bet · GC01TU6 · 1988-12-31 00:00:00 — Stöd till svenska rederier 1988/89 TU6 I proposition 1988/89:56 föreslås att ett särskiltstatsbidrag till svenska rederier skall införas fr.o.m. den 1 januari 1989.Bidraget skall motsvara sjömansskatten för sjömän sysselsatta på svenskahandelsfartyg i fjärrfart. Statens kostnad beräknas till 250milj.kr. För innevarande budgetår föreslås en medelsanvisning på 42 milj. kr.Förslaget ersätter det regeringsförslag om befrielse från sjömansskatt vidtjänstgöring ombord på svenska handelsfartyg i fjärrfart som aviserades iproposition 1987/88:129. På förslag i den propositionen beslutade i april1988 att till Bidrag till svenska rederier för /89 anvisa ettförslagsanslag av 300 milj.kr. Det bidraget är avsett att reducera rederiernaskostnad för sociala avgifter för sjömän sysselsatta på svenska handelsfartyg ifjärrfart. I en m-modon yrkas avslag på regeringens nu framlagdaförslag och begärs att regeringen förelägger det tidigare aviseradeförslaget om befrielse från sjömansskatt. Utskottet tillstyrker emellertidregeringsförslaget och avstyrker dessa motionsyrkanden. I m-och fp-motioner begärs en utredning om införande avett svenskt internationellt fartygsregister. M-, fp- ochc-ledamöterna reserverar sig. I fp-motionen yrkas också att beslutar medgerätt att utnyttja de allmänna investeringsfonderna för fartygsinvesteringar.Yrkandet avstyrks. M-, fp- och c-ledamöterna reserverar sig. Till betänkandet är, förutom de nämnda reservationerna,fogat två särskilda yttranden av vpk- resp. mp-ledamoten. I proposition 1988/89:56 föreslår regeringen() att till Bidrag dll svenska rederierpå tilläggsbudget till statsbudgeten för /89 anvisa ettförslagsanslag på . 1 1988/89. Motionerna 1988/89:TU6 1988/89:T8 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begärförslag till ett svenskt internationellt sjöfartsregister i enlighet med vadsom anförts i motionen, 2. att avslår proposition1988/89:56, 3. att begär förslag tillbefrielse från sjömansskatt i enlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89:T9 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om utredning av ett svensktinternationellt sjöfartsregister, 2. att beslutar medge rättatt utnyttja investeringsfonderna för fartygsinvesteringar. 1 Vissa sjöfartspolitiska riksdagsbeslut Enligt sjöfartspolitiska beslut (prop.1979/80:166, och 30, rskr. 412) bör den statliga sjöfartspolitiken ges ensådan inriktning att förutsättningar skapas för att utföra Sverigesutrikeshandel på ett tillfredsställande sätt till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnader. Vidare skall förutsättningar skapas för atttrygga landets transportförsörjning i polidska och ekonomiska krissituationer.Sjöfartens möjligheter att som konkurrenskraftig exportnäring stärka Sverigesbetalningsbalans skall tas till vara. beslöt att införa ett tidsbegränsatstöd till svenska rederier (prop. 1981/82:217, , rskr. Stödet, som inormalfallet grundas på den sjömansskatt som inbetalts , kan gessom konsolideringsstöd och som utvecklingsstöd och kan utbetalas t.o.m. år1992. beslutade att medge en tidigareläggning av stödetett årförs.k. kustsjöfartsfartyg(prop. 1982/83:5 bil. 3, , rskr. Av1988 års budgetproposition framgår att , som administrerarstödet, t.o.m. utbetalat 620 milj.kr. Härav har 421,4milj.kr. avsett konsolideringsstöd och resterande belopp utvecklingsstöd. Förinnevarande budgetår har under anslaget Bidrag till svenska rederier anvisatsett förslagsanslag av 25 milj.kr. beslutade om en regel iskattelagstiftningen som innebär att skattefrihet vid taxeringarföreligger för inkomst på grund av anställning ombord på utländskt fartyg, omanställningen och vistelsen utomlands varat och avsettanställning hos arbetsgivare, som är en inländsk juridisk person eller en här iriket bosatt fysisk person och anställningenutövats ombord på utländskt fartyg som huvudsakligen går i 1988/89:TU6oceanfart (prop. 1984/85:175, SkU 59, rskr. Beslutet skall ses motbakgrund bl.a. av en