bet · GC01TU18 · 1988-12-31 00:00:00 — verksamhet 1989/90-1991/92, m.m. Idetta betänkande behandlas i proposition 1989/90:100 (budgetpropositionen)bilaga 8, avsnittet F. Luftfart, framförda förslag om luftfartsverketsverksamhet m.m. /901991/92 jämte motionsförslag omflygtrafikförsörjningen och om flygplatsorganisationen m.m. Regeringensförslag som avser ekonomiska mål för och inriktningen av luftfartsverketsverksamhet samt inriktningen och omfattningen avverkets investeringar tillstyrks av utskottet. Vidbetänkandet har fogats 15 reservationer. M-,fp- och c-ledamöterna har avgett två gemensamma reservationer, nämligen ifrågor om koncessionsgivningen på det inrikes primärnätet (res. 4) ochtrafikpolitisk prövning av flygplatsinvesteringar (res. M-och fp-ledamötema har avgett en gemensam reservation, nämligen i fråga omluftfartsverkets affärs- och myndighetsfunktioner (res. Vpk-och mp-ledamötema har avgett fyra gemensamma reservationer, nämligen i frågorom halvering av luftfartsverkets investeringsprogram (res. 10), vissa villkorför en tredje bana på (res. 11), ett återupptagande avTullingeprojektet (res. 14) och ny flygplats för (res. M-ledamöternaensamma har avgett sju reservationer, nämligen i frågor om privatisering av SAS(res. 1), koncessionsgivningen för utrikes primärtrafik (res. 2), tillståndtill charter(-sällskapsrese-)flygningar från och till utlandet (res. 5), nivånpå luftfartsverkets trafikavgifter (res. 8), luftfartsverkets avgifter förårlig luftvärdighetskoritroll av privatflygplan (res. 9), finansiering avluftfartsverkets investeringar genom ett finansieringsbolag och påkreditmarknaden (res. 12) och (res. C-ledamöternaensamma har reserverat sig i fråga om koncessionsgivningen för utrikessekundärtrafik (res. Vidarehar vid betänkandet fogats fem särskilda yttranden, nämligen av m-och fp-ledamöterna i fråga om koncessionsgivningen för inrikes sekundärtrafik(2), I 1988/89. enav c-ledamötema i fråga om ny trafikflygplats mellan och 1988/89:TU 18 (5), vpk-ochmp-ledamöterna i fråga om trafikpolitisk prövning av flygplatsinvesteringar(3), vpk-ledamoten i fråga omprivatisering av SAS (1) samt mp-ledamoteni fråga om ekonomiska mål och inriktningen för luftfartsverkets verksamhet(4). Regeringenföreslår i proposition 1988/89:100 bilaga 8 ()under avsnittet F. Luftfart, luftfartsverkets treårsplan för budgetåren1989/90-1991/92 (s. 130-138) 1. attriksdagen godkänner vad föredragande departementschefen har anfört om verksamhetens ekonomiska mål och om inriktningen /90-1991/92, 2, attriksdagen godkänner vad föredragande departementschefen har anfört om inriktningen och omfattningen av luftfartsverkets investeringar /90-1991/92 samt bemyndiga regeringen att besluta om avvikelser därifrån. I988/89:T205av m. fl. (m) vari yrkas 5.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom koncession för anslutningslinjer till Kastmp. 1988/89:T209av m. fl. (fp) vari yrkas 2.att begär att regeringen inleder planeringen för en alternativflygplats i södra regionen. Motiveringen till yrkandetåterfinns i motion 1988/89:A408 (fp). 1988/89:T210av och (båda c) vari yrkas 4. att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkningarför flygtrafiken i län. 1988/89:T213av Tom m. fl. (m) vari yrkas 4.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom koncessionsvillkor och trafikplaner för . 1988/89:T215av m.fl. (c) vari yrkas 30.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts rörande inriktningen av tillståndsgivning för nya flyglinjer. 1988/89:T2I7(delvis) av m.fl. (c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen tifl känna vad i motion 1988/89:Jo217 (c) 1988/89: anförtsom kommunikationerna i , såvitt avser flygtrafik. 1988/89:T225av m. fl. (m) vari yrkas 30.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom luftfarten. 1988/89:T228av m.fl. (c,m,fp) vari yrkas 4. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om statligt ansvar för utredning, projektering och byggande av en ny trafikflygplats i . 1988/89:T229av m. fl. (s) vari yrkas 5. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om huvudman för ny flygplats i . 1988/89:T234av m. fl. (fp) vari yrkas 10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avreglering av inrikesflyget, 11. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om finansieringen av den nya inrikesterminalen påArlanda. 1988/89:T242av m. fl. (fp) vari yrkas 6. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om flygplatserna , och . 1988/89:T243av m. fl. (m) vari yrkas 6.att hos regeringen begär en utredning om huvudmannaskap förflygplatserna. I988/89:T244av och (båda c) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motion 1988/89:A465 (c) anförts om ny regionflygplats i . I988/89:T245av och (båda fp) vari yrkas 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motion 1988/89:A466 (fp) anförtsom flygets utveckling i norra . 1988/89:T258av m. fl. (vpk) vari yrkas 16.att beslutar att halvera luftfartsverkets investeringsprogram. 1988/89:T368av m.fl. (mp) vari yrkas 2. attriksdagen beslutar att Ariandas tredje landningsbana inte får byggas förrän problemen med buller, luftföroreningar och lukt avsevärt minskats. Motiveringen till yrkandetåterfinns i motion 1988/89:Jo957 (mp). 1988/89:T701av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en flygplats i för reguljärcivil linjetrafik. 1988/89:T702 av KarinFalkmer (m) vari yrkas 1988/89: 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om en liberalare koncessionsgivning även för små bolag, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om tillstånd för AIR Nordic att öppna regelbunden trafik till . I988/89:T704av Per och (båda mp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna att den planerade flygplatsen vid inte skallkomma till stånd. 1988/89:T705av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om prövning inför lokaliseringen av en ny flygplatsi . I988/89:T706av m. fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begär en utredning isyfte att åstadkomma ett avskiljande av myndighetsfunktionen inkl.flygsäkerhetstjänsten i luftfartsverket från den rörelsedrivande delen ienlighet med vad som i motionen anförts och att därvid den rörelsedrivandedelen av verket skall ombildas till aktiebolag, 2. att hos regeringen begär en snarutredning i syfte att finna nya organisationsformer för huvudmannaskap förflygplatser, 3. att hos regeringen begär förslag tillsärskilt finansieringsbolag för luftfartsverket efter förebild av Telefinans, 4. att hos regeringen begär förslag för attåstadkomma en ökad konkurrens och minskad reglering inom luftfartssektorn, 5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en generösare syn vid behandling avansökningar om nya inrikes koncessioner, 6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att parallellkoncessioner skall införas, 7. att hos regeringen begär attförhandlingar upptas syftande till en utförsäljning av de statliga andelarna iSAS, 8. att som sin mening ger regeringen tillkänna att tredje banan på bör påbörjas, 9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts beträffande avgiftssättningen, 10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om luftfartsverkets möjligheter att finansierainvesteringar, 11. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om trafikpolitisk prövning avflygplatsinvesteringar, 12. att som sin mening ger regeringen tillkänna att den affärsdrivande verksamheten vid flygplatsen bör ske på sammavillkor som för affärsföretag och att kommersiella satsningar skall finansieraspå den öppna lånemarknaden, 13. att som sin mening ger regeringen tillkänna att avgiften för luftvärdighetsbevis i samband med besiktning avprivatflygplan bör vara relaterad till den verkliga kostnaden. 