bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — När du fick besked om att KG hade sagt nej, fick du då en ordentlig redogörelse ... : Vem var det du sade hade sagt nej? AndersBjörck: Förlåt? StenWickbom: Vem hade sagt nej? När man hade sagt nej till K GSvenssons begäran om att avlyssna Baresic, fick du då en ordentlig redogörelseför spaningsledningens motiv till att avlyssna just Baresic? Inte mer än att han-och det har jagfull förståelse för-fann att det inte var tillräckliga skäl enligträttegångsbalken. : Fick du någon skriftlig dokumentation om deskäl som det här gällde? : Nej, det fanns ingen sådan. : Upprättades det någon promemoria med anledningav det här beslutet? AndersBjörck: Innan ... StenWickbom: Med regeringens beslut, ja. : Vem gjorde det? : Fanns i den här promemorian samtliga skälsom föranledde regeringens beslut om att använda 31 §? : Varför tog man inte med alla skäl i enpromemoria som låg till . grund för ett regeringsbeslut? 9 1988/89. StenWickbom: Därför att de skäl som inte fanns antecknade i promemorian 1988/89:KU30 var notoriska i regeringen. : Det innebar att ni fattade ettregeringsbeslut, och då utgår man från att vissa saker är så kända att man intebehöver ta med dem? : Jag vill här klara ut ett missförstånd. Detfanns en promemoria, men den ingick inte som skäl för beslutet. Beslutet varinte motiverat. Men det bedömdes finnas anledning till att anteckna vissa sakersom inte var notoriska. : talade i den utfrågning somvårt kansli haft med honom om en promemoria. I den finns alltså inte samtligaskäl för regeringens beslut? : Svar: Nej. : Du tycker inte att det ärotillfredsställande att bara ta med vissa skäl och att man sedan i efterhandkommer och säger att detta var så notoriskt att man borde känt till det? Ärinte detta en efterhandskonstruktion, om du skall vara ärlig? : Vad var din första fråga? : Var det inte rimligt att ta med samtligaskäl i en sådan här promemoria? : Svaret på båda frågorna är nej. : Man kan fatta den här typen av unikaregeringsbeslut och utgå från att man inte behöver ta med en del saker? : Man tar fortfarande inte upp skälen ibeslutet. Det gjordes en promemoria där man noterade vissa nya upplysningar sominte var notoriska. : De skäl som delgavs dig gällde riketssäkerhet. Var det någonting annat? : Var det rikets säkerhet som var motivettill att avlyssna Baresic? Det som 31 § handlar om. AndersBjörck: Det fanns inga andra skäl i det här sammanhanget? StenWickbom: Nej. : Det innebar att man sedan gick vidare tillStockholms tingsrätt och begärde och fick telefonavlyssning. Kännerdu till om det då var fråga om samma skäl, som rörde rikets säkerhet? : Jag vet inte vilka skäl som låg till grundför tingsrättens beslut. : Men du var då justitieminister, och du fickingen information 130 StenWickbom: Jag fick bara den informationen att han var telefonavlyssnad, 1988/89: KU30 inte vilka skäl tingsrätten hade för detta. De var säkert hemliga. : Men du hade haft tillgång till skälen om duhade velat. Det görs ju en regelbunden föredragning inför justitieministern,eller hur? : Hade jag frågat efter dem så hade jag säkertfått dem. AndersBjörck: Men borde du inte ha gjort det. Här använder man ... StenWickbom: Varför det? : Det är jag som frågar. Men jag skall gärnasvara på detta. Först säger en åklagare nej till att begära användning avtelefonavlyssning hos tingsrätten. Sedan beslutar regeringen att använda sig avtelefonavlyssning enligt en annan paragraf. Du får sedan information om ändå har avlyssnat honom med hjälp av ett tingsrättsbeslut från den 16 maj.Du vet inte skälet till detta? Men jag har inte sett dem antecknade,eller jag har inte hört vad tingsrätten grundade dem på. Men jag vet ju att detfanns en rad ytterligare indicier mot Baresic. Jag trodde att detta hade blivitklargjort genom de mycket ingående samtalen med Bergenstrand och . Förregeringen låg tyngdpunkten i prövningen i frågan om vi kunde räknamed, eller om det fanns någon sannolikhet för, att Baresic begår ytterligarebrott