bet · GC01FiU10 · 1988-12-31 00:00:00 — Innan frågan om importrestriktioner behandlas tarnäringsutskottet upp kraven på införande av socialklausuler i internationellahandelsavtal. Med stöd av en sådan klausul skulle import av varor som harproducerats under socialt oacceptabla förhållanden kunna begränsas. Socialklausulsfrågan har behandlats iriksdagen , . På hemställan avnäringsutskottet har motioner (s; c; vpk) i ämnet avslagits. ochvänsterpartiet kommunisternas företrädare har reserverat sig mot utskottetsförslag. har anfört att det kan finnas mofiv för införande avrätt utformade socialklausuler under förutsättning att dessa inte utnyttjasför att främja protektionistiska 1988/89:FiU10 Bilaga 3 Yttrande NU Utskottet har samfidigt funnit det uppenbart attsocialklausulsfrågan inrymmer stora svårigheter, inte minst när det gäller attdefiniera de produktionsförhållanden som skall anses motivera skyddsåtgärderfrån importländernas sida. Härvid måste förhållandena i de minst utveckladeländerna beaktas. Vid behandlingen av frågan konstaterade utskottet(NU 1987/88:28 s. 11) att man vid fastställande av t.ex. minimiålder förarbetstagare inte kan bortse från att barn i vissa utvecklingsländer avförsörjningsskäl är nödsakade att arbeta. Exploatering av barn är däremotsjälvfallet allfid förkastlig. erinrade om att frågan omsocialklausuler hade aktualiserats inom och utgick från att regeringen togaktiv del i dessa diskussioner och även fortsättningsvis i andrainternationella överläggningar i saken. Något uttalande från i fråganansågs därför inte behövligt. Diskussionernai angående socialklausulsfrågan pågår enligt uppgift . Näringsutskottetfinner inte nu anledning till ändrat ställningstagande och avstyrker därförmofionerna 1988/89:Fil8 (s), 1988/89:Fi8 (vpk) och 1988/ 89:Fi21 (mp), alla iberörd del. Fråganom importbegränsningarna på tekoområdet diskuterades i senast våren1988. Då avslogs på näringsutskottets förslag fyra mofioner (m; fp) med krav påatt restriktionerna skulle avvecklas eller minskas kraffigt. (NU 1987/88:29 s. 10) menade att importbegränsningarna måste finnas kvar underytterligare så att den nödvändiga strukturomvandlingen inomtekoindustrin hinner genomföras. Målet för den svenska tekopolitiken måstedock, sade näringsutskottet, vara att det skall skapas en livskraftig industriför vilken handelspolifiska skyddsåtgärder inte behövs. I det sammanhangetmåste emellertid även andra länders tekopolitik beaktas. Härvid hänvisadeutskottet fill de pågående förhandlingarna inom den nya GATT-rundan. Motionernafick stöd i en reservation (m, fp). Där anfördes (NU 1987/88:29 s. 21) attbegränsningarna av tekoimporten är fill skada för de svenska konsumenterna -särskilt barnfamiljerna - och att restriktionerna inte heller har skyddat densvenska tekoindustrin. Reservanterna hävdade att regeringen borde vidtaåtgärder för att avveckla handelsbegränsningarna på tekoområdet. Avvecklingenborde inledas och vara helt genomförd . () redovisade en undersökning omimportrestrikfionernas effekter. Analysen publicerades i rapportenTekopolitikens effekter för konsumenter och producenter (SPK:s utredningsserie1988:4). Enligt SPK torde den förda handelspolitiken på tekoområdet ha varitmindre verkningsfull än vad direkta stöd till tekoindustrin skulle ha varit.SPK bedömer att den genomsnittliga prisnivån på kläder i detaljhandeln kommeratt sjunka med mellan och om importbegränsningarna avskaffas. Förhushållen skulle det innebära en besparing med totalt mellan 0,9 miljarder och2,ö miljarder kronor. Det liedöms sannolikt att besparingen kommer att ligga iden övre delen av intervallet. En prissänkning beräknas enligt SPK ledatill en minskning av 1988/89:FiU10Bilaga 3 Yttrande NU sysselsättningenmed i texfilindustrin och i konfektionsindustrin. Av dennasysselsättningsminskning skulle en betydande del komma att drabba Älvsborgslän. Stora delar av tekobranschen har genomgåtten betydande strukturomvandling och kan nu bättre klara den internationellakonkurrenssituationen. I