bet · GC01LU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Rätten för börsföretag att vid nyemission 1988/89:LU7 ge utaktier med lägre röstvärde bör därför avskaffas. En sådan ordning . skulleockså som framhålls i motionen skydda de små aktieägarna och minskamaktkoncentrationen inom storföretagen. Vidare skulle enligt utskottetsuppfattning sannolikt antalet s.k. maktaffärer minska om möjligheten tilldifferentierad rösträtt avskaffades. Utskottet anser således att det redan nu finns underlagför att genomföra den i mofion L213 förordade ändringen i aktiebolagslagen. anfört bör med bifall till motionL213 ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 4 bort ha följande lydelse: . 4. beträffande differentieradrösträtt att med bifall till motion 1988/89:L213 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 1988/89:LU7 Remissyttranden övermotion 1987/88 :L206 Bilagal Den i motionen åberopade nytillkomna spärregeln avseendeavgående medlems rätt att återfå sina medlemsinsatser (4 kap. 1 §) och hindretdärvidlag mot att dela ut från reservfonden, uppskrivningsfonden ochförlagsinsatserna är oväsentlig och ointressant i samband med den fråga somväckes i motionen. Det väsentliga är enligt uppfattningskyddet av det egna : , kapitalet i den ekonomiskaföreningen gentemot aktioner som de kvarvar- . , , ande medlemmarna kan åstadkomma. Det är helt klart att förslaget urholkardet faktiska skyddet som redan är svagt i ekonomiska föreningar av egnakapitalet. Uppskrivning av anläggningstillgång skulle via uppskrivningsfondsom används för förlusttäckning kunna fresta till att lämna större återbäringaroch efterlikvider än som är ekonomiskt försvarbart. anser med stöd av vad som ovan anförtsatt förslaget i motionen bör avstyrkas. () hänvisar till ett remissvar åv den7 över motion 1984/85:590 av vari avlämnadessynpunkter beträffande motsvarande frågeställning gällande aktiebolag. Förutsattatt vissa i remissvaret avlämnade synpunkter beaktades tillstyrkte BFN dennamotion. Beslutet motiverades av de praktiska olägenheter som förelåg till följdav beslut om aktiekapitalökning genom fondemission med påföljande nedsättningav aktiekapitalet. Några praktiska olägenheter föreligger däremot inte i enekonomisk förening då denna inte är underkastad de stränga krav som gäller förbundet kapital i ett aktiebolag. Detta förhållande är principiellt oförändrat ilagen (1987:667) om ekonomiska föreningar som gäller från . BFN anser därför inte att ekonomiska föreningar bör gesvidgade möjliga heter att använda medel i uppskrivningsfond och avstyrkerdärför motionen. () hade att ta ställningtill förslag om att ekonomisk förening skulle kunna sätta av till uppskrivningsfond var i yttran de över promemorian "Nya redovisningsregler för ekonomiska föreningar m.m." (Ds Ju 1979:14). KF fann det naturligt att en sådan möjlighet,, genom uppskrivning av anläggningstillgångar, skulle stå öppen för en eko nomisk förening på samma sätt som för aktiebolaget. Av naturliga skäl var emissionsfallet inte aktuellt utan för den ekonomiska föreningens del be gränsades rätten att utnyttja fonden till att skriva ned andra anläggningstill gångar rned motsvarande belopp. hatmöjligheterna att utnyttja uppskrivningsfonden utvidgats i aktie- 1988/89:LU7 bolagslagen.Aktiebolaget kan under vissa förutsättningar använda fonden Bilaga 1 På den här punkten skiljer sig inte den ekonomiska föreningensoch aktiebolagets behov av att kunna använda sig avupp-skrivningsfondsinstitutet. En spärregel behövs, så att uppskrivningen inte indirekt,genom vinstutdelning eller på annat sätt, kan föras ut ur företaget.Utvidgningen i aktiebolagslagen att utnyttja uppskrivningsfonden harkombinerats med en sådan regel. I den nya lag om ekonomiska föreningar, som gäller från 1januari 1988, finns en spärregel med motsvarande funktion redan intagen. 