mot rikets säkerhet. Det beslutet gav inte myndigheterna befogenhet attspana i det gamla brottet. Efter , och framåt maj månad, framkom detytterligare indicier på att Baresic i vart fall lämnat sådan medhjälp tillbrottet att han kunde betraktas som gärningsman. Men fråga inte mig hurtingsrätten har resonerat. Jag vet inte det. : Nej, men du kände till tingsrättens motiv,eller hur? : Nej, jag kände inte till tingsrättens motiv.Jag säger det för tredje gången. Detta är vad jag känner till av det som hartillkommit och som möjligen funnits med i tingsrättens bedömning. Jag såg detinte som min uppgift att gå in och granska tingsrättens motiv till det mycketstora antal beslut om telefonavlyssning som fattades. : Vi kan återkomma till detta. Såvitt jag kanförstå rör det sig om helt olika motiv på vilka man grundat beslutetom avlyssning mot Baresic. : Det är väl inte konstigt när man tillämparolika paragrafer. : Kände du till att 31 § tidigare uteslutandehade tillämpats mot spioner? : Du drog ingen slutsats av detta? Baresicsatt ju inte inne för spioneri. : Nej, men han kunde misstänkas ha begåttbrott mot rikets säkerhet, och det fanns fara för att han skulle fortsättaen sådan brottslighet. AndersBjörck: Fick du någon redovisning av vad telefonavlyssningen enligt 1988/89:KU30 31 § hade gett för resultat? Jag fick tyvärr en mycket nedslåenderapport om detta. Den rapporten visade att vårt beslut hade tillämpats på ettfelaktigt sätt. Jag såg till att man skulle tillämpa beslutet på ettriktigt sätt. Resultatet blev att man upphörde att över huvud taget tillämpabeslutet. : Du säger att det har tillämpats på ettfelaktigt sätt. : Innebar det att t.ex. anstaltschefen ihastigheten blev avlyssnad? : Jag vill inte svara på vem som blevavlyssnad. Men det innebar att även andra än Baresic blev avlyssnade. Man ficktillskottsinformation som man inte skulle ha fått del av. : Du kan kanske svara på om den felaktigatillämpningen lett till att det inte bara var intagna på anstalten som blevavlyssnade utan även personal? : Av hänsyn till de människor som det härhandlar om svarar jag inte på den frågan. : Men vi vet kanske ändå hur det förhöll sig. : Ja, naturligtvis vet jag det. Men jag villintesvara påfrågan av hänsyn till de inblandade. : Men då kan vi gå vidare med detta. Vadvidtog du för åtgärd då? StenWickbom: Jag såg till att det upphörde. AndersBjörck: När skedde detta? StenWickbom: Dagen efter jag fick reda på det. AndersBjörck: Skedde det i form av ett regeringsbeslut? StenWickbom: Nej. AndersBjörck: Hur kunde du då avbryta avlyssningen? : Genom ett besked till spaningsledningen. Desvarade: upphör det här. : Men behövs det inte formella beslut för attavbryta en avlyssning som regeringen har påbörjat? StenWickbom: Nej, den upphörde. AndersBjörck: Men den upphörde efter besked från dig? StenWickbom: Ja. AndersBjörck: Du betraktar inte det som någon form av ministerstyre? ,-,2 StenWickbom: Nej. Jag betraktar det som en förklaring av innebörden i 1988/89:KU30 regeringens beslut, och detta står ett enskilt statsråd fritt attgöra, i synnerhet Bilaga B 7 som förklaringen är så uppenbar. : När du var här ,, talade du om att man hade vidtagit inskränkningar när detgällde Baresics rörelsefrihet. Är det korrekt? : De bestämmelser som du syftar på utformadesgenerellt. De fick en generell form genom en ändring ikriminalvårdsförfattningarna. Men det är helt klart att de drabbade Baresic. : Är du säker på att de drabbade Baresic? Vardet inte så att man sade att detta inte får tillämpas retroaktivt, så han fickfortsätta ... StenWickbom: Jo, de utformades så ... AndersBjörck: Förlåt. Var så god. StenWickbom: Nej ... : Man sade att det här inte fick tillämpasretroaktivt, utan han fick fortsatta permissioner och fick ta körkort. Jag fickdet intrycket, när du var här , att man just ingripit mot Baresic. : Av rättssäkerhetsskäl utformadesbestämmelserna så, att de inte fick retroaktiv tillämpning, och det står jagför. Det var min sak att bevaka en sådan sak - att man inte åstadkom entillbakaverkande lagstiftning. Från den dag bestämmelserna trädde i kraft,skulle det vara omöjligt för kriminalvårdsmyndigheterna att medge Baresicytterligare lättnader i behandlingen. Det var känt att sådana var planerade. : Det innebär att beviljade, men ännu ickeuttagna permissioner - besked om att han fick ta körkort och sådant - fick hangenomföra. På den punkten skedde alltså ingenting. : Jag kan inte gå in på detaljer om hur mantillämpade denna icke retroaktiva lagstiftning. Men andan i bestämmelsen varden, att detta inte skulle få tillbakaverkande kraft. : Men kan du svara på om det blev någonskärpning eller inte för Baresic? : Det kan jag inte svara på. Jag följde intedetta i detalj. När det gällde Baresic och Baresics uppträdande och åtgärderutanför anstalten, försäkrade jag mig om att polisen utövade en, så långtmöjligt, effektiv kontroll. : Jag skall lämna Baresic. Jag tänkte, medordförandens tillåtelse, gå över till den s.k. buggningen. inne på detta . Hade du somjustitieminister några misstankar om att det under spaningarna efter OlofPalmes mördare förekom olaglig buggning? Vad menar du med olaglig buggning?Skulle jag haft I33 misstankar om att det förekom laglig buggning? AndersBjörck: Ja, jag vet inte vad som rör sig i en justitieministers huvud. ,, T . StenWickbom: Jag frågade bara om det var någon medveten distinktion. talade om olaglig buggning. : Ja, det har ju nämligen hävdats ... : Du känner ju till att det nu finns enåklagarutredning och ett eventuellt domstolsförfarande som kan pröva om dettill äventyrs fanns laglig buggning. Mitt svar på frågan är att jag över huvudtaget inte kände till att det förekom buggning, vare sig laglig eller olaglig. : Nej, vissa hävdar ju att nöd bryter lag,och därför skulle den buggning som en del kallar för olaglig buggning i självaverket vara laglig. : Jo, men eftersom du frågade mig om olagligbuggning vill jag svara att jag inte över huvud taget kände till buggning. : Det innebar att du aldrig misstänkte HansHolmér eller någon annan? : Det är väl ändå på det sättet att du litadepå ? : Ja, det har under minämbetsutövning varit den självklara och nödvändiga utgångspunkten. Jag utgårfrån - min presumtion är- att underlydande ämbetsmän följer lagen. Det skulleomöjligt fungera på annat vis. : Det innebär att de eventuella felaktighetersom och hans medarbetare kan ha gjort sig skyldiga till i helautredningen, de tar du inget ansvar för? : Fick du aldrig några indikationer sominnebar att du som högste ansvarig i regeringen för rättvisan borde ha ingripitmot ? : Inte på någon punkt? : På någon punkt, vad då? Jag grep ju in genomatt se till att han togs bort från spaningsledningen. : Ja, men det var nästan ? StenWickbom: Jag frågar bara vad du menar med "ingrepp". AndersBjörck: Ja, det har ju kanske nått svenska folket ... StenWickbom: På det sättet ingrep jag alltså. : Det var enda gången du ingrep när detgällde att tygla ? : Återigen beror det på vad du menar med"ingrepp". förekom jufortlöpande att både åklagare och polis önskade åtgärder från 134 I deövervägande fallen vidtog vi inga åtgärder. Vår 1988/89:KU30 inställningvar att det var myndigheterna som på eget ansvar Bilaga B 7självständigt skulle sköta den här spaningen. AndersBjörck: Vad som föranleder min fråga är att vi gång på gång i utskottet harfått höra allvarliga anklagelser rnot . Fann du ingen anledning attfästa något avseende vid alla dessa anklagelser, om du kände till dem? StenWickbom: Det beror på vad du syftar på för anklagelser. AndersBjörck: Mina frågor handlar om huruvida du har varit aningslös eller inte. StenWickbom: Ta detta att han hade tillämpat telefonkontrollen av Baresic på ettfelaktigt sätt. Jag ingrep och resolut. Det går inte att svara så härsvepande. AndersBjörck: Begick enligt din uppfattning något fel i relationerna medregeringen och han var spaningsledare? StenWickbom: Jag vill inte kommentera det. AndersBjörck: Jag upprepar frågan: Begick han som han varspaningsledare