det föregående har lämnats vissa uppgifter omtekoindustrin. Av dessa framgår att branschen numera har en stabilare strukturän tidigare. Sysselsättningsminskningen har bromsats upp. En inte oväsentligdel av företagens produktion avsätts på exportmarknaden. Den genomsnittligalönsamheten inom såväl texfilindustrin som konfekfionsindustrin var under år1987 högre än fidigare har därför inget att erinra emot denaviserade avvecklingen av importrestriktionerna för tekoprodukter. Genom attnu besluta om en avreglering ger statsmakterna tekoföretagen tid förnödvändiga anpassningsåtgärder. Branschen måste dock få möjlighet tillytterligare konsolidering för att klara den ökade konkurrens som uppstår närrestriktionerna avvecklas. återkommer i det följande tillfrågan om stöd till tekoindustrin. Som sägs i propositionen leder importhinder till högrekonsumentpriser. Detta har också konstaterats i SPK:s tidigare nämnda rapport.Ett upphävande av handelsbegränsningarna på tekoområdet kan också få enpositiv effekt för utvecklingen i utvecklingsländerna. Någon koppling avbeslutet om importrestriktioner till frågan om söcialklausuler, som begärs imotion 1988/89:Fi21 (mp), är näringsutskottet inte berett att göra. Det är av stor betydelse att också motsvarandeimportrestriktioner i andra länder avvecklas. anser därför, ilikhet med vad som anförs i propositionen och i motion 1988/89:Fil8 (s), attregeringen i den pågående GATT-rundan måste verka för att tekosektornintegreras i ordinarie regelverk. Av det sagda följer att näringsutskottet avstyrker motion1988/89:Fi7 (m)samthärbehandladedelaravmofionernal988/89:Fi4(m),1988/89:FilI(fp), 1988/89:Fi28(c), 1988/89:Fi8 (vpk) och 1988/89:Fi21 (mp). Vad näringsutskottet har anförttillgodoser i allt väsentligt vad som önskas i nu aktuell del av motion1988/89:Fil8 (s). avstyrker därför även denna motion såvitt nuär i fråga. 1988/89:FiU10 Bilaga 3 Yttrande NU I motion 1988/89:Fil8 (s) begärs att övervakningen avprisutvecklingen på tekoområdet skall skärpas när importrestriktionernaavvecklas. Mofionärerna befarar att effekterna av avregleringen inte heltkommer konsumenterna till godo. Därför borde SPK ges i uppdrag att särskiltfölja prisförändringarna på tekoplagg och, om så är nödvändigt, "vidtaspeciella åtgärder". SPK genomför en utredning om priser och pålägginom den textila beklädnadshandeln. I utredningen redovisas bl.a. pris- ochpåläggsutvecklingen uppdelat på svenska och importerade kläder. Inom SPK pågårdessutom en särskild undersökning om den genomfördaliberaliseringen av importen av skjortor har lett till lägre konsumentpriser i 10 1988/89.5 saml. Sverige.Resultatet av analysen, som görs på regeringens uppdrag, skall 1988/89:FiU10 finner inte skälatt påfordra någon ytterligare prisöver- YttrandeNU vakning på området och avstyrker därför motionen i berörd del. Reglerna för ursprungsmärkningen av kläder bör ändras,anförs det vidare i motion 1988/89:Fil8 (s). gäller att kläder vidyrkesmässig försäljning skall vara försedda med uppgift om i vilket land de hartillverkats. De skall vara märkta senast då de saluhålls till förbrukare här ilandet. Detta system för märkningsskyldighet brukar kallas internmodellen.Enligt ett alternativt system som har diskuterats - den s.k. gränsmodellen -skulle kravet på märkning för importerade plagg gälla när dessa varor förs in iSverige. Som motiv för övergång till detta system har hävdats bl.a. att enmängd plagg saknar märkning och att beklädnadshandeln har liten möjlighet attfastställa ursprungsland för dessa varor när de väl är i butikerna. I den nuaktuella mofionen sägs att behovet av ursprungsmärkning blir ännu större närimportrestriktionerna avvecklas. De nuvarande reglerna för märkningen är dockinte tillräckligt effektiva och bör ändras, anser motionärerna, som därmedtorde förorda en övergång till gränsmodellen. har prövat en motion (s) av ungefärsamma innebörd som den nu berörda. behandlade motionen ibetänkandet NU 1987/88:29, fill vilket hänvisas. Där (s. 12) redogjordes förresultatet av en studie om förutsättningarna för införande av gränsmodellen somen arbetsgrupp inom genomförde . Vidare beskrevs deerfarenheter ay kontrollverksamheten rörande ursprungsmärkningen somkommerskollegium hade redovisat i en skrivelse till regeringen . Enligtkollegiet efterlevs bestämmelserna i stort sett. Huvuddelen av plaggen ärmärkta i de flesta butiker. Märkning saknas framför allt på exklusivaresortiment som säljs i mindre butiker. Med stöd av resultatet av en undersökningsom hade gjort ifrågasatte kommerskollegium om denobligatoriska ursprungsmärkningen fyller någon egentlig funktion från konsumentsynpunkt.I skrivelsen till regeringen föreslogs att kravet på ursprungsmärkning skulleavvecklas. En ledamot av kollegiets styrelse - riksdagsman () - reserverade sig mot förslaget. erinrade också om attstatsrådet hade meddelat i att regeringeninte hade för avsikt att ändra reglerna för ursprungsmärkningen. I likhet medregeringen ansåg näringsutskottet att de gällande bestämmelserna omursprungsmärkningen borde bibehållas. Med hänsyn till att nästan alla plagg ärmärkta och att märkningen normalt görs i samband med tillverkningen fannnäringsutskottet att det var mindre betydelsefullt om internmodellen ellergränsmodellen tillämpades. I en reservafion (m, fp) anfördes att märkningeninnebär ett onödigt handelshinder och att den leder till ökade kostnader somtill sist får bäras av konsumenterna. Kravet på obligatorisk ursprungsmärkningborde därför avskaffas. I en annan reservation (vpk) förordades en övergångtill gränsmodellen. följde näringsutskottet och avslog motionen. ser inget motiv för ett ändratställningstagande /89:FiU10 sida. Motion 1988/89:Fil8 (s) avstyrks därför i ifrågavarandedel Bilaga 3 av näringsutskottet. Statligt stöd till tekoindustrin Det statliga stödet till tekoindustrin utgår främst i formav bidrag och lån från statens industriverk (SIND) och i form av tillfälligtsysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft, det s.k. äldrestödet. Riksdagenbeslutade våren 198ö om nivåerna på dessa stöd under de tre följandebudgetåren, dvs. t.o.m. /89. För innevarande budgetår, somalltså är det sista i treårsperioden, har anvisat 70 milj. kr. förSIND:s utvecklingsinsatser för tekoindustrin och 71 milj. kr. Som har nämnts meddelas i proposifionen attregeringen avser att budgetproposition lägga fram förslag omfortsatta åtgärder till förmån för tekoindustrin. De aviserade åtgärderna avserfrämst export- och rationaliseringsfrämjande insatser samt stöd tillproduktutveckling och vissa utbildningsåtgärder. Ett fortsatt statligt stöd till tekoindustrin ärnödvändigt, anförs i motionerna 1988/89:Fil8 (s), 1988/89:Fi28 (c) och1988/89:Fi8 (vpk). I förstnämnda mofion understryks vikten av attstödåtgärderna utformas så att också små och medelstora företag får del avstöden. Stödet till tekobranschen bör utgå i form av s.k. utvecklingslån i enlighetmed vad har föreslagit, sägs i mofion 1988/89:Fi28 (c). Hurdetta stöd konkret skall utformas avser motionärerna att redovisa efter det attden kommande budgetpropositionen har presenterats. Något yrkande i fråganframställs därför inte . En annan inställning till det statliga tekostödet kommertill uttryck i motion 1988/89:Fi4 (m). Där sägs att statsmakterna måste varaåterhållsamma med att lämna stöd fill tekoindustrin. Inga nya permanentastödformer borde införas. De svenska tekoföretagen har , heter det imotionen, möjligheter att finna utvecklingsbara marknadsnischer. instämmer i regeringens uppfattning ombehovet av fortsatta stödåtgärder till förmån för tekoindustrin. Dessa insatserbör i Större utsträckning än inriktas mot de små och medelstoraföretagen. vill understryka vikten av att åtgärderna får ensådan utformning att tekobranschens omställning till följd av övergången liberalare handelspolitik på området underlättas. Den närmare diskussionen omomfattningen och utformningen av stödet fill tekobranschen bör anstå fill våren1989 då också kommer att