bet · GC01JoU22 · 1988-12-31 00:00:00 — Jordbruksutskottetsbetänkande /89 :JoU22 Vissa dammsäkerhets- och vattenkraftsfrågor, 1988/89 JoU22 Utskottetbehandlar i detta betänkande proposition 1988/89:116 i de delar som gällervissa dammsäkerhets- och vattenkraftsfrågor, m.m. Utskottet föreslår attriksdagen lämnar utan erinran vad i proposifionen anförts om dammsäkerhet,översvämningar, beredskapsplanering, forskning och små vattenkraftverk. Vidaretillstyrks i propositionen framlagda förslag om ändring i vattenlagen(1983:291) m.fl. lagar, vilka bl.a. syftar till att öka säkerheten vidvattenanläggningar. Vidarebehandlas fristående motioner och följdmotioner med synpunkter på delspropositionens förslag, dels vissa vattenrättsliga frågor i övrigt. Utskottetavstyrker dessa motioner. Till betänkandet fogas 12reservationer och 2 särskilda yttranden. Regeringen(miljö- och ) har i proposition 1988/89:116 (/e/tillfälle att ta del av vad i proposifionen anförts om dammsäkerhet,översvämningar, beredskapsplanering, forskning, små vattenkraftverk och planenför vattenkraftsutbyggnad, dels föreslagit attriksdagen antar i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring i vattenlagen(1983:291), 2. lag om ändring i lagen(1983:292) om införande av vattenlagen (1983:291), 3. lag om ändring i plan- ochbygglagen (1987:10). Lagrådethar avgett yttrande över lagförslagen. 1propositionen behandlas olika åtgärder för att öka säkerheten vid landetsdammar samt förebygga översvämningar och minska skadorna av sådana. I dettasyfte föreslås vissa ändringar i bl.a. vattenlagen (1983:291). Dessutomföreslås en ändring i vattenlagen avseende instansordningen i ärenden angåendeskyddsområde och skyddsföreskrifter för yt- och grundvattentäkter. Vidareredovisas vissa överväganden rörande utbyggnad av små vatten- 1 1988/89. kraftverk samtutbyggnadsläget beträffande plan för vatten- 1988/89 :JoU22kraftsutbyggnad. Dendel av propositionen som avser plan för vattenkraftsutbyggnad jämte vissamotioner i närliggande frågor har av jordbruksutskottet överlämnats tillbostadsutskottet för beredning (se l988/89:BoUI2). Dessa mofioner är de medanledning av propositionen väckta motionerna Jo29 yrkandena 6, 8,10 och 11,Jo30 yrkande 3, Jo31, Jo32 yrkande 1 och den under allmänna motionstiden väcktamotionen Jo860 yrkande 18. Lagförslagenhar intagits som bilaga till detta betänkande. Motioner väckta under allmänna motionstiden 1988/89:Jo43Sav m.fl. (mp) vari yrkas I.att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförtsom att ge fiskeintressena starkare ställning i bl.a. vattenmål. 1988/89:Jo508av och (båda fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av gällandelagstiftning i syfte att förhindra saltvatteninträng-ning i grundvattnet iskärgårdskommunerna. 1988/89:Jo860av m.fl. (mp) vari yrkas 17.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att 4 § 3 kap. i vattenlagen ändras så att ett vattenföretag inte fårtillåtas om de samlade olägenheterna är större än nyttan. Även sådana olägenhetersom inte är av ekonomisk natur skall vägas in, 1988/89:Jo901av Bo Finnkvist och (båda s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättning förskador i samband med översvämningar efter reglerade vattendrag. 1988/89:Jo902av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att beslutar om ensådan lagändring att vattenkraftprojekt i undantagna älvar och älvsträckorallfid skall prövas av regeringen, 2. att beslutar om en ändringav vattenlagen så att även mindre vattenkraftsprojekt omfattas av sammautredningsmöjligheter som större vattenföretag enligt VL 11 kap. 10 §, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljökonsekvensanalyser ochutredningar i samband med vattenmål. 4. att hos regeringen begär förslag om ändringav vattenlagens 1988/89: JoU22 tillåtlighetsregler i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör förbehålla sig prövningen av vissa minimi- kraftverk som vägledning för vattendomstolarnas bedömning av allmänna intressen, 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dispensregeln i vattenlagen. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Bo509. 1988/89:Jo903 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hurvattenmål bör handläggas med hänsyn till naturvårdssynpunkter. 1988/89:Jo904 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omlänsstyrelsens tillsynsansvar enligt vattenlagen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ensärskild tillsynsavgift för tillsynsärenden enligt vattenlagen. 1988/89:Jo905 av m.fl. (c,fp,vpk) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av vattenlagens ersättningsregler. 