bet · GC01KrU6 · 1988-12-31 00:00:00 — Civilministern erinrar om att,sedan den fria musikundervisningen infördes, den kommunala musikundervisningenhar vuxit fram som ett alternativ och anför vidare följande (s. 18). Den friamusikundervisningen är fortfarande en värdefull tillgång i landets 1988/89:KrU6 musikliv som den behövs för kyrkans egen verksamhet. Därför bör den, som utredningen också har föreslagit, finnas kvar i framtidens kyrkomu sikaliska verksamhet. Liksom nu bör den fria musikundervisningen skötas av organister och kantorer med kvalificerad utbildning. Med hänsyn till ' ' framväxtenav den kommunala musikundervisningen bör i enlighet med utredningens förslag pastoratens ansvar begränsas till musikundervisning ' med kyrklig inriktning. Ett åläggande för pastoraten att meddela sådan undervisning bör gälla endast för dem som är medlemmar i en församling inom pastoratet. Eftersom det är kyrkans och församlingarnas behov som iförsta hand skall tillgodoses, bör den närmare orrifattningen och uppläggningenav den fria musikundervisningen bestämmas av pastoratet. I motion Kr28 (m) kritiseras den i propositionenföreslagna omfattningen av, den fria musikverksamheten. Motionärerna hävdar attdet i många landsbygdsförsamlingar ofta inte finns någon musikundervisning atttillgå. De anför vidare att någon strikt gräns mellan kyrklig och världsligmusikverksamhet eller musik inte heller går att dra. Utskottet anser - i likhet med vad som anförs ipropositionen - att den närmare omfattningen och uppläggningen av den friamusikundervisningen bör bestämmas av pastoratet. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet förslaget i motion Kr28 om att den friamusikundervisningeii inte endast skall inriktas på kyrkans musikverksamhet(yrkande 1 delvis). Ansvaret för orgelvården hgger obligatoriskt hoskyrkomusikerna. hänvisning till orgelverkens och orgelmusikens grundläggande betydelse för gudstjänst- och församlingsliv anser civilministern att pastoraten uttryckligen bör åläggas att svara för vården av de orglar som finns hos församlirigarna i pastoratet. Han understryker att det är viktigt att orgelvården anförtros , kyrkomusiker med en kvalificerad utbildning. 1 kyrkomusikérutbildningen ingår ocksä som ett särskilt moment orgelvärd. . , Enligt motion Kr27 (fp) bör pastoratens ansvar omfattaäven övriga . musikinstrument som finns hos församlingarna. De musikinstrument - flygel, cembalo m.fl. - som kanfinnas hos församlingarna representerar ofta stora värden. Det ligger därför iförsamlingarnas eget intresse att noga vårda dessa instrument. Utskottet utgår frän att den;kyrkomusiker som ansvarar förorgelvården även ser till att de andra instrument som finns hos församlingarnafår nödvändig skötsel och vård. Lagtexten behöver därför inte omformuleras.Motion Kr27 i denna del avstyrks alltså (yrkande 1 delvis). Utskottet förutsätter att deuttalanden om omfattningen av de obligatoriska kyrkomusikaliska uppgifternasom utskottet gjort i det föregående kommer att beaktas då reglementen för denkyrkomusikaliska verksamheten fastställs. Förslagen i propositionen innebär att de nuvarande tvåkyrkomusikertjänsterna - organist- och kantorstjänsternä - skall bibehållas.Därutöver kan i en del fall med medgivande anlitas s.k.orgelspelare. en högstvarierande utbildningsbakgrund och kan endast förordnas om det 1988/89:KrU6finns särskilda skäl som t.ex. att behörig kyrkomusiker inte kan rekryteras. För att garantera en god och så långt möjligt likvärdigkyrkomusikalisk standard skall det enligt 6 § lagförslaget finnas minst entjänst som organist i varje pastorat. Undantag från detta krav kan dock medgesav . Enligt motion Kr25 (m) är detta krav helt orealistiskt.Motionären anför att ett stort antal pastorat aldrig kommer att kunna fä enorganisttjänst besatt med behörig innehavare. Motionären föreslår att riksdagenskall göra ett uttalande av denna innebörd (yrkande 1). Motionärens uppfattning stöds av somanför att förslaget i propositionen är en viktig markering men