1 § stadgas att förekomsten av uppskrivningsfond skall beaktas i sambandmed att medlem utträder ur föreningen och då gör anspråk pa ått återfå medlemsinsatsen.För att understryka uppskrivningsfondens bundenhet och dessutom nå ytterligareöverensstämmelse med aktiebolagslagen skulle denna regel kunna kompletterasmed ett treårigt förbud mot vinstutdelning sedan uppskrivningsfond använts förförlusttäckning. Sammanfattningsvis anser alltså KF att ekonomisk förening,i lika hög grad som aktiebolag, har behov av att kunna användauppskrivningsfond för förlusttäckning. Vidare anser KF att den spärregel somredan finns i föreningslagen med det ovan föreslagna tillägget bör varatillfyllest för att motverka att belopp motsvarande en uppskrivning som använtsför förlusttäckning delas ut från föreningen. Mot bakgrund härav tillstyrkerKF att den i motionen föreslagna ändringen i föreningslagen genomförs. Sammanfattning av LRFs synpunkter Sammanfattningsvis vill LRF framhålla följande: - LRFs tidigareprincipiella ställningstagande om bildande av uppskrivningsfond kvarstår. - Det bör iprincip föreligga likhet i lagstiftningen mellan aktiebolag och ekonomiskförening varför den i motionen framlagda hemställan bör analyseras vidare. - Om analysenvisar att inga allvarliga negativa effekter uppstår stödjer LRF motionenshemställan om att föreningslagen ändras så att ekonomiska föreningar gesmöjlighet att utnyttja uppskrivningsfond till förlusttäckning. Motionen tar upp frågan om hur uppskrivning avanläggningstillgångar kan utnyttjas. Det påvisas skillnaden mellan ett aktiebolags och en ekonomisk förenings möjlighet att utnyttja uppskrivningar på anläggningstillgångar för olika ändamål. Aktiebolaget kan utnyttja uppskrivningsbelopp till att öka aktiekapitalet genom ny- eller fondemission. Enligt läg SFS 1986:1235 har aktiebolaget även möjlighet att utnyttja uppskrivningsbelopp till att täcka 37 förlust.Motionärerna hemställer att motsvarande möjlighet att täcka förlust 1988/89:LU7 även skall gälla ekonomisk förening. Den i motionen berörda frågan om uppskrivningsfondens användandevar föremål för diskussion . framhöll att detej borde föreligga några skillnader mellan ekonomiska föreningar och aktiebolagi användningen av uppskrivningsfond. hemställde i"Nya redovisningregler för ekonomiska föreningar m.m." (Ds Ju1979:14) att föreningslagen ändras så att möjlighet skapas till delsenpermanent bindning av anläggningstillgångars uppskrivna värde i en reservfond,en permanent uppskrivningsfond eller annan fond, dels en uppskrivningsfond förtillfällig bindning av anläggningstillgångars uppskrivna värde. I övervägandena till "Nya redovisningsregler förekonomiska föreningar m.m." (Ds Ju 1979:14) sägs att en uppskrivning avvärdet på en anläggningstillgång gör att en orealiserad värdestegring tasfram. Detta motsvarar ingen vinst på företagets verksamhet. Ur detta perspektivborde en uppskrivning vara förbjuden. Av billighetsskäl har dock införtsmöjligheten till uppskrivning för att företagen skall kunna ta upp ett mer realistisktvärde på anläggningstillgångarna. Denna uppskrivning kan endast användastill nedskrivning av andra anläggningstillgångar. Vidare framhölls att en annan sak är huruppskrivningsbeloppet får användas. Med hänsyn till att u|)pskrivningsbeloppetinte är någon vinst som får delas ut måste uppskrivningsbeloppet på något sättbindas i företaget. I aktiebolaget är detta möjligt eftersom beloppet viafondemission kan tillföras aktiekapitalet och därmed bli bundet. Enuppskrivning som används till fondemission kan ej bindas lika hårt i föreningensom i bolaget. I övervägandena till Ds Ju 1979:14 sades att särskildaåtgärder inte bör vidtas för att i föreningen möjliggöra en permanent bindningav uppskrivningsbelopp till det bundna egna kapitalet. I sammanhanget, sadeinan, bör beaktas att en bindning till reservfonden knappast är möjlig. Dennafond används för att täckti förlust i verksamheten. En bindning tillreservfonden skulle därför kunna innebära att förbud att använda beloppet förvinstutdelning skulle överträdas. Genom att en förlust täcks via uppskrivningsbeloppsom tillförts reservfonden öppnas möjligheten till vinstutdelning av beloppsom annars hade måst åtgå för förlusltäckning. Man sade även, att enuppskrivning inte kan "lagras" i en sådan permanent fond utan att pånågot sätt komma till användning. 