behandla målen för tekopolitiken. Med detanförda avstyrker näringsutskottet de nu aktuella mofionerna i berörda delar. I propositionen aviseras att en utredning omkonkurrensförhållandena i den svenska ekonomin kommer att tillsättas. Enligtregeringen måste konkurrensfrågorna fillmätas en större betydelse. Bristandekonkurrens försämrar effektiviteten i ekonomin och leder till en mindrevälståndsökning än vad som annars hade varitmöjligt. Det anförs i proposifionen att vissa delsektorer inom den svenskaekonomin kan behöva avregleras och att handelshinder kan behöva tas bort ochutländsk konkurrens uppmuntras. måste möjligheterna att kunnamotverka inhemska konkurrensbe-gränsande åtgärder förbättras. Denaviserade utredningen kommer att få i uppdrag att föreslå åtgärder som ökarkonkurrensen. Översynen skall avse bl.a. livsmedels-, bygg- ochbostadssektorerna. Även konkurrensförhållandena i handeln kommer att tas upp avutredningen. I dess uppgifter kommer också att ingå att pröva möjligheternafill en skärpning av konkurrenslagsfiftningen. Planernapå en utredning om konkurrensförhållandena föranleder inga protester imotionerna. Där diskuteras i stället vilka frågor som utredningen bör pröva. Imotion 1988/89:Fi4 (m) anförs att det bör ingå i utredningens uppgifter attanalysera den offentliga sektorns produktionsmonopol och föreslå åtgärder somstiirker konsumenternas ställning på berörda områden. Liknande synpunkterframförs i mofion 1988/89:Fill (fp), dock utan yrkande. Den aviserade utredningenbör förutsättningslöst pröva konkurrensförhållandena på tekoområdet, sägs imotion 1988/89:Fi28 (c). Det är inte säkert, menar motionärerna, att prisnivånpå kläder i sänks vid en avveckling av importrestriktionerna påområdet. I motion 1988/89:Fi8 (vpk) föreslås att utredningen skall få tilluppgift att också belysa "spekulationsekonomins" betydelse förkonkurrensen och prisutvecklingen. Densenaste mer genomgripande revideringen av konkurrenslagstiftningen genomfördesår , då konkurrenslagen (1982:729) trädde i kraft. upphävdes enlag om konkurrensbegränsning inom näringslivet. Till grund för dennya lagen låg bl.a. konkurrensutredningens betänkande . Näringsutskottethar inget att erinra mot att det nu genomförs en översyn av lagstiftningen påkonkurrensområdet. Utvecklingen inom näringslivet har varit intensiv undersenare år och konkurrenslagen kan behöva anpassas fill nuvarande förhållanden. utgångspunkter finns dock inget motiv för att kräva attfrågan om de offentliga monopolens omfattning skall prövas av den aviseradeutredningen. avstyrker därför motion 1988/ 89:Fi4 (m) i berörddel. Näringsutskottetavstyrker också det aktuella yrkandet i mofion 1988/ 89:Fi28 (c) om enförutsättningslös prövning av konkurrenssituationen inom tekosektorn. Somtidigare har nämnts kommer det att ingå i utredningens uppgifter att studerakonkurrensförhållandena inom handeln. I detta sammanhang finns det ocksåanledning att erinra om SPK:s pågående översyn av priseffekterna till följd avatt importen av skjortor har liberaliserats. mening bör inte heller kravet i motion 1988/89:Fi8 (vpk) påen analys av "spekulationsekonomins" effekter för konkurrensen ochprisutvecklingen, vilket inte närmare utvecklas i motionen, föranleda någotinitiativ av . 1988/89:FiU10 Bilaga 3Yttrande NU uppmärksammar slutligen ett yrkande fråncentern i motion 1988/89:Fi5 om de högteknologiska industribranscherna. Detsägs i mofionen att har en internafionellt sett liten andelhögteknologisk industri. Detta innebär att vi är dåligt rustade införframtiden, anför motionärerna och efterlyser förslag som främjar dehögteknologiska branscherna. Också i moderata samlingsparfiets parfimotion1988/89:Fi4 görs en jämförelse mellan utvecklingen inom basindustrin ochutvecklingen inom den högteknologiska industrin. Något yrkande i saken framförsdock inte. Med den högteknologiska industrin avses enligt tillverkningen av följande produkter: flygplan och delar fillflygplan, kontorsmaskiner och datorer, kommunikationsutrustning