kan synasoptimistisk intill önsketänkande. påpekar att om varje pastorat skallha en organisttjänst kommer stora anspråk att ställas på utbildningen avkyrkomusiker. Vidare pekar på konsekvenserna för medelstilldelningentill musikhögskolorna och för tjänsternas innehåll. Som utskottet ovan anfört får enligt 6 § lagförslagetmedges undantag från det principiella kravet på inrättande av organisttjänst.För sådan dispens krävs dock att de kyrkomusikaliska uppgifterna är av litenomfattning eller att det av organisatoriska skäl inte är lämpligt att anställaen organist. Medgivandet kan ocksä tidsbegränsas. Syftet med den föreslagna regleringen avkyrkomusikertjänsterna är att garantera en kvalitativ minimistandard pä denkyrkomusikaliska verksamheten i pastoraten. Civilministern anser attdomkapitlet i normalfallet bör kunna utgå från att det nuvarande antaletinrättade organisttjänster - drygt 400 - i stort sett kan anses motsvarabehovet. En minskning av antalet organisttjänster skulle strida mot syftet attsäkra den höga kvalitet som kännetecknar svensk kyrkomusik. Utskottet är medvetet om att det i många fall kommer attbli svårt att besätta organisttjänster i pastoraten méd behörig innehavareeftersom antalet pastorat uppgår till 1 100. Det kan därför inte uteslutas attunder kravet i propositionen inte kommer att kunnauppfyllas och att domkapitlen alltså måste kunna ge ett stort antal dispenser.Utskottet anser dock-i likhet med civilministern-att det är viktigt att tryggakvaliteten i verksamheten. Utskottet ansluter sig därför till vad som anförs ipropositionen. Ett uttalande från sida i enlighet med vad som yrkasi motion Kr25 är alltså inte påkallat. I 17 § lagförslaget föreskrivs att den som är anställd somkyrkomusiker i ett pastorat skall vara skyldig att fullgörafyllnadstjänstgöring hos annan om en sådan skyldighet avtalats i samband medanställningen. Målsättningen är enligt propositionen att öka tjänsternaskyrkomusikalis ka innehåll och att skapa ett sådant underlag för kyrkomusikertjänsterna att dessa ger en tryggad sysselsättning för innehavarna. 1 propositionen påpekas också att pastoratet bör få anlita en behörig kyrkomusiker som är anställd hos någon annan. 1 detta sammanhang diskuteras olika kombinationsalternativ. Civilministern anför att det är helt givet.att sådana kombinationsalternativ ., sominnebär att kyrkomusikertjänsten fylls ut med musikutövning eller 1988/89:KrU6 undervisning i musik måste stå i förgrunden. Samtidigtunderstryker han att det i första hand måste ankomma på kyrkan att svara förinnehållet i kyrkomusikertjänsten. Möjligheten till kombinationstjänster för kyrkomusikerberörs i motion Kr25 (m). Motionären erinrar om att kyrkomusikerna pä mångahåll utför ett arbete vid sidan av uppgiften som kyrkomusiker. Han vill attriksdagen i ett uttalande till regeringen skall ansluta sig till bedömningen ipropositionen att det i första hand måste ankomma på kyrkan att svara förinnehållet i kyrkomusikertjänsten. Utskottet konstaterar att det råder allmän enighet i frågaom kyrkans ansvar för innehållet i kyrkomusikertjänsten. Enligt utskottetsmening behövs därför inte något särskilt uttalande från sida. MotionKr25 yrkande 2 avstyrks alltså. Vad som i övrigt anförs under detta avsnitt ipropositionen bl.a. om avskaffande av skolkantorstjänster föranleder inte någotsärskilt uttalande eller erinran frän utskottets sida. Enligt propositionsförslaget skall det - i likhet med vadsom nu gäller - ställas krav på att kyrkomusiker uppfyller bestämdakompetenskrav. Behörighetsreglerna anknyter till dagens högre och lägrekyrkomusikerutbildning. Civilministern anför också att han inte avser attförorda några genomgripande förändringar i fråga om den kyrkomusikaliskautbildningens innehåll. Utskottet tar i det följande först upp ett förslag imotion Kr28 (m) om att för behörighet som organist och kantor skall krävasmedlemskap i . En bestämmelse av denna innebörd bör enligt mofionärernainföras i 8 och 9 §§. Därefter behandlar utskottet behörighetsvillkorensutformning i vad avser kyrkomusikérutbildningen. 