något fel i relationerna med regeringen och ?Du var justitieminister och ansvarig. StenWickbom: Jag vet inte vad du syftar på. AndersBjörck: Jag tror att du är tillräckligt begåvad för att förstå. Jag frågade omHans Holmér begick några .... StenWickbom: Du är tillräckligt begåvad för att ställa mer precisa frågor. AndersBjörck: Jag skall precisera mig. Är du helt nöjd med uppträdandeunder den tid du var justitieminister och han var chef? StenWickbom: Naturligtvis inte. Jag såg ju till att han togs bort urspaningsledningen. AndersBjörck: måste det väl ändå ha förekommit något som du reageradeemot, eller var det först ...? StenWickbom: Det var saker som föranledde mig att som jag ansåglämplig verka för att han kom bort ur spaningsledningen. AndersBjörck: Och det var då ? StenWickbom: Ja. Jag har vid tidigare utfrågningar inför konstitutionsutskottetförklarat att jag ansåg att ett tidigare ingripande varken var lämpligt ellermöjligt. AndersBjörck: Även med facit i hand, ansåg du tidigare att du hade full kontroll överHans Holmér? StenWickbom: Svar: Ja. AndersBjörck: Slutligen en fråga som avser den här buggningen och 1988/89:KU30avlyssningen. Finns det enligt din uppfattning någon förklaring till något Bilaga B 7 missförstånd eller annat, som kan ha lett till att P-G Näss kan ha missuppfattat de besked som har lämnats? : Jag betraktar det som uteslutet. : Du vidhåller att du över huvud taget ickehar talat med i de termer som Näss här återgav? : Ja, jag sade det och jag har inteändrat mig. BirgU : Känner du ? Har du träffathonom ? : Jag har aldrig träffat honom, men jag hadeen mycket bestämd uppfattning om honom som person. BirgU : Det betyder att sådana informationer somhan fick ifrån om buggning inte har kunnat nådig via ? : Nej, definitivt inte. Jag undvek medvetetatt tala med . förekom i polishuset under de förstadagarna. Jag såg till att han upphörde att förekomma där. : Följdes detta upp sedan av ? Befannsig utanför polishuset efter detta? : Ja, jag har inte fått några uppgifter om atthan fanns där efter det att jag hade sagt till. BirgU : Har du fått några andra uppgifter om attdet förekom en intensiv kontakt mellan och ? : Inte som justitieminister. : Du känner inte till att hemligahandlingar, hemliga uppgifter och annat spreds utanför? Jag har icke hört ett ord om EbbeCarlsson i relation till efter den vecka, då han lär hauppehållit sig i polishuset. : På vilket sätt gav du till känna dinuppfattning om att du tyckte att det var olämpligt att befann sigi polishuset? : Via min observatör. BirgitFriggebo: Via observatören? StenWickbom: Till , ja. : Och att det var helt olämpligt att EbbeCarlsson skulle springa omkring i polishuset. Jag övergår till en annan fråga. Jag undrar om du deltog inågon diskussion om Näss framtid mellan den tid då flydde - - och fram till dess du avgick . StenWickbotn: Inte med anknytning till flykten. Däremot skall jag inte 1988/89:KU30 utesluta att det redan då var aktuellt att pröva om han i enlighetmed egen Bilaga B 7 önskan skulle till . BirgU : Men det kom inte några propåer frånspaningsledningen eller någon annan om att ...? : Nej, det var en helt intern diskussion. BirgU : Det hade ingenting att göra med att Nässaktier föll i och med flykt och att det här sambandet ...? : Det fanns väl en allmän fundering över attom vi nu skulle ha ny ledning för SÄK, kanske flera än chefen skulle bytas ut,vilket ju inte är ovanligt när man så att säga tillskapar en ny ledning för enorganisation. BirgU : Det kom inte några andra propåer om attNäss skulle missköta spaningsutredningen? : Inte alls. Det var inte alls kopplat tilldetta, utan det var hans vilja att komma till , hans lämplighetför-befattningen och möjligen också lämpligheten av att man gör - inte bara enutan flera - rockader på en gång i ledarskiktet på en organisation. BirgU : Så detta med bollplanket mellan ochKegö samt Barrling och de diskussioner som uppstod om att Nässeventuellt misskötte sitt jobb nådde aldrig dig? Några bollplank iakttog jag