14.att som sin mening ger regeringen till känna att 1988/89:TU U flygplats bör vara kvar som en med samverkande flygplats. 1988/89:T707av Per Stenmarck och (båda m) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om koncessioner för utrikesflyg, 2. att hos regeringenbegär att parallellkoncessioner införs. 1988/89:T708av m.fl. (c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheterna att etablera nyadirekta flyglinjer från Stump. 1988/89:T712av () och () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten och betydelsen av reguljär flygtrafikför utvecklingen och framtiden för med omland, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om koncessionsprövning av ny lokalisering avFyrstadsflygplats, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en fömtsättningslös prövning av nya ochalternativa finansieringsformer vid investering i ny flygplats. 1988/89:T714av m.fl. (m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motion 1988/89:Kr520 (m) anförts om chartertrafiktill . 1988/89:T716av och (båda fp) vari yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna att vid luftfartsverketsflygplatser bör finnas en särskilt miljöansvarig. Gällande riktlinjer för luftfartspolitiken, m.m. Övergripande riktlinjer och grundläggande bestämmelser Riksdagengodkände riktlinjer för den statliga luftfartspolitiken (prop.1981/82:98, , rskr. Genom trafikpolitiska beslut i vadbeslutet avser Luftfart (prop. 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 1990-talets. 294-330, , rskr. 249) - i fortsättningen benämnt enbart 1988 årstrafikpolitiska beslut - kompletterades dessa riktlinjer. Utgångspunktför statens handlande på luftfartens område skall liksom när det gällerandra trafikgrenar vara det ursprungligen formulerade och år 1988kompletterade, övergripande målet för samhällets trafikpolitik "atterbjuda medborgarna och näringslivet i landets olika delar entillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnader". Avkravet på att en samhällsekonomisk gmndsyn skall vara vägledande för handlandethar följt att luftfartspolitiken så långt möjligt skall utformas så att denbidrar till ett effektivt resursutnyttjande i samhället som helhet och därmed tillmåluppfyllelse inom olika samhällssektorer. De samhälls- 1988/89: ?ekonomiska övervägandena skall utgå från att affärsverk och enskildatransportföretag i princip skall vara effektiva enligt företagsekonomiskakriterier. En strävan skall vara att en marginalkostnadsanpassad prissättningså långt möjligt skall tillämpas, såväl av flygföretagen som svarar för flygtrafikensom av luftfartsverket som svarar för basservice för flygtrafiken. I 1988 årstrafikpolitiska beslut preciserades det övergripande målet för trafikpolitikenbl.a. på det sättet att transportsystemet skall utvecklas i miljövänligriktning. Idet följande redogörs i stora drag för riktlinjer för flygtrafiksförsörjningenm. Redogörelsen avser, om annat inte anges, trafikpolitiskabeslut fastlagda riktlinjer och gjorda uttalanden. Gmndläggandebestämmelser om luftfarten har meddelats i luftfartslagen (1957:297). Närmarebestämmelser har bl.a. meddelats i luftfartsförordningen (1986:171). Utformningenav våra bestämmelser om luftfarten har i stor utsträckning baserats påintemationella åtaganden som har gjort genom tillträde till olikakonventioner på luftfartens område. Om flygtrafikfbrsörjningen m. m. Förluftfartsverksamhet i förvärvssyfte krävs enligt luftfartslagen tillstånd. Vidprövning av tillstånd skall de tekniska och ekonomiska fömtsättningama förtrafiken beaktas. Deninternationella linjeluftfarten regleras av bilaterala luftfartsavtal överenskommelser på regeringsnivå mellan länderna parvis. Dessa avtal anger dedestinationer som får trafikeras och reglerar den kapacitet som får bjudas ut.Avtalen föreskriver också i allmänhet att tidtabeller och biljettpriser skallgodkännas av de