1 sin motivering till förslaget om medlemskap i som behörighetskrav anför motionärerna att det är självklart att den somanställs på fast tjänst som organist eller kantor i pastorat i svenska kyrkanskall vara medlem i kyrkan. Som utskottet inledningsvis redovisat har kyrkomötet år1988 uttalat sig för att det måste vara ett krav att den som innehar en tjänstsom kyrkomusiker skall tillhöra . Gällande bestämmelser om medlemskap i finnsi religionsfrihetslagen (1951:680). Bestämmelserna innebär bl.a. att detendast är svensk medborgare eller i riket bosatt utlänning som får vara medlem isvenska kyrkan. Barn i äktenskap inträder vid födseln i , om denene av föräldrarna tillhör kyrkan (se dock 7 § andra stycket). Detsamma gällerför barn utom äktenskap om modern tillhör kyrkan. Inom kyrkan pågår en utredning om kyrkotillhörighet ochdop i . En arbetsgrupp inom som utrett denna fräga har lagt fram två diskussionsbetänkanden. Det senaste (SKU 1988:1) Vägen fill kyrkan som presenterades är 12 föremålför en omfattande remiss bl.a. till samtliga församlingar i svenska 1988/89:KrU6 kyrkan. Arbetsgruppen kommer att tillcentralstyrelsen lämna sitt slutbetänkande. Centralstyrelsen kommer därefteratt ta ställning till utredningens slutsatser och förslag, varefter ärendetskall redovisas kyrkomöte. församlings- och pastoratsförbundsstyrelse har utfärdat en rekommendation till kyrkokommunerna angåendetillhörighet till i fråga om vissa arbetstagare iförsamlingarna. Förbundsstyrelsen rekommenderar att det vid antagande avbefattningsbeskrivningar och vid ledigförklarande av befattningar inom denverksamhet i församlingarna som avser gudstjänstliv, undervisning, diakoni,evangelisation, barn- och ungdomsarbete - för anställningens erhållande ochbibehållande - ställs som krav att befattningshavaren skall tillhöra . I motiveringen till sitt ställningstagande anför förbundsstyrelsenbl.a. Förbundsstyrelsen har alltjämt den uppfattning som uttalasi yttrandet till över kyrkomusikerutredningensbetänkande nämligen att det inte är önskvärt med statlig reglering av frågan. Frågan om krav på tillhörighet till bör istället bedömas och avgöras av den enskilde kyrkokommunale arbetsgivaren ochett krav på tillhörighet bör således ställas av kyrkokommunen vidanställningstillfället. Krav på tillhörighet till bör främst ställas på befattningshavare som har arbetsuppgifter inomden del av församlingarnas verksamhet som består av gudstjänstliv ochundervisning, diakoni, evangelisation, barn-och ungdomsarbete. För den befattningshavare på vilka ifrågavarande krav ställtsvid anställningstillfället får anses gälla att han/hon vid ett utträde ursvenska kyrkan kan anses ha brutit i lojalitet mot arbetsgivaren. Dettaförhållande kan då i det enskilda fallet hävdas ha sådan betydelse förarbetsgivarens verksamhet att det kan åberopas som saklig grund för uppsägning. Anteckning om att för befattningshavarens anställninggäller tillhörighet till bör göras i det anställningsbevis somskall tillställas arbetstagaren. Anteckningen kan ha följande lydelse: "Befattningshavarenskall tillhöra ". Emellertid bör det betonas att det ändå får vara den gradav störning av verksamheten som utträdet i det enskilda fallet uppfattatsutgöra som är av betydelse. Det är också av vikt att understryka att lojalitetengentemot arbetsgivaren lika kraftigt kan störas av andra förhållanden vilkainte lika lätt låter sig registreras som tillhörigheten till . Mot ovanstående bakgrund rekommenderar förbundsstyrelsenatt vid antagande av befattningsbeskrivningar och vid ledigförklarande avbefattningar inom den församlingarnas verksamhet som avser gudstjänstliv,undervisning, diakoni, evangelisation, barn- och ungdomsarbete som krav föranställningens erhållande och bibehållande ställs att befattningshavaren skalltillhöra . Utskottet konstaterar sålunda att reglerna om medlemskapövervägs inom . Med hänsyn härtill samt till den rekommendation som utfärdat avstyr ker utskottet att det sker en sådan författningsmässig reglering av frågan om medlemskap i som föreslås i motion Kr28 (yrkandena 4 och 13 Behörighetskravetför tjänst som organist i 8 § bör enligt motion Kr27 (fp) 1988/89:KrU6kompletteras med ett tillägg som preciserar att högskoleexamen avlagts med 160poäng på kyrkomusikerlinje (yrkande 1 delvis). Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) anför i sittyttrande att "högskoleexamen på kyrkomusikerlinjen" är en väldefinierad examensbenämning som anges med poängtal i det utbildningsbevis somdén examinerade erhåller. Angivande av poängtalet i lagtexten är därför intenödvändigt. Propositionens förslag till lagtext har fördelen att inte krävanågon lagändring vid en eventuell framtida ändring av utbildningstidens längdpå kyrkomusikerlinjen. ansluter sig i sitt yttrande tillUHÄ:s bedömning och anser att det här aktuella yrkandet i motionen bör avslås. Med hänvisning till det anförda avstyrker kulturutskottetmofion Kr27 yrkande 1 i här aktuell del. Frågan om fortsatt behörighet förorganister efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna behandlar utskottet idet följande. I samma motion föresläs även vissa förändringar avbehörighetsvillkoren för kantorer. Enligt lagförslaget (9 §) är den behörig somantingen avlagt organist- och kantorsexamen och som med godkänt vitsord hargenomgått pedagogisk kurs för kantorer (9 § 1), eller som har avlagthögskoleexamen för musiklärare med kyrkomusikaliskt tillval (9 § 2). Vidare som är behörig att anställas som organist även kantorsbehörighet (9 § 3). Enligt motionärernas förslag till lydelse av 9 § 1 skulleför kantorstjänst krävas att vederbörande avlagt organist- och kantorsexamenoch antingen genomgått den pedagogiska kursen för kantorer med godkänt vitsordeller avlagt musiklärarexamen. Vidare föreslår motionärerna vissa mindre redaktionellaändringar i lagtexten. Motionärerna anför som skäl för det föreslagna tilläggetatt det är fel att musiker med väsentligt mer omfattande musikpedagogiskutbildning än vad som ingår i kantorsutbildningen skall vara hänvisade tilldispens enligt 10 § i lagförslaget. Medanledning av motionsförslaget anför utbildningsutskottet följande. Utskottet anser för sin del i denna fråga attlagförslagets text under 9 § 1 i propositionen är vilseledande. Den föreslagnaformuleringen ger nämligen intrycket av att kursen för organist- ochkantorsexamen liksom den pedagogiska kursen skulle finnas kvar som friståendekurser också . Som framgår av vad utskottet tidigare anfört ersättsdessa kurser av en sammanhållen kantorsutbildning. Det lämpliga i att behållade två tidigare använda examensbenämningarna för att beteckna de examina som avslutarden sammanhållna utbildningen kan i nuvarande läge ifrågasättas. Utskottetföreslär därför att begreppet kantorsexamen införs i lagen som ettsammanfattande, lättbegripligt begrepp för de aktuella examina (organist-ochkantorsexamen samt pedagogisk examen för kyrkokantorer). En sådan benämningåterspeglar den föreslagna utbildningsvägeri. 1 framtiden kommer således inte möjligheten att finnas attdelta i fristående kurs som leder till organist- och kantorsexamen. Den naturliga studiegången för en musiklärare blir i stället att komplettera sin musiklära rexamen med den tillvalskurs i kyrkomusik som tas upp i 9 § 2. De enda musiklärare som därmed skulle riskera att bli hänvisade till dispensinstitutet 14 är de somredafi har genomgått organist- och kantorsexamen. Dessas 1988/89:KrU6 musikpedagogiska kompetens är tillräcklig, vilket bekräftas i UHÄ:s remiss svar, men det förhållandevis lilla antal personer detta gäller bör enligt utskottets mening inte förhindra att den ay utskottet föreslagna förenklingen i fräga om examensbegreppet genomförs. . , föreslär således att det i 9 § 1skall stadgas att den som har avlagt kantorsexamen skall vara behörig att anställas på en tjänst som kantor. har enligt kulturutskottets meningangett vägande skäl för den föreslagna ändringen av lagförslaget. tillstyrker alltså