överenskommelse som träffades mellan parterna påsjöarbetsmarknaden och som går under benämningen internationaliseringsavtalet.Avtalet, som alltjämt är i kraft, syftar till att stärka den svenska sjöfartensinternationella konkurrensförmåga och förutsätter den av år 1985beslutade skattebefrielsen. Denna har sedermera förlängts till att även och föreslås i proposition 1988/89:58 avse också 1990 årstaxering, i avvaktan på att arbetet med en allmän förändring avsjömansbeskattningen skall kunna slutföras. I sitt betänkande 1988/ 89:SkU5tillstyrker skatteutskottet förslaget. beslutade att som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet i sitt betänkande /88:8(rskr. 107) hade uttalat om behovet av sjöfartspolitiska åtgärder. I betänkandet lämnades inledningsvis vissa uppgifter sombelyste den svenska handelsflottans snabba minskning under åren 1975-1987.Vidare framhölls att ett norskt internationellt fartygsregister hade inrättatsden och att detta innebar ökade risker för en fortsatt snabbminskning av den svenska handelsflottan. Utskottet berörde ocksåinternationaliseringsavtalet - som ju endast gäller för anställda på vissa svenskägdafartyg under utländsk flagg - och de minskade lönekostnader för berördarederier som den av beslutade skattefriheten innebär. 1sammanhanget erinrades om att internadonaliseringsavtalet kompletteras avsärskilda avtal, som reglerar det sociala skyddet för dem som omfattas avskattefriheten och som innebär att rederiernas kostnader för detta skyddavsevärt reduceras som berörda anställda får ett i princip oförändratsocialt skydd. Utskottet noterade att regeringen hade sagt sig vara beredd attföreslå skattefrihet för anställda för inkomst på svenska fartyg i fjärrfartsamt erinrade om att förslag hade framförts i den allmänna debatten om ensänkning av de sociala avgifterna. En åtgärd av sistnämnda slag sade sig emellertidutskottet hysa stor tveksamhet inför. Däremot borde andra former medmotsvarande effekt kunna prövas, t.ex. direkta subventioner över statsbudgeten.Exempel på vad regeringen därutöver kan överväga -framhöll utskottet - är attunderlätta användningen av investeringsfonderna för investeringar i fartyg. Den snabba minskningen av den svenska handelsflottan är -betonade utskottet - ägnad att inge allvarlig oro i fråga om möjligheterna attbehålla en svensk handelsflotta till tryggande av transportförsörjningi krissituationer. Det var därför nödvändigt att skyndsamt vidta långsiktigaåtgärder som gör det möjligt att bibehålla en svenskflaggad handelsflotta avrimlig omfattning. Regeringen borde förelägga riksdagenen proposition med förslag om sådana åtgärder, så att beslut kunde fattas förevårsessionens slut. Avslutningsvis betonade utskottet att sjöfartsnäringen ärväsentlig inte bara från beredskapssynpunkt. Den bidrar också till att stärkaSveriges Det s.k. sjöfartsnettot uppgår till ca . Sysselsättningsaspekternaberör vidare inte endast de ombordanställda utan ocksåandra sjöfartsanknutna verksamheter än själva fartygsdriften. kostnaderför genomförandet av erforderliga sjöfartspolitiska åtgärder uppvägs -underströk utskottet - av fördelarna av att inom landet kunna bevara eninternationellt inriktad sjöfartsnäring. Den begärda propositionen (prop. 1987/88:129 om vissasjöfartspolitiska åtgärder) förelades . Regeringenföreslog att ett särskilt statsbidrag på . skulle införas perhelårsanställd sysselsatt på svenskt handelsfartyg i fjärrfart. Avsiktenmed bidraget - för vilket begärdes en medelsanvisning av 300 milj.kr. /89 - sades vara att reducera redarnas kostnad för lagstadgadeoch avtalsbundna sociala avgifter för de ombordanställda med cirka hälften.Bidraget skulle utbetalas efter ansökan, och skulleutgöra första kvalifikationsår. Vidare aviserades i propositionen attregeringen skulle återkomma till med förslag om skattebefrielsefr.o.m. för sjömän anställda ombord på svenska handelsfartyg ifjärrfart. Ett sådant förslag förutsätter givetvis - framhölls det - enredukdon av lönerna, svarande