berörda ländernas myndigheter. Företrädetill att få tillstånd (koncessioner) för luftfart i regelbunden trafik(linjefart) i förvärvssyfte har lämnats konsortiet () för utrikes trafik och viss inrikestrafik samt () förinrikestrafik i övrigt. Inomskandinavisk luftfart hade visst samarbete mellan luftfartsbolagen förekommitredan före det . Efter kriget förstärktes detta samarbete.För att fortsätta och förstärka samarbetet träffade de skandinaviskaluftfartsbolagen Det svenska AB Aerotransport (ABA), Det DanskeLuftfartselskab A/S (DDL) och Det Norske Luftfartsselskap A/S (DNL) - år 1951ett avtal (det s.k. konsortialavtalet) om bildande av konsortiet med uppgift att för parternas räkning och såsom en enhetbedriva trafikflygning och annan i samband därmed stående verksamhet. Vissatillägg har genom avtal mellan parterna tillförtskonsortialavtalet, och de har i olika omgångar avtalat om förläng- 1988/89:TU 1 { ning av giltighetstiden för detta, senast för tid t.o. m. den 30 september2005. ABA:s andel i SAS är tre sjundedelar och andelarna för ettvart av DDL ochDNL två sjundedelar. Hälften av aktiekapitalen i SAS moderbolag ägs avvederbörande stat och hälften av privata intressenter. ABAoch SAS äger vardera i (). Riksdagengodkände (prop. 1986/87:4, , rskr. 49) att konsortialavtaletrörande SAS med gjorda ändringar fortsatt skall ligga till gmnd för detskandinaviska luftfartssamarbetet t. o. m. . Motsvarandegodkännanden har lämnats av det danska och det norska stortinget.De skandinaviska parlamentens beslut innebär att SAS i princip skall haföreträdesrätt till koncessioner för internationell trafik. SASsträvar efter att driva så många direktförbindelser som möjligt från Köpehamn,och i första hand ut i och i andra hand till andrakontinenter. Vidare strävar SAS efter att så långt möjligt utveckla trafikfrån andra större orter i direkt ut i . I1988 år trafikpolitiska beslut sägs när det gäller den internationellaflygtrafikförsörjningen att de skandinaviska ländernas perifera läge ochbegränsade marknadsunderlag utgör avgörande utgångspunkter för koncessionspolitiken.Koncessionspolitiken skall stärka det trafiksystem som har etablerats och sombygger på matning av trafik till de stora trafikknutpunkterna i (dvs. SAS trafiksystem). En friare konkurrens inom internationell luftfart ärönskvärd men måste förenas med krav på att luftfarten skall bedrivas på likavillkor. Enligten överenskommelse mellan de skandinaviska trafikministrarna harbl.a. vissa regler om fraktcharterflygningar och person-charterflygningar somhar syftat till att skydda linjefarten mjukats upp. Regeringengodkände på gmndval av en överenskommelse mellan deskandinaviska trafikministrama riktlinjer som innebär att andra företag iSkandinavien än SAS kan få koncessioner (I) förnya gränsöverskridande flyglinjer inom utom mellan ,, , , , och , om SAS inte självväljer att trafikera flyglinjerna, samt (2) för nya flyglinjer mellanflygplatser i och flygplatser i det övriga , om den aktuellaflygplatsen i det övriga inte är den största eller är en av de största ivederbörande land och SAS inte trafikerar flygplatsen från , Osloeller . Statenskall genom en lämplig infrastruktur och genom koncessionsgivningen ha ettansvar för att stärka och vidareutveckla en flygtrafikförsörjning medtillfredsställande nationell täckning. Stommen i den nationella flygtrajikförsörjningenskall enligt trafikpolitiska beslut vara det 1988/89:TU18trafiknät som SAS och Linjeflyg trafikerar i egen regi eller genom entreprenör,kallat primärnätet, med undantag för "det inre Norrlandsnätet". SASoch Linjeflyg skall ha en prioriterad ställning i den nationella trafikförsörjningen. Vidtiden beslut bedrev med som"nav" SAS trafik på flyglinjema till , samt LuleåKimna. Linjeflyg bedrev med samma "nav" trafik på flyglinjerna tillSkellefteå, , , , , , ,, , , , , , ,, och . Det "inre Norrlandsnätet" omfattade