1 LRFs remissvar på departementspromemorian Ds Ju 1979:14framhål-les att det inte bör föreligga några skillnader i användandet avuppskrivningsfond mellan aktiebolag och (ikonomiska föreningar. LRF sadevidare att det bör föreligga rätt för ekonomiska föreningar att bilda såvälpermanent bunden som tillfälligt bunden uppskrivningsfond. LRF ansåg att delagtekniska komplikationerna med en permanent uppskrivningsfond bör kunnalösas. LRF anser att detta är giltigt även . LRF anseralltjämt att som grundläggande princip bör gälla att likhet i lagstiftningenbör föreligga mellan den ekonomiska föreningen och aktiebo- 1988/89:LU7 bör som företagsform vara så flexibel Bilaga 1 ocheffektiv som möjligt utifrån konsumentens/producentens synvinkel. I förhållandetill aktiebolaget måste dock vissa skillnader i lagstiftningen accepteras blandannat vad gäller behandlingen av eget kapital. LRF anser att följderna av den i motionen framlagdahemställan bör analyseras ytterligare. Analysen bör klargöra i vad mån denföreslagna förändringen i lagstiftningen påverkar föreningen utifrån aspekternakonkurrenskraft och skydd av det egna kapitalet. Visar en dylik analys att inga allvarliga negativaeffekter kan väntas uppstå ställer LRF sig bakom motionärernas hemställan attekonomiska föreningar får utnyttja uppskrivningsfonden fill förlusttäckning. FAR avstyrker motionen. Lagstiftaren har vid utformningen av reglerna omuppskrivning av anläggningstillgångar och om uppskrivningsfond velatsäkerställa att uppskrivningsbeloppet, som representerar en ännu ej realiseradvärdestegring, inte används för utdelning. För att förebygga kringgående finnsockså regler som hindrar att en ansamlad förlust täcks genom uppskrivning ochvinstmedel därefter utdelas utan särskild prövning. Just detta betraktelsesätt ligger bakom den ändring iaktiebolagslagen som gav aktiebolag rätt att använda uppskrivningsfond förförlusttäckning på villkor att ett treårigt utdelningsförbud iakttas (SOU1986:1235, av motionärerna kallad "lagstiftning "). Den avmotionärerna citerade motiveringen i Ds Fi 1986:19 för att inte öppnamotsvarande möjlighet för ekonomiska föreningar är enligt FARs uppfattningvälgrundad och alltjämt giltig. Motionärerna åberopar en regel iden nya lagen (1987:667) om ekonomis- " ka föreningar som stöd för sinuppfattning att den nämnda motiveringen inte längre skulle äga aktualitet. Denregel som avses måste vara 4 kap. 1 § första stycket. När en medlem har avgått har han rätt att sex månaderefter avgången få ut sina inbetalda medlemsinsatser. Beloppet får dock inteöverstiga vad som belöper på honom i förhållande till övriga medlemmar avföreningens egna kapital enligt den balansräkning som hänför sig till tiden föravgången. Vid beräkningen av föreningens egna kapital skall bortses frånreservfonden, uppskrivningsfonden och förlagsinsatserna. Regelns innebörd är att andel i uppskrivningsfonden intefår utbetalas till avgående medlem. Finns det både ansarnlad förlust ochuppskrivningsfond i föreningen skall utbetalningen alltså minskas med andelen iförlusten men inte ökas med andelen i uppskrivningsfonden. Detta står helt iöverensstäm- melse medgrundtanken att orealiserad värdestegring inte får användas till 1988/89:LU7 utdelningeller annan vederlagsfri utbetalning till delägare utan särskild Bilaga 1 Motionärerna föreslår nu att uppskrivningsfonden skall fåanvändas för förlusttäckning. Sker detta genombrytes spärren i 4 kap. 1 S. Detär sålunda helt felaktigt att åberopa spärregi;ln som motiv för förslaget. Inte heller i övrigt ser FAR någon anledning att nu frångåden gällande lagens inställning till rätten att utnyttja uppskrivning ochuppskrivningsfond i ekonomiska föreningar. Bakgrunden till att de ändrade reglerna i aktiebolagslageninfördes var en