att 9 § 1 lagförslagetändras i enlighet med innehållet i utbildningsutskottets förslag. Motion Kr27yrkande 1 i här aktuell del avstyrks. Hur länge den äldre studieordningen övergångsvis fårtillhandahållas efter bör regleras av regeringen. Utskottet anser att den som avlagt de examina ochkunskapsprov som krävs enligt nu gällande bestämmelser självfallet skall varabehörig till tjänst som kantor. Motsvarande bör gälla den som avlagt de examinaoch kunskapsprov som enligt nu gällande bestämmelser krävs för behörighet tilltjänst som organist. På grund av det anförda föreslår utskottet ett tillägg avden angivna innebörden i punkt 4 i övergångsbestämmelserna. Punkten i övrigtgodtas. anser att motionärernasändringsförslag i 9 § punkterna 2 och 3 är av i huvudsak språklig karaktär.Utbildningsutskottet föreslår att de skall avstyrkas. gör ingenannan bedömning än utbildningsutskottet. Motion Kr27 yrkande 1 i här aktuelldel avstyrks alltså. Tillsättning av tjänster. I proposifionen föreslås (11 §) att tjänsten somkyrkomusiker i ett enförsam-lingspastorat skall tillsättas avpastoratskyrkorådet..l flerförsamlingspastorat skall tillsättningen ske genombeslut av den tillsättningsnämnd som skall finnas för tillsättning avprästtjänster. skall pröva de sökandes behörighet och yttra sigöver deras kyrkomusikaliska skicklighet. 1 mofion Kr30 (c) avvisas förslaget atttillsättningsbeslutet skall fattas av prästtillsättningsnämnden. Mofionärenanför att rekryteringsförfarandet är en del av den totala personalpolitiken.Denna bör för kyrkokommunalt anställd personal utformas och genomföras på ettenhetligt sätt oavsett om den anställde är församlingsassistent,kyrkvaktmästare eller kyrkomusiker. Motionären anser att tillsättningsnämndernalätt kan uppfattas som en administrativt ej erforderlig, oönskad och härtillhelt onödig påbyggnad av den kyrkokommunala beslutsapparaten. Det bör i ställetvara pastoratssam-fälligheternas beslutande organ som åtnjuter förtroendet attinom ramen för utarbetade och beprövade administrativa system organisera sinabeslutsfunktioner på bästa sätt. Enligt den prästanställningslag (1988:184) som riksdagenantog skall inom flerförsamlingspastoraten inrättas särskilda tillsättningsnämnder 25 vid sidan avpastoratskyrkorädet. Till dessa nämnder utser församlingarnas 1988/89:KrU6kyrkoråd inom sig representanter. Syftet med denna ordning är att garanteraförsamlingarna ett jämlikt inflytande på tillsättningsbeslutet. Civilministernmenar att samma synsätt kan anläggas när det gäller kyrkomusiker. Utskottet,som delar denna uppfattning, vill också erinra om att kyrkomusikernfillsammans med prästen har ett stort ansvar inom en så vital del avförsamlingens liv som gudstjänsten. Enligt utskottets mening är det därförrimligt att kyrkomusikertjänster i flerförsamlingspastorat - i likhet medprästtjänsten i sädana pastorat - tillsätts av tillsättningsnämnden. MofionKr30 avstyrks alltså. Regleringen av kyrkomusikernas tjänsteåligganden Närmarebestämmelser om regleringen av kyrkomusikernas tjänsteåligganden lämnas iförslaget till 13 och 14 §§ i den nya lagen. För varje pastorat skall detfinnas ett reglemente för den kyrkomusikaliska verksamheten. Ett sådantreglemente skall utvisa hur de obligatoriska uppgifterna skall tillgodoses och.hur de är fördelade mellan pastoratets kyrkomusiker. Reglementet skallfastställas efter yttrande av församlingarna i pastoratet och domkapitlet.Reglementet skall ha en sådan utformning att det framgår hur gudstjänstlivetsbehov skall fillgodoses. I propositionen förutsätts att och dessmusiksakkunniga kan -tänkas ha synpunkter på hur behovet av en betryggandeorgelvård bäst kan tillgodoses i pastoratet. Föredragande statsrådet påpekarockså att man även från stiftsledningens sida kan väntas komma att uppmärksamtfölja utvecklingen av den kyrkomusikaliska verksamheten. Detta följer avbiskopens skyldighet att visitera församlingarna ochiav den uppgift somstiftssamfälligheterna har föreslagits få i den nya stiftsorganisafionen,nämligen