1988/89:Jo906 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådana ändringar i vattenlagen attgrundvattentäkt blir tillståndspliktig i enlighet med vad som anförts imotionen. Motiveringen återfinns i motion I988/89:T253. Motioner väckta med anledning av propositionen l988/89:Jo29 av och Hans Lindförss (båda mp)vari yrkas 1. att riksdagenger regeringen till känna vad som i mofionen anförts om sambandet mellanskogsbruksmetoder och översvämningar, 2. att riksdagenger regeringen till känna att kalavverkning och skogsdikning begränsas ienlighet med vad som anförts i motionen, 3. att riksdagenger regeringen till känna att SMHLs förslag till hydrolo-gisk prognos- ochvarningstjänst förverkligas i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att riksdagenger regeringen fill känna att en professur inrättas i skogs-hydrologi med anknytningtill SLU:s skogsforskning, 5. att riksdagenger regeringen fill känna att Statens energiverks bedömning av den utbyggnadav vattenkraften som är möjlig när hänsyn tagits till motstående intressen medall sannolikhet är för högt filltagen, 7. att ger regeringen fill känna att inte ska arbeta för vattenkraftutbyggnad i interimisfiska naturreservat eller där länsstyrelserna förbereder permanenta naturreservat, 9. attriksdagen ger regeringen fill känna att det uttryckligen skrivs in i 3 1* 1988/89. vattenlagenatt värden som inte kan mätas i pengar ska tas in i den avväg- 1988/89:JoU22 ning mellan kostnad och nytta som skall göras enligt vattenlagen, 1988/89:Jo30 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en starkare ställning för miljöintressena vid minikraftutbygg- nad, 2.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en bättre redovisning av motståendeintressen vid minikraftutbyggnad än den som återfinns i propositionen, 1988/89:Jo32 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att beslutar att skattefrihet för elproducerad i små vatten kraftverk med en effekt understigande 1 500 kW medges i enlighet med vad som anförs i motionen. 1988/89:Jo33 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar anslå 10 milj. kr. för /90 till åtgärder för attförebygga översvämningar, 2. att riksdagenhos regeringen begär ett program för prioriterade insatser i enlighet medmotionen, 3. att riksdagenbeslutar att ge regeringen till känna vad som anförts ommiljökonsekvensbeskrivningar och forskning kring effekterna av olikaskogsbruksmetoder, 4. att riksdagenbeslutar ge regeringen till känna vad som anförts om behovet av översyn avvattenlagen och miljökompetensen vid . Säkerheten vid landets dammar Propositionen Regeringens överväganden innebär sammanfattningsvis attlänsstyrelserna även fortsättningsvis bör ansvara för tillsynen enligtvattenlagen (VL). bör mer aktivt stödja länsstyrelserna ideras uppgift som tillsynsmyndighet. Nämnden förutsätts bli förstärkt medkompetens rörande räddningstjänst och hydrologi. Det är enligt propositionen angeläget att återståendelänsvisa damminventeringar genomförs och avrapporteras. Det förutsätts attdammsäkerhetsnämnden granskar dessa inventeringar i enlighet med vad nämndenhar åtagit sig i sitt remissyttrande. bör ges i uppdrag att utreda hur ettregister över i första hand sådana mindre dammar i som inte omfattasav kraftföretagens egna dammregister kan byggas upp och vidmakthållas. Under avsnittet Små dammar och kraftverk anförföredragande statsrådet att det är för tidigt att nu bedöma om det behövskompletterande insatser från samhällets sida för att förebyggasäkerhetsproblem vid små dam- Förstsedan länsstyrelsernas damminventeringar har avslutats och ut- 1988/89:JoU22 värderats är en sådan bedömning möjlig. Utskottet har ingen erinran mot regeringens övervägandenunder rubriken vid landets dammar. Föredraganden anför inledningsvis att återkommandeöversvämningar i många fall är en grundläggande förutsättning för ett riktbiologiskt liv längs våra älvar och vattendrag. Det är först i samband med attöversvämningar leder till negativa konsekvenser för människors hälsa ochsäkerhet samt påverkar stora ekonomiska värden som det finns anledning att frånsamhällets sida överväga förebyggande åtgärder mot översvämningar. Målet fördammsäkerhetsarbetet bör vara att vidta förebyggande åtgärder så att en balansuppnås mellan å ena sidan befolkningens berättigade krav på en säker miljö ochå andra sidan samhällets intresse av att bevara en naturlig miljö, däröversvämningar kan vara en förutsättning för bl.a. utvecklandet av ett riktbiologiskt liv eller där t.ex. stora miljövärden kan hotas om i natureningripande, förebyggande åtgärder vidtas. har frågan aktualiserats om i vad mån en merintensiv markanvändning (kalavverkning, markavvattning m.m.) i kombination medvissa extrema nederbördssituationer kan leda till mer omfattande och i tidenmera koncentrerade flöden. Trots vissa kompletterande utredningsinsatser haremellertid dammsäkerhetsutredningen inte kunnat påvisa ett sådant samband.Föredraganden delar i oro över att en förändradmarkanvändning