ochelektroniska komponenter, apparater för elektrisk överföring m.m., instrumentför yrkesmässiga och vetenskapliga ändamål samt läkemedel. Av Sverigesvaruexport svarade exporten av högteknologiska produkter för ca 13 %.Enligt uppgift från uppgick motsvarande andel bland medlemsstatertill i genomsnitt . Högre andel än redovisade (), och (båda ), (), (), () och (ca lö %). Avde övriga nordiska länderna hade den högsta andelen (). SIND har i en bilaga till långtidsutredningen (SOU1987:3 bil. 19) berört den fråga som tas upp i de två mofionerna. SINDkonstaterar att det högteknologiska produktområdet är den snabbast växandesektorn i internationell handel. Den högteknologiska industrin i haremellertid enligt SIND inte varit särskilt expansiv. Vår export av sådanaprodukter har ökat mindre än den genomsnittliga ökningen bland länderna inomOECD. Den svenska industrins teknikmognad är dock hög i jämförelse med våraviktigare konkurrentländer. Enligt SIND börden fortsatta industriellastrukturomvandlingen i drivas efter två linjer. Dels måste ytterligaresatsningar göras i våra traditionella industrigrenar. Här har kanske, menarSIND, högteknologin sin största betydelse för svenskt vidkommande. Det gälleratt fillämpa högteknologin såväl i den tradifionella industrins produktionsapparatsom i dess produkter. Dels måste den högteknologiska industrin främjas. SINDframhåller att investeringarna i forskning och utveckling i hittillsunder har varit relafivt omfattande vid en internationell jämförelse.Dessa forsknings- och utvecklingsinsatser borde ge effekt . I svarar basindustrierna för en större andel avindustriproduktionen än i flertalet andra industriländer. Att har enmindre andel högteknologisk industri än genomsnittet bland medlemsstaterinnebär inte att den svenska industrin har brister i tekniskt avseende. Somsägs i SIND:s rapport är teknikmognaden i vår industri i stället hög vid eninternafioneil jämförelse. Den svenska industrins expansion kommer under överskådligtid att bero på hur våra traditionella industrigrenar kan hävda sig i deninternationella konkurrensen. Det är emellerfid av stor betydelse att den 1988/89:FiU10 Bilaga 3 Yttrande NU högteknologiskaindustrin i får en positiv utveckling. Detta är värdefullt i sig menockså med avseende pä den inverkan det har för basindustriernas utveckling. Denhögteknologiska industrins situation bör därför följas med största intresse.Något initiativ av med anledning av det nu aktuella yrkandet i motion1988/89:Fi5 (c) är dock enligt näringsutskottets mening inte erforderligt. 1988/89:FiU10 Bilaga 3 Yttrande NU Närvarande: (), (), PerWesterberg (m), (), (), (), (), Bo Finnkvist (s), (),(), (vpk), (), (), (), () och (). Socialklausuler i internationella handelsavtal (), (vpk), () och () anser att den del av yttrandet - under rubrikenImportrestriktionerna på tekoområdet, m.m. - som börjar med"finner" och slutar med "berörd del" bortha följande lydelse: saknas möjligheter till åtgärder mot importav produkter som har framställts i dålig miljö eller med utnyttjande av barneller underbetald arbetskraft. Arbetet med socialklausuler är förknippat medsvårigheter. vill emellertid, i likhet med vad som anförs imotionerna 1988/89:Fil8 (s), 1988/89:Fi8 (vpk) och 1988/89:Fi21 (mp), betonaatt frågan är av betydande intresse, inte minst med avseende på importen avtekoprodukter. Införandet av en socialklausul i bör eftersträvas.Regeringen bör, menar näringsutskottet, aktivt bevaka möjligheterna härtill isamband med de nu aktuella diskussionerna inom och även i andrainternationella sammanhang. Genom ett uttalande av avnu angiven innebörd skulle de berörda motionerna tillgodoses i aktuella delar. Per (), (), ()och () anser att den del av yttrandet - under rubrikenImportrestriktionerna på tekoområdet, m.m. - som börjar med "Storadelar" och slutar med "i fråga" bort ha följande lydelse: Den friahandeln över gränserna är en väsentlig förutsättning för en Ett fritt internationellt utbyte av varor, tjänster