mot skattelättnaden. Vissa tekniskakomplikationer var förknippade med en sådan reduktion och krävde ytterligareöverväganden, innan ett färdigt förslag kunde presenteras. I propositionen redovisades bakgrundsvis vissa uppgiftersom belyste den svenska handelsflottans kraftiga minskning . Detsvenskägda utlandsflaggade tonnaget hade ökat starkt och uppskattadesvara nästan dubbelt så stort som det svenskflaggade. Av det utlandsflaggadetonnaget drevs ett drygt trettiotal fartyg med svensk besättning underinternationaliseringsavtalet med drygt 1 200 personer sysselsatta. Den viktigaste förklaringen till den svenskahandelsflottans negativa utveckling var enligt propositionen svårigheterna attunder rådande förutsättningar driva en svensk rederinäring med svenskbesättning på fartygen. Bemanningskostnaderna blev för höga. Med den utvecklingsom ägde rum inom den internationella sjöfarten - kännetecknad av ett ökatutbud av fartyg under bekvämlighets- eller lågkostnadsflagg - fick de högabemanningskostnaderna en avgörande betydelse för den svenska handelsflottanskonkurrenskraft. Mot den sålunda angivna bakgrunden bör statliga åtgärder -framhölls det i propositionen - inriktas på de internationellt sett högasvenska bemanningskostnaderna. Skillnaderna mellan kapitalkostnaderna förfartyg under olika flagg var dock enligt regeringens bedömning inte likaomfattande som skillnaderna i fråga om bemanningskostnader. Det förelåg därförinte tillräckliga skäl att föreslå åtgärder för att sänka redarnaskapitalkostnader. I propositionen framhölls vidare attinternationaliseringsavtalet hade gjort det möjligt för parterna påsjöarbetsmarknaden att minska bemanningskostnaderna med upp dll . Enförutsättning för internationaliseringsavtalet är emellertid - erinradeföredragande departementschefen - att det endast omfattarsvenskar som är anställda av svensk arbetsgivare på utländskt /89:TU6fartyg. Vidare är avtalet tillämpligt endast på fartyg i s.k. oceanfart. Medden avgränsningen faller den mest omfattande delen av svensk sjöfart, närsjöfarten,utanför internationaliseringsavtalets tillämpningsområde. Det förhållandet attsvenska redare hade valt att driva ett ökande antal fartyg medinternationaliseringsavtal visade - framhölls det - att den därigenom uppnåddakostnadsnivån ansågs konkurrenskraftig av näringen. Internationaliseringsavtaletborde därför vara normerande för nivån på den kostnadsavlastning som statligaåtgärder skulle syfta dll. Med hänsyn till de relativt gynnsammamarknadsförutsättningarna för färjesjöfarten borde denna inte omfattas av destadiga åtgärderna. Dessa borde därför enbart gälla svenska handelsfartyg ifjärrfart enligt definitionen i sjömansskattelagen (1958:295). Sammantagnaskulle det i propositionen förordade bidraget på . per helårsanställdpå svenskt handelsfartyg i fjärrfart och den planerade skattebefrielseninnebära en sänkning av redarnas bemanningskostnader med , dvs. ned tillinternationaliseringsavtalets nivå. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag att riksdagentill Bidrag till svenska rederier för /89 skulle anvisa ettförslagsanslag av 300 milj. kr. Beträffande det aviserade förslaget omskattebefrielse framhöll utskottet att en sådan framstod som ett oundgängligtkomplement till det föreslagna bidraget för att det av tidigareangivna målet att bibehålla en svenskflaggad handelsflotta av rimlig omfattningskulle kunna uppnås. beslutade i enlighet medutskottets hemställan (/88:27, rskr. 2 Förslag till bidragssystem såvitt avser sjömansskatt I nu föreliggande proposition föreslår regeringen att ettsärskilt statsbidrag till svenska rederier införs fr.o.m. den 1 januari 1989.Bidragets storlek skall motsvara den del av lönekostnaderna som avsersjömansskatt, enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt, för sjömän på svenskahandelsfartyg i fjärrfart. Statens kostnad för beräknas till 250 milj.kr. För innevarande budgetår föreslås att till Bidrag till svenskarederier på tilläggsbudget till statsbudgeten