strävan att förenkla regelsystemet, inte att vidgamöjligheterna att utnyttja de medel som var avsatta till uppskrivningsfonden.Förslaget aktualiserades främst genom de effekter som vinstdelningsskatten kange upphov till genom dess reala vinstbegrepp. Frågan om ekonomisk föreningskall kunna använda uppskrivningsfond till annat ändamål än uppskrivning avanläggningstillgångar har aktualiserats dels i sambandmed översynen av vinstdelningsskatten och dels under arbetet med den nya lagenom ekonomiska föreningar. Öveivägandena utmynnade i att någon sådan utvidgningav ändamålen för vilka uppskrivningsfond kan användas inte föreslogs (prop.1986/87:42 s. 43 och 1986/87:7 s. 177). Även om skyddet för det bundna kapitalet i viss månstärkts genom den nya lagen om ekonomiska föreningar finns det fortfarandeskillnader i kapitalets bundenhet mellan aktiebolag och ekonorniska föreningar.Dessa skillnader medför att det även enligt den nya lagstiftningen är möjligtför medlemmar att komma i åtnjutande av insatskapitalet och att dela utöverskott i annan form än traditionell vinstutdelning. Sarnfundet anser därföratt de skal som låg till grund för beslutet att inte utvidga de ändamål förvilka uppskrivningsfond kan utnyttjas alltjämt har giltighet varför förslageti motionen avstyrks. 1988/89:LU7Bilaga 2 Remissyttranden över motion 1987/88:L211 Gemensamt för de områden tagit upp i sin motionär att de utgör exempel på sådana centrala frågor inom aktiebolagsrätten somaktualiserats och varit föremål för debatt särskilt under de senaste åren.Debatten om näringslivets villkor och frågor som rör intresset av attsäkerställa allmänhetens och aktieägarnas förtroende för ett väl fungerandeaffärsliv beror till stor del på att de svenska företagen under senare åragerat på en mycket expansiv marknad. De stora strukturella förändringarna inomdet svenska näringslivet och den turbulens som kännetecknat densvenska kapital- och värdepappersmarknaden under de senaste årens snabba utvecklingår omständigheter som bidragit till att ställa frågorna, om under vilka villkorde svenska aktiebolagen och deras ledningar skall verka och agera, i fokus. De frågor som väcks genom motionen berör inte sådanaområden som är specifika för de institut som står under bankinspektionenstillsyn eller som bankinspektionen kommer i direkt kontakt med genom sinverksamhet. Men eftersom flertalet institut under inspektionens tillsyn utgörsav aktiebolag föreligger även från inspektionens sida ett starkt intresse avatt lagstiftningen på det aktiebolagsrättsliga området kontinuerligt ses överoch anpassas till de förändringar som sker inom affärslivet och de marknaderdär svenska företag agerar. Återköp av egna aktier Bankinspektionen har i olika sammanhang framhållit att detär angeläget att den svenska lagstiftning som reglerar svenska företags villkorharmoniseras med utländsk lagstiftning så att de svenska företagen inte påcentrala områden vidkänns betydande konkurrensnackdelar. Bankinspektionen anser emellertid inte att de problemGrönvall pekat på nått en sådan omfattning att det finns tillräckliga skäl att särskilt utreda frågan om återköp av aktier. Som också påpekats i motionen bygger den svenska aktiebolagslagen pä den grundläggande principen att ett aktiebo lags aktiekapital omges av stränga formella bestämmelser och att ändringar därav endast kan beslutas genom strängt formella beslut. Skyddet för aktie ägarnas intressen är det primära och förbudet för aktiebolag att förvärva egna aktier är centralt. Något behov av att rubba dessa principer enbart för att kunna lösa problemen med överlikviditet synes inte föreligga. Problemen med att finna goda placeringsobjekt på värdepappers marknaden torde i grunden inte elimineras bara genom att bolagen som ett alternativ även tillåts "investera" i egna aktier. Frågan om destundom misstänkliggjorda ägarkedjor som uppstått till följd av framför allt stora företags placering av sin överlikviditet bör också i första hand behandlas i annan