvärre varit ensamma om i utskottet. Utredningenmåste gå vidare. Vi kommer därför aft förnya vår granskningsbegäran. PKbankens förvärv av (punkt 19) BertilFiskesjö (c) anför: Genomgångenav regeringens befattning med PKbankens förvärv av att de regler som gäller för statens sätt att utöva ägaransvar i bolagsom staten äger eller där staten har ägarandel är oklara. Detär enligt min mening - bl.a. ur granskningssynpunkt- inte fillfredsställandeaft vikfiga beslut tydligen kan avgöras enbart efter informella kontaktermellan statens representant i bolaget och def närmast berörda statsrådet.Carnegie-ärendet visar aft kontakter av detta slag inte ger upphov tillregeringsbeslut i andra fall än de där det blir fråga om aft lägga framproposition till . Carnegie-ärendetvisar också att det kan råda delade meningar om i vilka fall regeringen skallanses ha skyldighet atf underställa frågor av detta slag för beslut. Detfinns således av flera skäl anledning att överväga vilka regler som bör gälla för utövandet av det statliga ägaransvaret. Konstitutionsutskottetsbetänkande /89 :KU30 Bilagedel A Vissaändringar beträffande departementens ansvar 1988/89:KU30 för olika ärenden Bilaga a i a Den1 trädde förordningen (1988:1575) om ändring i departementsförordningen(1982:1177) i kraft. Fördelningen av ärenden mellan departementen ändradesdärigenom i huvudsak enligt följande. Tillcivildepartementet fördes från ärenden som gällerpolisväsendet, frän ärenden som gäller pris- ochkonkurrensförhällanden inom näringslivet, frågor om näringsfrihet, konsumentpolitiskafrågor samt frågor om avlöning och pension i offentlig anställning, fränjordbruksdepartementet ärenden som gäller lotterier och ungdomsverksamhet samtfrån ärenden som gäller jämställdhet mellan kvinnoroch män. Tillfinansdepartementet fördes från utrikesdepartementef ärenden som gällervärldsbanksgruppen och konsolidering av utländska skulder. Tillkommunikafionsdepartemenfet fördes från ärenden somgäller registrering av fritidsbåtar. Tillarbetsmarknadsdepartementet fördes frän indusfrideparfemenfet ärenden somgäller regionalpolifiska frågor och lokaliseringssamråd. Tillbostadsdepartementet fördes från ärenden som gälleridrott. Tillindustridepartementet fördes från ärenden som gällerrekreation och turism. Genomändringen fick också i uppgift att bereda ärenden som gällerformerna för styrning och organisation av statlig verksamhet liksom formernaför myndigheternas anslagsframställning och resultatredovisning. Förordnanden enligt 7 kap. 5 § regeringsformen förvissastatsråd m.m. StatsrådetOdd har förordnande att föredra ärenden som gäller folkbokföring,expeditionsavgifter, statens mark och byggnader, statlig lokalförsörjning samtspel- och alkoholbolagen. Han är finansministerns ordinarie ersättare vidförfall för denne. Genomförordningen (1988:1032) om ändring i departementsförordningen (1982:1177)infördes ett nytt andra stycke i 4 §. Bestämmelsen trädde i kraft den 1november 1988. Den innebär aft om ett annat statsråd än departementschefen harförordnafs aft föredra endast ärenden som hör till , skallvarje ärende av betydelse för budgetregleringen eller för den allmännaförvaltningen eller redovisningen av statsmedlen beredas även med detstatsrådet. Statsrådet innehar ett sådant förordnande som avses medbestämmelsen. StatsrådetMargot har förordnande att föredra ärenden som rör kyrkliga frågor,marknadsföring och andra konsumentfrågor, frågor om jämställdhet,folkrörelserna och ungdomsverksamhet. Statsrådet förordnande att föredra ärenden som gäller , .p utlänningarsrätt aft vistas i landet, flyktingar och invandrare, etnisk 1988/89:KU30 diskriminering och svenskt medborgarskap. Bilaga A 1 A Statsrådet har förordnande aft föredra allaärenden som rör skolväsendet, vuxenutbildningen, det frivilligafolkbildningsarbetet och sfudiesociala frågor. En omorganisation har genomförts av ,jfr 9 och 12 §§ departementsförordningen i dess lydelse enligt SFS 1988:1575.Departementet är indelat i sex avdelningar och eft rätfssekretariat.Budgefchefen ärchef för budgetavdelningen. För internationella avdelningen,finansmarknadsavdelningen, skatteavdelningen, ekonomiska avdelningen samtadministrativa avdelningen finns fem finansråd. Expeditions- och rättschefenär chef för räftssekretariatef. Varje avdelning består av mellan två och sjuenheter och sysselsätter mellan 24 och 60 personer. Utredningen har avlämnat sitt betänkande (SOU1988:68) inriktning och organisation. Utredningen om presstjänstens ställning och uppgifter inomutrikesförvaltningen har också avgivit sitt betänkande (SOU 1989:8)UD:s presstjänsf. I en promemoria från statsrådsberedningen, som tagits in ikonstitufionsufskotfets betänkande KU 1987/88:40 s. 89, redovisas på s. 90vissa uppgifter om samordningen av ADB-verksamheten inom ochom ett träffat avtal om upphandling av datautrustning. Här kompletteras denredogörelsen med följande upplysningar. har åtta departement och