inte undermin tid som justitieminister. BirgU : Du kände inte alls till att Holmérfortsatte spaningarna efter det att han hade avgått? Gjorde han det ? BirgU : Han avgick väl formellt som länspolischefi , eller hur? : Nej, jag kände inte till några bollplank. BirgU : Du har varit utfrågad avjuristkommissionen. Har du då berättat för juristkommissionen dels om dessapropåer som fanns från sida om att ta över säkerhetsavdelningen, delsom det beslut som regeringen fattade om telefonavlyssning av Baresic? : har aldrig begärt att få ta översäkerhetsavdelningen. begärde att få till stånd ett bättre samarbete medvissa delar av säkerhetsavdelningen, med dem som var relevanta förmordspaningen. : Låt oss inte fastna på det. : Det var så att säga min upptakt tillsvaret. Jag vågar inte svara på vad jag i dessa delar sagt tilljuristkommissionen, men det är lätt att kontrollera i protokollet. BirgUFriggebo: Det finns nämligen ingenting av detta beskrivet i protokollet 1988/89:KU30 från juristkommissionen. : I så fall har jag inte svarat på detta. Mendet skulle förvåna mig om jag inte har tagit upp det. BirgU : Du tror att du har gjort det? StenWickbom: Jag tror det, men jag är inte säker. BirgUFriggebo: Du vet inte? : Jag är inte säker på det. Det är omöjligtatt komma ihåg alla frågor och alla svar. BirgU : Men så här i efterhand ... : Inför juristkommissionen - och även införparlamentarikerkommissionen - uppträdde jag helt passivt. Jag svarade påfrågor. BirgU : Du ansåg inte det vara din uppgift attsjälv ur egen fatabur försöka berätta om vad som hände? : Jo, naturligtvis, om det var någonting somjag bedömde ha större relevans än de frågor jag fick, men jag tyckte att jagfick de relevanta frågorna, och då svarade jag på dem. BirgU : Så de här frågorna var inte särskiltrelevanta? : Kan du ta det igen. BirgU : Jag avser dels diskussionerna om hurHolmér skulle få ett större inflytande över säkerhetsavdelningen, dels beslutetsom regeringen fattade om telefonavlyssningen av Baresic. : Det första betraktade jag som en relativtvardaglig händelse. Det är sådant som inträffar när två polismyndigheter skallarbeta tillsammans, att det uppstår problem i det samarbetet. Det är mycketmöjligt att jag själv inte tog upp detta när jag inte fick någon fråga. Fråganom Baresic fanns det väl anledning att ta upp, men jag vet inte om jag gjordedet. Jag hade inte någon anledning att låta bli. Jag upplever det som om att anseratt jag och regeringen har gjort fel som i ett mycket betänkligt läge satte intelefonkontroll på Baresic. Jag har den uppfattningen, att om jag inte hadegjort det, hade jag gjort ett grovt fel. Då hade jag haft svårt att uppträdainför KU. Detta var ingenting som jag hade anledning att dölja. BirgU : Vi kan återkomma till detta senare i våraslutledningar. Du säger beträffande kommandot över säpo att det handlade om tvåmyndigheter som inte kom överens, och att det gällde att samordna dessa. Ärdet alltså inte riktigt att det förelåg ett utkast till beslut hos regeringenom hur samarbetet skulle ske? : Jo, jag sade att samtalstonen ochpersonkemin var sådan att jag hade anledning att erinra om att regeringen enligtpolisförfattningarna 13R kunde fatta vissa beslut, och det fanns även utkasttill sådana. BirgitFriggebo: Var det så - som det upplystes här förra gången - att det 1988/89KU30 fanns regeringsledamöter som satt och väntade på att eventuelltkunna fatta Bilaga B 7 ett beslut snabbt? : Den uppgiften har jag hört. Det är mycketmöjligt att regeringen satt och väntade, eftersom regeringen satt tillsammanspraktiskt taget dygnet runt. Men jag vill utesluta att den skulle ha samlatsjust för den här frågan, som jag inte bedömde som någon mycket stor ellerdramatisk fråga. BirgU : Men det kunde alltså då vara ett argumentunder de här samtalen, att om det inte blir ordning och reda på torpet skall vita ett beslut ...? : Argumentet var inte att regeringen hade samlatsför att ta ställning till just den här frågan. Möjligen har det nämnts iförbigående att