anvisar ett förslagsanslag på 42milj. Föredragande departementschefen erinrar om att han redandå ett förslag om skattefrihet aviserades förutsåg vissa tekniskakomplikationer förenade med ett sådant förslag. Den lagstiftning som finns påsocialförsäkringsområdet utgår från - framhålls det i propositionen - attnivån för såväl sociala avgifter som sociala förmåner är kopplad till faktisktutgiven ersättning från arbetsgivaren. En skattebefrielse får med åtföljandesänkning av ersättningen därför med gällande system direkta konsekvenser förnivån på det sociala skyddet. Tekniska lösningar för att kompensera för dennaeffekt blir med nödvändighet komplicerade och är också från principiellsynpunkt tveksamma. Det har mot denna bakgrund inte ansetts rimligt att föreslåså omfattande förändringar av den generella lagstiftningen påsocialförsäkringsområdet som fordras för att kunna ge sjömännen oförändradesociala förmåner i kombination med skattefrihet. Ett förslag till författningsändringarsom regeringen innevarande år remitterade till lagrådet innehölldärför endast sådana ändringar - såvitt gäller socialförsäkringsom- 1988/89:TU6 rådet -som syftade till att rent tekniskt säkerställa sjömännens rätt till ATP m.m. påfaktiskt erhållen ersättning. I remissen framhölls att det fick ankomma påsjöarbetsmarknadens parter att sinsemellan lösa frågor om ett utvidgatskydd i förhållande till den allmänna försäkringen. regeringennu förelägger skall, framhålls det, ses mot bakgrund av önskemåletatt uppfylla det primära syftet med en skattebefrielse - nämligen enkostnadsavlastning för redaren, i det fall denne också är arbetsgivare - utan attkompensationsnivån inom socialförsäkringsområdet berörs. Regeringens förslag innebär följaktligen att redarna ävenfortsättningsvis skall inleverera sjömansskatt enligt dagens system. Bidraget,som skall motsvara den del av lönekostnaderna som avser sjömansskatt, börutbetalas i efterskott. Den ordning som gäller för uppbörd av sjömansskattinnebär att den inbetalda skatten till sin storlek inte kommer att vara kändför myndigheterna förrän en relativt den avser.Härigenom uppstår en viss eftersläpning i bidragssystemet. Avsikten är dock attutforma systemet så att det medger att viss del av bidraget utbetalas redanunder . Det föreslagna bidraget innebär - framhålls det ipropositionen -tillsammans med det bidrag på 300 milj. kr. som riksdagentidigare beslutat om, att redarnas totala bemanningskostnader kan sänkas med ca40 % jämfört med dagsläget. Därmed tillgodoses det i den sjöfartspolidskapropositionen uttalade syftet med statliga sjöfartspolitiskaåtgärder. I motion T8 (m) yrkas avslag på förslaget tillbidragssystem såvitt avser sjömansskatt och framhålls att regeringen börförelägga förslag om befrielse från sjömansskatt för anställda påsvenska handelsfartyg i fjärrfart. Motionärerna betonar vikten av att svensksjöfartsnäring kan arbeta under internationellt konkurrenskraftiga villkor ochav att sådana villkor blir bestående , så att näringen inteblir ständigt beroende av politiska beslut. Direkta subventioner är enligtmotionärerna olämpliga och riskerar att skada sjöfartsnäringen. Enbefrielse från sjömansskatt kan däremot - betonar motionärerna - inte nuförutses skapa några problem i förhållande till andra sjöfartsnationer.Skattebefrielsen bör emellertid endast utgöra en övergångslösning i avvaktan påinförandet av ett svenskt internationellt fartygsregister. Enligt utskottets mening är det av regeringen föreslagnabidraget och det tidigare beslutade bidraget på . och anställdväl ägnade att tillgodose det av framställda kravet om stöd tillsvensk sjöfartsnäring för att bibehålla en svensk handelsflotta av rimligomfattning. Avsikten med dessa båda bidrag är ju att stärka berörda rederiersinternationella konkurrenskraft genom att nedbringa kostnaden för löner tillombordanställda på fartyg i fjärrfart ined . Vad gäller de i motion T8 (m) uttalade farhågorna att ettbidragssystem skulle göra rederinäringen alltför beroende