ordning. Bankinspektionenvill i sammanhanget också peka på de invändningar 1988/89:LU7 som kanresas mot att ett aktiebolag skulle tillåtas köpa egna aktier för att Bilaga 2 vårdaaktievardet och upprätthålla börskursen på en rimlig nivå. En sådan ordningskulle snarare under vissa förhållanden ytterligare kunna försvåra marknadensmöjligheter att korn;kt värdera en aktie och också öppna möjligheter för ettbolag med stor överlikviditet att genom aktieköp hålla uppe aktiekursen på ennivå som inte svarar mot en korrekt värdering av andra förhållanden inomföretaget som borde påverka kursen. Önskemål om aktiebolagsrättsliga lagstiftningsåtgärder föratt stärka minoritetsaktieägares ställning och eliminera oklarheter ilagstiftningen om styrelseledamöters skadeståndsansvar har framförts i olikasammanhang. Flera av dessa önskemål har anknytning till förhållanden påvärdepappersmarknaden. Dessa frågor kommer också i stor utsträckning attbehandlas av (Fi1987:03, jfr Kommittédirektiv, dir 1987:11 s. 8). Här skall också erinras omden av börsstyrelsen tillsatta s.k. , vars arbete sannoliktkommer att belysa även hithörande frågor. Ytterligare initiativ på området är,enligt bankinspektionens mening, tills vidare inte påkallade. Enligt bankinspektionens mening är det bäst att låtaordförandens ställning utvecklas i praxis. Nuvarande tillämpningar synes oftastfungera väl och bör inte bindas genom lagstiftning. I motionen aktualiseras först frågan om aktiebolag börtillåtas förvärva egna aktier. Motionären anger vissa skäl varför en sådanmöjlighet borde finnas och slutar därefter med att framställa förslaget attfrågan om att öppna möjligheten till inköp av egna aktier bör utredas. Det föreligger flera skäl till att den svenskaaktiebolagslagen innehåller ett principiellt förbud mot förvärv av egna aktier.Å andra sidan tillåter utländsk lagstiftning emellanåt dylika förvärv. Det kandärför finnas anledning att göra en förutsättningslös undersökning om skälentill att rättsläget är olika i olika länder och om det kan finnas anledningatt mjuka upp den regel som svensk rätt innehåller.Fakultetsnämnden tillstyrker följaktligen att den i motionen föreslagnautredningen kommer till stånd. I rnotionen aktualiseras därefter frågan om detminoritetsskydd som ffiöter i den svenska aktiebolagslagen. Motionen innehållerdet konkreta förslaget att aktieägare, som tillsammans kan redovisa ettaktieinnehav av . alltid skall äga rätt till en styrelseplatsförutsatt att majoritetens aktier inte är fördelade på mer än tio händer. 1övrigt framhålls generellt, att möjlighetenatt införa ett effektivare minoritetsskydd är en angelägen ut- 1988/89:LU7 Vad beträffar det konkreta förslag till lagstiftning sommotionen innehåller är det tveksamt, vilken nytta detta skulle göra annat än iganska begränsade fall. Men sant är å andra sidan att det minoritetsskydd somaktiebolagslagen innehåller inte har kunnat utgöra den spärr mot majoritetsövergrepp,som reglerna i och för sig borde kunna ge. delar därföråsikten att en förutsättningslös utredning är befogad även i vadaktiebolagslagens minoritetsskyddsregler beträffar. Man kan mycket väl tänkasig ett utbyggt skyddssystem för fåmansföretag. men även vad gäller aktiebolagmed ett större antal ägare kan ändringar i de materiella reglerna tänkas varabefogade. Härtill kommer behovet av en förutsättningslös genomgång avmöjligheterna att underlätta för minoriteter och enskilda aktieägare attprocessuellt utnyttja lagens materiella regler. Vad härefter beträffar frågan om styrelseledamötersskadeståndsansvar innehåller motionen diverse delvis svårbegripliga förslag. I den mån skadeståndsfrågorna utreds är det viktigt attstyrelseansvarsförsäkringar och andra skadeslöshetsarrangemang utreds. Den sista fråga som motionen tar upp är frågan omstyrelseordförandens särskilda uppgifter och därmed ansvar. Här kan nämnas attdet inte blott är styrelseordförandens ställning som behöver utredas - detfinns också för aktiebolagslagen okända personkategorier