dentrafik som bedrev på linjen Kimna för SAS räkning samt mellanLuleå, , , och för Linjeflygs räkning. Sekundärflyget,som omfattar trafik med flygplan med en högsta tillåten start vikt på (högsta tillåten startvikt för flygplan av typen är ca ),betraktas trafikpolitiska beslut som ett värdefullt komplement tilltrafiken på primärnätet. Sekundärflyget bör enligt beslutet utvecklas eftermarknadens behov på affärsmässiga gmn-der. Koncessionsgivningen skall inriktaspå att underlätta och stödja branschens egen omstrukturering.Sekundärflygbolagen bör ges bättre möjligheter till långsiktig planering. Om flygplatsorganisationen m. m. Riktlinjerbeträffande huvudmannaskapet för flygplatser för civil luftfart Enligtriktlinjer för luftfartsverkets verksamhet och organisation som riksdagengodkände (prop. 1967:57 s. 43, SU 107, rskr. 267) skall luftfartsverket() driva och förvalta statliga flygplatser för linjefart (i prop. 1967:57kallade primärflygplatser). Även landsting, kommuner eller enskildaintressenter skall enligt dessa riktlinjer kunna anlägga, driva och förvaltaflygplatser för linjefart (i prop:en kallade sekundärflygplatser). Andraflygplatser än sådana med linjefart bör enligt riktlinjerna även ifortsättningen vara en angelägenhet för landsting, kommun eller enskildintressent. I1982 års luftfartspolitiska beslut fastslogs att de flygplatser som huvudsakligenbetjänar allmänflyget inte heller i fortsättningen bör vara en statligangelägenhet utan en angelägenhet för kommun, landsting eller enskildintressent (prop. 1981/82:98 S..33-34). I1988 år trafikpolitiska beslut uttalades att det i princip inte fanns någonanledning att ändra på den sålunda beslutade ordningen för fördelning avansvaret för flygplatser i vårt land. Emellertid fömtskickades överväganden omnya organisationsformer för huvudmannaskap för flygplatser m.m. Med stöd avbemyndigande av regeringen har kommunikationsministern ocksåtillkallat en kommitté (K 1989:01) för utredning av former för organisation avhuvudmannaskapet för flygplatser. Antalet flygplatser /89: Vidutgången av fanns 212 av registrerade flygplatser för civil ochmilitär luftfart. Av flygplatserna var 56 trafikflygplatser, dvs. de kananvändas under s. k. instrumentväderförhållanden. På40 av trafikflygplatserna bedrevs linjefart. LFV förvaltade 14 statligaflygplatser för civil luftfart och drev flygstationer för sådan luftfart på femmilitära flygplatser. Kommuner ägde 11 flygplatser och drev flygstationer pånio militära flygplatser. Ett enskilt företag ägde en trafikflygplats medlinjefart. Luftfartsverketsuppgifter och organisation samt styrningen av verket Luftfartsverketshuvuduppgifter är enligt verkets instmktion (1988:78) att (1) främjautvecklingen av den civila luftfarten, (2) driva och förvalta statensflygplatser för civil luftfart, (3) utöva tillsyn över flygsäkerheten för dencivila luftfarten, (4) svara för flygtrafiktjänst i fred för civil och militärluftfart samt (5) ombesörja beredskapsplanläggning för civila flygtransporter. Luftfartsverketsnuvarande organisation gmndar sig på beslut av (prop.1984/85:25 bil. 4, , rskr. I organisationen har myndighetsfunktioneroch rörelsedrivande funktioner avgränsats från varandra. Myndighetsfunktionernaomfattar i huvudsak två ärendegmpper, nämligen dels myndighetsfrågor avtrafikal karaktär, dvs. i huvudsak frågor om transportreglering,transportförsörjning och transportplanering, dels flygsäkerhetsfrågor. Förmyndighetsfunktionerna finns LFV:s transport- och planeringsavdelning samtluftfartsinspektionen. Derörelsedrivande verksamhetema omfattar driften av de 14 statliga flygplatsemaför civil reguljär trafik, flygstationerna för sådan trafik på fem militäraflygplatser samt ett 30-tal flygtrafiktjänstenheter för den civila och militäraluftfarten m. m. Försina på flygtrafiken inriktade tjänster tar LFV ut följande slag av