av politiska beslutvill utskottet erinra omatt det i sitt betänkande /88:8 om behovet av sjöfartspoli- 1988/89:TU6 tiska åtgärder betonade nödvändigheten av att sådana åtgärder fåren långsiktig inriktning. Utskottet vill med kraft understryka att detta börgälla såväl det redan beslutade bidraget som det nu föreslagna. Utskottet har vidare ingen erinran mot vad som angivits ipropositionen som skäl till att regeringen inte förelägger detaviserade förslaget om befrielse från sjömansskatt.Internationaliseringsavtalets förutsättningar har - som utskottet framhöll isitt betänkande /88:27 - inte föranlett några internationellakomplikationer. Det föreslagna bidraget bör enligt utskottets mening ses som enalternativ, teknisk lösning för att åstadkomma en skattefrihet även föranställda på svenskflaggade handelsfartyg i fjärrfart. Med den utformning sombidragssystemet avses få innebär det ju helt enkelt att inlevereradsjömansskatt återbetalas. Inte heller bidraget torde därför behöva medföranågra svårigheter i förhållande till andra sjöfartsnationer. Utskottetförutsätter att återbetalning av inlevererad sjömansskatt kommer att ske medminsta möjliga dröjsmål. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagatt till Bidrag till svenska rederier på tilläggsbudget för innevarandebudgetår anvisa ett förslagsanslag på 42 milj.kr. Frågan om införande av ett svenskt internationelltfartygsregister behandlas inte bara i den nämnda m-motionen utan också ifp-motionen. Vad förespråkarna av ett sådant register syftar fill är att stärkaden svenska handelsflottans internationella konkurrenskraft genom att inomramen för s.k. lokala avtal göra det möjligt att sänka bemanningskostnaderna.Lokala avtal innebär att utländska besättningar kan anställas på fartyg pågrundval av kollektivavtal som tecknas med de fackliga organisationerna isjöfolkets hemländer. I motion T8 (m) framhålls att flertalet av de betydandevästeuropeiska sjöfartsnationerna redan har inrättat eller planerar att inrättainternationella register i syfte att göra det möjligt för resp. landshandelsflotta att konkurrera på internationellt likvärdiga villkor. Det tordeinte vara möjligt - betonar motionärerna - för att stå vid sidan avdenna utveckling utan att förlora också de sista resterna av svensk sjöfart ioceanfart, med oöverskådliga verkningar för svensk industri och ekonomi somföljd. Formerna för ett svenskt internationellt fartygsregister bör därförutredas och förslag föreläggas . Även i motion T9 (fp) framhålls att regeringen skyndsamtbör utreda förutsättningarna för införande av ett internationelltfartygsregister i . Erfarenheterna från och bör därvidenligt motionärerna kunna tjäna som vägledning. Den sålunda aktualiserade frågan behandlades av utskottetså sent som i det av godkända betänkandet /88:27.Utskottet vidhåller sin där redovisade uppfattning att ett svensktinternationellt fartygsregister skulle kunna innebära att man på svenska fartygunderlåter att tillämpa svenska lagregler på väsentliga områden - inte minstdet arbetsrättsliga - i en utsträckning som synes oförenlig med svenskrättsuppfattning. De sjöfartspolitiska åtgärder som avses genomföras tordeskapa förutsätt- ningar förbibehållande av en svensk handelsflotta av rimlig omfattning. Med 1988/89:TU6 det sagda avstyrker utskottet motionsyrkandena. I motion T9 (fp) framhålls att regeringen nu borde haframlagt förslag om att ändra reglerna för de allmänna investeringsfonderna, såatt medel från fonderna kan tas i anspråk inte bara för nya fartyg.Motionärerna yrkar att beslutar medge rätt att utnyttjainvesteringsfonderna för fartygsinvesteringar. Utskottet vidhåller sin i betänkandet /88:27redovisade uppfattning att sjöfartspolitiska åtgärder bör inriktas på attsänka bemanningskostnaderna samt att tillräckliga skäl inte för närvarandeföreligger att föreslå åtgärder i syfte att sänka rederiernas kapitalkostnader. Vidare erinras om skatteutskottets till det nämndabetänkandet fogade yttrande SkU 1987/88:8y. Med