som också kunde behövautredas: arbetande styrelseordföranden, koncernchefer etc. I varje fall såvittgäller styrelseordförandens ställning vore det värdefullt med en förutsättningslösutredning och fakultetsnämnden tillstyrker därför förslaget härom. Återköp av egna aktier I motionen föreslås att frågan om att öppna möjlighetenför ett bolag att köpa in egna aktier bör utredas . Enligt vad börsstyrelsen erfarit pågår på uppdrag av densittande (I 1985:04) ett arbete med att ta fram enexpertrapport som belyser de juridiska aspekterna på frågan om egna aktieköp.Rapporten kommer att offentliggöras tillsammans med utredningens betänkande ioktober 1988. Motionärens önskemål om en utredning tycks således därmed redanvara tillgodosett. I avvaktan på betänkande och den angivnarapporten avstår börsstyrelsen från att nu komma med synpunkter på frågan omegna aktieköp. 1 motionen föreslås att möjligheten att införa etteffektivare minoritetsskydd i svensk aktiebolagsrätt utreds. Börsstyrelsen vill inte motsätta sig att frågor som hängersamman rned aktieägarnas minoritetsskydd blir föremål för utredning. Styrelsen år emel lertid inte övertygad om att motionärens förslag om att ett aktieinnehav på at. skulleberättiga till en styrelseplats är lämpligt. Motionaren föreslår att en enskild styrelseledamotsekonomiska ansvar bör begränsas. Enligt 15 kap. 4 § aktiebolagslagen (1975:1385) kan ettskadestånd varom har är i fråga jämkas efter vad som är skäligt med hänsyn tillhandlingens beskaffenhet, skadans storlek och omständigheterna i övrigt. Ensådan omständighet är den skadevållandes ekonomiska förmåga. Det finns således bestämmelser iaktiebolagslagen som öppnar möjlighet för en domstol att i ett enskilt fallbegränsa en styrelseledamots ekonomiska ansvar. Enligt börsstyrelsens meningfinns inte några erfarenheter som visar att nu angivnajämkningsregel skulle vara otillräcklig. Motionärens förslag avstyrks därför. Motionären föreslår att frågan om ordförandens ställning iett aktiebolag utreds och klarläggs genom ändringar i aktiebolagslagen. beslöt börsstyrelsen att tillkalla treutredare för att -mot bakgrund av händelseförloppet i analyserade principfrågor och övriga förhållanden som var av betydelse för fondbörsenoch aktiemarknaden. Utredningen beräknas vara klar för publicering i augusti1988. En av de frågor som. utredningen kommer att ta upp till diskussion ärstyrelsens däribland ordförandens - och verkställande ledningens ställningoch ansvar. Det är möjligt att motionärens hemställan om utredning därigenomblir tillgodosett. I avvaktan på att utredningen offentliggörs avstårbörsstyréisen från att yttra sig i denna del. 1988/89:LU7 Bilaga 2 Återköp av egna aktier Det år i och för sig riktigt att de kursfluktuationer somunder senare år förekommit på har varit högstbetydande. Samma förhållande har gjort sig'gällande på flertalet andrafondbörser. Frågan om återköp av egna aktier lär emellertid för närvarandeövervägas inom den s.k. ägarutredningen. Samfundet vill därför föreslå attbetänkandet från denna utredning avvaktas innan ytterligare initiativ tas idenna angelägenhet. Samfundet delar uppfattning att det voreönskvärt med en förbättring av minoritetsskyddet. Visserligen har detta utbyggts successivt, och ABL innehåller nya regler genom vilka lagstiftaren sökt ytterligare förbättra skyddet, men i vissa situationer fungerar regelsystemet på ett mindre tillfredsställande sätt. Vad nu sagts gäller framför allt de mindre aktiebolagen, där det emellanåt kan konstateras ett visst maktmiss- 44 bruk frånmajoritetens sida. Man rör sig emellertid här på ett svårt och 1988/89:LU7 känsligtområde och får inte glömma att makten i ett aktiebolag vilar på Bilaga 2 principenatt rösträttsmajoriteten skall bestämma. Det viktigaste skäl som anförts mot enrätt för minoriteten att vinna representafion inom styrelsen är att man därmedskulle äventyra enhetligheten inom styrelsen och därmed den handlingskraft somär erforderlig för ledningen inom näringslivet.