ochkapital leder till ökat välstånd för alla parter. Begränsningarna av tekoimporten är till nackdel för desvenska konsumenterna - särskilt barnfamiljerna. Detta har också SPK somfidigare nämnts visat i en rapport om tekopolitikens effekter. Densvenska tekoindustrin har inte i någon större utsträckning främjats avrestrikfionerna. Dessa strider också mot vår uttalade vilja att stödjautvecklingsländernas industriella utveckling. Begränsningarna är inte hellermotiverade av försörjningspolitiska skäl. ser därför medtillfredsställelse på att handelshindren nu kommer att upphävas. Både moderatasamlingspartiet och folkparfiet har under en följd av år krävt en sådanavveckling. I likhet med vad som görs i motionerna 1988/89:Fi4 (m) och1988/89:Fill (fp) ifrågasätter dock näringsutskottet tidpunkten föravregleringen. Med regeringens förslag kommer de svenska konsumenterna attbehöva vänta innan gränshindren avskaffas. mening bör avvecklingen av importrestrikfionerna påtekoområdet inledas . tillstyrker med det anförda motionerna1988/89:Fi4 (m) och 1988/89:Fill (fp) i berörda delar. Övriga här aktuellamotioner avstyrks såvitt nu är i fråga. 1988/89:FiU10 Bilaga 3 Yttrande NU (), (vpk) och KjellEricsson (c) anser att den del av yttrandet - under rubrikenImportrestriktionerna på tekoområdet, m.m, - som börjar med "Storadelar" och slutar med "i fråga" bort ha följande lydelse: Regeringen aviserar i propositionen en fullständigavveckling av importrestriktionerna på tekoområdet utan att först haanalyserat konsekvenserna av en sådan avreglering och utan att ta hänsyn tillhur andra länder utformar sitt skydd för tekonäringen. Ett upphävande avimportbegränsningarna kan, menar näringsutskottet, komma att få till följd attdelar av den svenska tekoindustrin slås ut med de sysselsättningseffekter dethar för berörda orter. Även om tekoindustrin har stabiliseratsfinns det nu vissa tecken som tyder på att branschen kan få betydande probleminom en inte alltför avlägsen framtid. Vidare gäller, som anförs i motionerna 1988/89:Fi28 (c)och 1988/89:Fi8 (vpk), att den aviserade omläggningen kan komma att missgynnaett antal utvecklingsländer. Dessa länder garanteras med nuvarande system enviss export till men kan vid en avreglering få svårt att hävda sig ikonkurrensen. Konsekvenserna för försörjningsberedskap av ettupphävande av importbegränsningarna har heller inte studerats. Enligt näringsutskottets mening bör de nu angivnaförhållandena noggrant analyseras. I avvaktan på resultatet av en sådan analysbör något beslut om en ändring av restriktionerna för tekoimporten inte fattas. Med det sagda fillstyrker näringsutskottet motion1988/89:Fi28 (c) i berörd del. Ett riksdagsuttalande av nu angiven innebördtillgodoser också i viss utsträckning den aktuella delen av motion 1988/89:Fi8(vpk). Övriga behandlade motioner avstyrks såvitt här är i fråga. () anser, att den del av yttrandet - , mm. - som börjar med "Storadelar" och slutar med "i fråga" bort ha följande lydelse: Importrestriktionerna på tekoområdet motverkar enangelägen industriell utveckling i utvecklingsländerna. Handelsbegränsningarnagynnar i stället, som anförs i mofion 1988/89:Fi21 (mp), vissa västeuropeiskaländers export av tekoprodukter till . har därför inget att erinra emot denaviserade avregleringen. Denna får dock inte innebära en stimulans till importav tekoprodukter som har tillverkats under oacceptabla arbetsförhållandeneller med utnyttjande av barn eller underbetald arbetskraft. har i det föregående tillstyrkt krav påett riksdagsuttalande om att regeringen bör verka aktivt i olikainternationella sammanhang för införande av socialklausuler i internationellahandelsavtal. Om ett sådant uttalande inte kommer till stånd ansernäringsutskottet att den aviserade avvecklingen av importrestriktionerna påtekoqmrådet inte bör genomföras. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet motion1988/89:Fi21 (mp) såvitt nu är i fråga. Övriga här aktuella motioner avstyrks. 1988/89:FiU10Bilaga 3 Yttrande NU