avgifter,nämligen (1) landningsavgifter, (2) passageraravgifter, (3) avgifter enligttvådelad tariff som består av en fast årsavgift och en rörlig trafikberoendeavgift och som avser i huvudsak SAS och Linjeflygs inrikes passagerartrafik (4) undervägsavgifter, (5) stationstjänstavgifter samt (6) hangar- ochparkeringsavgifter. Nivåerna för de fyra förstnämnda slagen av avgifter bestämsav regeringen, beträffande (3) avgifter enligt tvådelad tariff dock endast denfasta avgiften. LFV bestämmer de övriga avgifterna. Intäkterna av nu nämndaavgifter utgör LFV:s trafikintäkter. Vidsidan av trafikintäkterna har LFV kommersiella intäkter. Fömtom den påledningen av flygtrafiken m.m. inriktade verksamheten driver nämligen LFV enrent kommersiell verksamhet genom uthyming av lokaler och utarrendering avmark, upplåtelser av bilparkeringsplatser, flygtrafiktjänst åt flygföretag m.m. Denna verksamhet inbringar bilparkeringsavgifter, lokalhyror m. m. Statsmakternas styrning avLFV skall enligt beslut av 1988/89: TU18 (prop. 1984/85:100bil. 8 och prop. 1984/85:139, , rskr. 333) ske genom att statsmakterna pågmndval av mllande treårsplaner från verket skall fatta beslut om inriktningenoch omfattningen av LFV:s verksamhet och investeringar under de närmastföljande tre budgetåren. Styrningen av verket skall vidare ske i högre gradgenom att mål för avkastning, service, produktivitet, prissättning ochsoliditet samt strategier för verkets agerande på olika områden fastläggs ängenom styming av medlen för att nå olika mål. Härvid skall taställning till de övergripande frågorna och ange den huvudsakliga inriktningenav verksamheten. Genom nämnda riksdagsbeslut och genom riksdagsbeslutår (prop. 1986/87:100 bil. 8, , rskr. 303) har LFV fått vidgadebefogenheter att besluta om investeringar och att välja finansieringsform. LFVfår sålunda besluta om investeringar vilkas totalkostnad understiger 50 milj.kr. Samma begränsning gäller för finansieringsavtal som verket kan träffa medkommunala eller enskilda intressenter för särskilda investeringsobjekt. Någraramar föreskrivs inte längre för verket beträffande upplåning iriksgäldskontoret, leasing och utnyttjande av rörelsemedel. Destatliga civila flygplatserna (varmed också avses de statliga flygstationernaför civil luftfart på militära flygplatser) är kostnads- och intäktsmäs-sigtintegrerade i ett sammanhållet system. De avgifter som fastställs förnyttjandet av de olika flygplatserna har sålunda baserats på den samladekostnaden för driften av de flygplatser som staten har. Detta innebär attlönsamma flygplatser lämnar bidrag till olönsamma flygplatser och att sålundaen resultatutjämning sker mellan flygplatserna. Tidsbegränsadresultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser 1988års trafikpolitiska beslut innebar bl. a. att ett tidsbegränsat system förresultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser infördes. Enligtdetta system får kommunala flygplatser, som uppnår en trafikvolym i intervallet100000-200000 passagerare i inrikes linjefart ettresultatutjämningsbidrag från LFV. Bidraget uppgår till 30 milj. kr., somfördelas till de kommunala flygplatserna i direktproportion till redovisad trafikvolym. Bidraget avtrappas successivt från 8milj. /89 till 4 milj. kr. Iett första huvudavsnitt Flygtrafikförsörjningen m.m. i utskottets yttran de behandlas motionsförslag om privatisering av SAS, om trafiktillstånd (koncessioner) för linjefart, om tillstånd till flygchartertrafik från utlandet och om biljettpriserna på vissa flyglinjer. I ett andra huvudavsnitt iyttrandet m.m. be- 1988/89:TUU handlas förslag ibudgetpropositionen om luftfartsverkets (LFV:s) verksamhet under budgetåren1989/90-1991/92 på gmndval av förslag i för perioden samt motionsförslagmed anknytning till budgetpropositionens förslag. Vidare behandlas andramotionsförslag om flygplatsorganisationen m. m.