eftersom regeringen satt där uppe, kunde jag gå dit och kollaom jag hade fel. BirgU : Men då förnekar du uppgift omatt det kom ett ultimatum från om att säkerhetspolisen skulleunderställas honom? Det var aldrig tal om helasäkerhetspolisen. Det var tal om en förstärkningsåtgärd som regeringen kanbesluta om enligt polisförfattningarna. Det var ingenting märkvärdigt i det. BirgU : Det var inte ens tal om att en rotel -eller delar av SÄK -skulle underställas? : Jag visste inte ens då exakt vilka delar dethandlade om. BirgU : Under hela den här undersökningen har detju framkommit väldigt exceptionella uppgifter om hur det har gått till iPalmeutredningen och om förhållandena där. Man får en bild av som entornado som sveper omkring i myndigheterna och in i regeringen och använderolika metoder för spaning. Det är den bild som växer fram. Det finns en fråga som allmänheten väldigt ofta ställertill mig när detta diskuteras, och tillståndet i diskuteras ju mycket.Frågan lyder: Vad är det för hållhake som har på socialdemokratiskapolitiker och på den socialdemokratiska regeringen? Jag skulle vilja ge digchansen att här och inför oss som sysslar med de här frågorna ge dinkommentar till denna mycket frekvent förekommande fråga. : Att skulle ha uppträtt som en tornadoär en beskrivning som får stå för dig själv. Hos mig fick han aldrig spelatornado. Myten om hållhakar har jag mött i många mer eller mindreförödmjukande former. En teori om hållhake har anknytning till mig och vissaför mig utomordentligt tragiska förhållanden. Min äldste son tog livet av sigav vissa skäl. Jag tycker att skall sluta med att ställa dentypen av frågor. : Det tänker jag nog inte göra, eftersomjag anser mig vara StenWickbom: Men vad syftade på då? Bilaga B 7 : Jag syftar på att varmed i i utredningen Jag syftar också på att åklagarna upplevde att hadeett särskilt stöd hos regeringen och att detta försvårade deras arbete. Jagsyftar på de stora samarbetssvårigheter som förekom under och attdet var svårt att bli av med i slutskedet; han ställde ultimatum om attlösningen skulle vara konstruerad på visst sätt för att han över huvud tagetskulle fortsätta. inblandning i spaningsutredningen har ju fortsatt. Jag ber om ursäkt om min fråga har lett dig tillslutsatsen att jag syftade på andra, helt personliga omständigheter. Jag hadeinte på något sätt den avsikten. Min fråga hänger alltså samman med Holmérssätt att bedriva sitt arbete. Den bild som har vuxit fram är att han på ettalldeles särskilt sätt haft access till regeringen och stöd hos regeringenockså för olika mordteorier. Det är alltså mycket vanligt att frågan ställs huruvidadet finns några hållhakar på regeringen. Jag tycker att det är min skyldighetatt ställa samma fråga som allmänheten mycket ofta ställer. Jag har också enskyldighet att sköta mitt jobb i de här utfrågningarna. : Ju oftare frågan ställs, desto oftareundergrävs dessa misstankar. Jag kan bara på en punkt - om vilken jag haringående och exakt kunskap - säga att då fick en ny uppgift isamband med spaningarna var det ett ensidigt beslut från regeringens sida. Detvar ett beslut hos polismyndigheten som regeringen accepterade som grund försitt beslut att lägga det högsta ansvaret för polisarbetet pårikspolisstyrelsen. BirgU : Vi skall inte gå in på de frågorna. Vi hari tidigare undesökningar behandlat hur de gick till. : Eftersom du tar upp frågan vill jag gärna gemin version. : Jag tänker inte fördjupa mig på detområdet. : På punkt efter punkt vill du underblåsateorierom att hade en exceptionell ställning i förhållande till regeringenoch att den skulle grunda sig på någon form av hållhake. : Du förde ett resonemang där du sade attdet bara är ordalydelsen i själva lagparagrafen som man har att följa när manskall fatta beslut i ärenden sådana som telefonavlyssningen av Baresic. Detstår alltså i förarbetena att telefonavlyssning kan användas i samband medmilitära uppgifter. Man har utgått från situationen att spioner som har dömtskan sprida uppgifter vidare.