främjande av församlingslivets utveckling i stiftet. Imotion Kr27 (fp) föreslås att det i en ny paragraf i lagen föreskrivs att detåligger att med viss periodicitet - t.ex. i anslutning tillbiskopsvisitation av församling - låta musiksakkunnige pröva ochrapportera huruvida den kyrkomusikaliska verksamheten tillgodoser vad som angesi 3 § i lagen. Utskottetansluter sig till den bedömning som görs i propositionen, nämligen att det fåranses ligga i stiftsledningens ansvar att noga följa den kyrkomusikaliskaverksamheten i sfiftet. Utskottet vill vidare peka på att syftet med denföreslagna regleringen är bl.a. att avskaffa den statliga detaljregleringen.Garantier för att verksamheten i varje pastorat håller en godtagbar breddskapas genom att i lag ange de obligatoriska kyrkomusikaliska uppgifterna. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet mofion Kr27 yrkande 2. Enligt15 § lagförslaget skall den för orgelvärden ansvarige till pastoratet anmäla sådana brister som han inte själv kan avhjälpa. I specialmotiveringen fill den föreslagna bestämmelsen nämns att en motsvarande bestämmelse 16 1 motion Kr27 (fp) föreslås att ansvaret skall omfatta även andra musikinstrument som finns hosförsamlingen än orglar. Med hänvisning till vad utskottet anfört i detföregående om bestämmelsen i 3 § omvård av orglar avstyrker utskottet motionen även i här aktuell del (yrkande 1delvis). Behovet av kyrkomusikalisk expertis i domkapitlen ochstiftssamfälligheterna m.m. Domkyrkoorganisten har enligt 18 §kyrkomusikerförordningen utöver sina ordinarie uppgifter även särskildauppgifter för stiftet i dess helhet. Han skall bl.a. stå till domkapitletsförfogande som musiksakkunnig i frågor om kyrkomusikerverksamheten i stiftet.Enligt utredningsförslaget skulle de särskilda stiftsuppgifterna frikopplasfrån tjänsten som domkyrkoorganist. I stället skulle det hos varjestiftsstyrelse finnas en stiftsmusiker. Förslaget i proposifionen innebär attdomkyrkoorganisten även i fortsättningen som regel skall vara sakkunnig viddomkapitlets handläggning av kyrkomusikärenden. Lagförslagets 18 § innebärdock att ges möjlighet att som musiksakkuhnig anlita någon annan istiftet verksam kyrkomusiker med organistkompetens. Förslaget i mofion Kr25 (m) yrkande 3 anknyter tillutredningsförslaget. Mofionären anser att det finns ett stort behov av ochviktiga uppgifter för en stiftsmusiker. Han vill därför att i ettuttalande till regeringen förordar att det till varje stiftsstyrelse inrättasen tjänst som stiftsmusiker. 1 propositionen erinras om att utredningens förslag oms.k. sfiftsmusiker-tjänster grundar sig på dess bedömning att det kommer attbehövas en musikkonsulentverksamhet i stiftet. Civilministern har sammauppfattning men anser i likhet med många remjssinstanser aftstiftssamfälligheten själv bäst kan bedöma hur den vill anordna och administrerasina insatser på det kyrkomusikaliska området. Det skall enligt propositionenäven kunna förekomma att stiftsstyrelsen i stället för att anställa någonkyrkomusiker anlitar flera personer på arvodesbasis för denna verksamhet. Utskottet har inte något att erinra emot vad som anförs ipropositionen i här aktuellt avseende och tillstyrker således regeringensförslag. Någon åtgärd med anledning av motion Kr25 yrkande 3 behövsenligt utskottets mening inte. Enligt motion Kr28 (m) yrkande 2 bör ett kontaktorgan meduppgift att samordna kyrkomusiken och den regionala musikorganisationeninrättas. Motionärerna hävdar att det inte finns någon annan institution somhar så stor musikverksamhet som . finns dockenligt motionen inte något utbyggt kontaktnät mellan kyrkomusikerna och deregionala musikorganisationerna eller Svenska rikskonserter. Frågan om möjligheterna till samverkan mellan kyrkansmusikverksamhet och länsmusikstiftelserna berörs i propositionen. Civilministern anför att det mäste vara en viktig uppgift för stiftssamfälligheten att sörja för en god kontakt mellan kyrkomusikerorganisationen och de nya regionala och centrala musikstiftelserna.