anledning av motionsyrkandenmed samma innebörd som det nu aktuella anförde utskottet: "När det gällerde allmänna investeringsfonderna får dessa användas för underhåll, reparation,ombyggnad eller avskrivning av fartyg. Fonderna får emellertid inte tas ianspråk för begagnade fartyg. Anledningen är dels att fondernas primära syfteär att ge företagen möjligheter att under goda år avsätta viss del av sinavinster för att bygga upp ett kapital som i sämre tider kan användas förinvesteringar, dels att en utvidgning till begagnade inventarier medför en riskför missbruk. Enligt utskottet bör denna begränsning kvarstå. Utskottetavstyrker med det anförda motionsyrkandena om ändrade regler förianspråktagande av de allmänna investeringsfonderna." , för sin del, gjorde inte då - och görinte heller nu - någon annan bedömning. Med det anförda avstyrksmotionsyrkandet. Det förtjänar tilläggas att en löntagarfond - enligt vadutskottet erfarit -medverkat till att möjliggöra höjning av aktiekapital irederiföretag genom att teckna viss andel av aktierna. Även löntagarfondernasynes sålunda bl.a. kunna erbjuda möjligheter att i viss utsträckningtillgodose rederiers kapitalbehov. 1. beträffandebidragssystem såvitt avser sjömansskatt attriksdagen med bifall till regeringens förslag samt med avslag på motion 1988/89:T8yrkandena 2 och 3 till Bidrag till svenska rederier på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /89 anvisar ett förslagsanslag på 42 000 000kr., 2. beträffandeett svenskt internationellt fartygsregister attriksdagen avslår motionerna 1988/89:T8 yrkande 1 och 1988/89:T9 yrkande 1, 3. beträffande de allmänna investeringsfonderna att avslår motion 1988/89:T9 yrkande 2. den 6 december1988 1988/89:TU6 Närvarande:Birger Rosqvist (s), (), (), (),(), (), (), RuneJohansson (s), i (m), (), (), (vpk), (), (), Tom (), () och (). Bidragssystem såvitt avser sjömansskatt (mom. 1) RolfClarkson, i och Tom (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "" och på s. 7 slutar med "Motionsyrkandena avstyrks"bort ha följande lydelse: mening är det angeläget att ett stöd till sjöfarten får en internationelltgodtagbar utformning och att stödet ger näringen fasta och förutsebara villkor. EGhar infört regler i avsikt att skydda medlemsländerna mot diskriminerande ochprotektionistiska affärsmetoder från i första hand statshandelsflottor. Menreglerna kan också komma att användas mot andra länder som anses dumpa sinapriser med hjälp av statliga subventioner till rederinäringen. Denna ambitionär en drivkraft i tillkomsten av nya internationella fartygsregister. Utskottetåterkommer i det följande till erforderligheten av att även i införaett internationellt fartygsregister. Iavvaktan på en sådan långsiktigt effektiv sjöfartspolitisk åtgärd är det enligtutskottets mening angeläget att finna varaktiga övergångslösningar, som intemedför risker för motåtgärder från konkurrerande sjöfartsnadoner eller andrakomplikationer i förhållande till dessa länder. Direktasubventioner synes därför olämpliga, medan en befrielse från sjömansskatt intenu kan förutses skapa några problem i förhållande till andra sjöfartsnationer. Regeringenborde enligt utskottets mening inte ha dragit tillbaka det aviserade förslagetom befrielse från sjömansskatt. De tekniska och principiella problem som ärförenade med skattebefrielsen torde kunna undvikas genom att det överlåts åtparterna att själva i avtal reglera det sociala skydd de bedömer varaerforderligt. Regeringen bör därför återkomma till medförslag om befrielse från sjömansskatt för ombordanställda på svenskahandelsfartyg i fjärrfart. Av det anförda följer attutskottet avstyrker regeringens förslag, medan 1988/89:TU6 motionsyrkandenatillstyrks. Vad utskottet nu anfört bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffandebidragssystem såvitt avser sjömansskatt att med bifalltill motion 1988/89:T8 yrkandena 2 och 3 och med avslag på propositionen somsin mening ger regeringen dll känna vad utskottet härom anfört,