regeringskanslietsförvaltningskontor utnyttjat avtalet med för anskaffning avADB-utrustning. Även övriga departement - utom UD - beräknas under de närmasteåren utnyttja avtalet. Sammanlagt omkring 600 arbetsplatser har härigenomhittills datoriserats. Samtliga deparfemenfskvarter utom UD har bundits sammanmed ett gemensamt datanät. Via datanätet kan t.ex. elektroniska postmeddelandenoch textdokument överföras. Mer än 30 000 sådana meddelanden har säntsöver nätet. Datanätet avses aft ges förbindelse medriksdagens datanät. Elektroniska postmeddelanden mellan ochriksdagen kommer då att kunna sändas. UD, som har ett nät av annan typ, kommer atfanslutas till def gemensamma datanätet, varför även elektroniskapostmeddelanden fill och från UD skall kunna sändas. Kanslisäkerhetschefeni statsrådsberedningen har beslutat om riktlinjer J20 för hanteringenav uppgifter i departementens datasystem. 1988/89:KU30 Bilaga A 1 B Översiktöver antal anställda inom (exkl. UD) Antal per Antalper Totalt per Varav pol. departement kommitté departement sakkunniga (inkl. stats- (exkl. stats- sekreterare)' råd)" Miljö- och energidep. ' Varav 21 st. statssekreterare " 2 st. statsråd 1988/89:KU30 Bilaga A 1 C6396/88 Kor.i.'.:. ::'.-,:-:,-',- ; Onr S/O/g Svar i anledning av anmälan till om granskning av "socialdemokratiska valarbetare i ", KU:s dnr B 96/88 Härmed överlämnas en promemoria som svar irubricerade ärende. Kontaktman i ärendet ärundertecknad. 1988/89:KU30 Bilaga A 1 C STATSRÅDSBEREDNINGEN PM 639 6/88 BirgitsFriggebos anmälan till om granskning av "socialdemokratiska valarbetare i rege- rinqskansliet" Statsrådsberedningenhar i rubr. ärende inhämtat upplysningar från ochregeringskansliets förvaltningskontor (FK). Allmänt ompolitiskt sakkunnigas anställningsför hållanden i m.m. Depersonalkategorier som inom kan sägas varatillfälligt anställda är de som anställs med stöd av avtalen för rättssakkunniga, kommittétjänstemän,politiskt sakkunniga och ämnessakkunniga. Därutöver hardepartementen möjlighet att för begränsad tid knyta tjänstemän tillsig med stöd av kungörelsen (1974:1007) om tidsbegränsning avstatligt lönereglerad anställning m.m. Vanligen är det fråga omvikarier och dessa anställs utan förvaltningskontorets medverkan. Enligtnuvarande principer fastställs lönevillkoren för politiskt sakkunniga och ämnessakkunnigaav FK. Samtliga sådana nyanställningar underställs därför FK för beslutbeträffande anställningsvillkor. Avtalet förpolitiskt sakkunniga bifogas. Somytterligare riktlinjer för politiskt sakkunnigas rekrytering har FK;sstyrelsen framhållit att dessa bör ges en lön sommotsvarar den lön tjänstemannen har vid sin tidigare anställning plusen uppräkning i intervallet 500 - . Anställningarenligt avtalet för politiskt sak kunniga beslutade - Följandeanställningsbeslut har fattats: Ju , pol. sakkunnig (18.250:-/mån.) Jo , inf. sekreterare (13.500:-/mån.) ME , inf. sekreterare (20.000:-/mån.) C , pol. sakkunnig (ass) (11.250:-/män.) Samtligadessa har anställts enligt de principer som 1988/89:KU30 regleras i avtalet. Dessa tjänstemän ärfortfarande an- Bilaga A 1 C ställda sompolitiskt sakkunniga m.m. inte anställts med stöd av avtalet om politiskt sakkunniga, jfr. nedan iavsnitt 4. En politisk sakkunnigs arbetsuppgifter. Dåvarande chefen för har, liksom övriga statsråd,i sin verksamhet biträtts av bl.a. politiskt sakkunniga.Bostadsministern har haft två sådana sakkunniga. Dessa är i sin anställningenligt det s.k. politikeravtalet knutna direkt till statsrådet och avsikten ärsjälvfallet att de skall biträda i frågorav renodlad politisk natur inom departementets sakområde. I den månen sådan anställning fortlöperunder tid då arbete pågår för statsrådetsinsatser i ett nära förestående val, ligger det i sakens naturatt en politiskt sakkunnig i viss månockså kan komma att anlitas för uppgifter som har samband med sådana frågorinom departementets politiska sakområde,som kan komma att behandlas i kommande valdebatter. ochsommaren 1988 var en av de politiskt sakkunniga i till följd av personliga skäl tyvärr inte i stånd att fullgörasina arbetsuppgifter av politisk natur. Ett arbetskraftsbortfall för den politiska verksamheten förelåg alltså i departementet. För att täcka detta valde bostadsministernatt på uppdragsbasis anlita förvissa arbetsuppgifter av politisk natur som alltså normalt skulle ha utförts av enreguljärt anställd politiskt sakkunnig. Lösningen bedömdespraktisk och valet föll på , eftersom han tidigare innehaft anställning som politiskt sakkunnig i departementet.Eklund var under uppdraget tjänstledig från sin anställningi Folkets Hus-rörelsen. uppdrag har omfattat tiden - den 19september 1988. har under uppdraget fått ersättning som motsvarar detinkomstbortfall han åsamkats till följd av tjänstledighetfrån sin ordinarie anställning. Ersättningenhar uppgått till . (inkl.semesterersättning). Därutöver har hanerhållit rese- och traktamentsersättning med sammanlagt . för SJ-resor).