kan föra med sig negativa konsekvenser frånöversvämningssynpunkt. Frågan om forskning i detta ämne behandlas i ettsärskilt avsnitt. Enligt detta bör i samverkan med berörda myndigheter,kraftföretag m.fl. ges i uppdrag att utreda behovet av forskningsinsatserrörande översvämningar. Länsstyrelserna bör enligt propositionen få i uppdrag attsom underlag för kommunernas fysiska planering ställa samman uppgifter omöversvämningskänsliga områden och planeringsläget i länen. ansvarar föratt det finns en central överblick rörande översvämningskänsliga områden ilandet. Genom att 25 milj. kr. avsätts inom ramen för detextra skatteutjämningsbidraget har de särskilt utsatta kommunerna möjlighet attfå statligt stöd till förebyggande åtgärder mot jordskred och andranaturolyckor, främst översvämningar. Under ,varningssystem m.m. anförs att det är viktigt att ansvariga organ samverkar i planeringen för att minska konsekvenserna av inträffade dammbrott. De ansvariga myndighe terna främst plan- och bostadsverket samt bör över väga att meddela allmänna råd om samverkan när det gäller den fysiska planeringen, befolkningsskyddet och räddningstjänsten. inledda arbete med utgångspunkt i DSU:s förslag bör fullföljas. DSU:s och SMHLs förslag att inrätta en särskild funkfion älvcentraler 5 vidstörre älvar bör övervägas närmare genom att ges ett uppdrag 1988/89:JoU22 att samräda med kraftföretagen om inrättande av älvcentraler i utbyggdaälvar och utreda behovet av sådana centraler i outbyggda älvar. I motion Jo901 (s) upprepas ett under tidigare riksmötenframfört motions krav att en fond bör inrättas för ersättning vid översvämningsskador i reg lerade vattendrag. ''Finötion Jo29 (mp) anförs att skogsbruksmetoder somkalavverkning och dikning kan leda till större problem med översvämningar.Dessa metoder är dessutom negativa från naturvårdssynpunkt och leder till ökadeförluster av växtnäring. Enligt motionen bör hyggesstorleken begränsas till I5 ha med siktet inställt på den nedre gränsen och skogsdikning stoppas temporärttills vi har mera kunskap om metodens miljöeffekter. bör gesmöjlighet att vid särskilda skäl och efter en restriktiv prövning ge dispensför skogsdikning (yrkandena 1 och 2). SMHLs förslag om älvcentraler m.m. bör ejutredas ytterligare utan genomföras nu (yrkande 3). För att säkra kompetenseninom landet och utveckla forskningen i skogshydrologi bör en professur i dettaämne inrättas (yrkande 4). I mofion Jo33 (c) anförs att det vore olyckligt om bristpå pengar skulle stoppa nödvändiga åtgärder för att förebygga översvämningarm.m. Motionärerna föreslår att 10 milj. kr. anvisas för /90till förebyggande åtgärder (yrkande 1). Regeringen bör därutöver utarbeta ettprogram för prioriterade insatser för kommande (yrkande 2). För att ökakunskaperna om samband mellan översvämningar och skogsbruksmetoder börmiljökonsekvensbeskrivningar införas för vissa skogsbruksmetoder ochforskningen ökas om effekterna av dessa metoder (yrkande 3). De åtgärder som föreslås i propositionen i syfte att ökasäkerheten vid landets dammar och förebygga översvämningar ligger väl i linjemed synpunkterna i motion Jo90l. Utskottet ställer sig dock tveksamt inför motionärernasprioritering av åtgärder med avseende på reglerade vattendrag i förhållande tilloreglerade vattendrag. I oreglerade vattendrag finns nämligen inget företagsom eventuella ersättningsanspråk kan riktas mot, varför behovet av ett ickeföretagsanknutet ersättningssystem kan förefalla större. Dessutom finns ireglerade vattendrag betydligt större möjligheter att förebygga skador genomatt innehålla eller tappa vatten. Motionen avstyrks med hänvisning till detanförda. Som anförs i proposifionen kan en förändrad markanvändningpå sikt medföra negativa konsekvenser från översvämningssynpunkt. I likhet medföredragande statsrådet anser utskottet det lämpligt att ges i uppdrag attnärmare utreda frågan om behovet av forskning rörande översvämningar m.m.Utskottet är i detta sammanhang inte berett att föreslå någon särskildriksdagens åtgärd med anledning av yrkande I i motion Jo29. Frågan omen ny professur eller andra forskningsresurser inom ämnet 6 skogshydrologi kan i ochför sig framstå som en intressant fråga i de sam- 1988/89 :JoU22 manhang därutskottet har möjlighet att närmare bedöma behovet av ytterligare kompetens påområdet inom ramen för en samlad bedömning av skilda och angelägnaforskningsbehov. Fömtsättningama för sådana ställningstaganden är betydligtstörre när utskottet tar ställning till budgetfrågor eller mera övergripandeforskningsfrågor. Utskottet har därför inte funnit vare sig anledning ellermöjlighet att i samband med den nu aktuella propositionen gå in på en prövningav behovet av nya forskningsresurser inom ett specificerat kunskapsområde.Utskottet avstyrker således motion Jo29 yrkande 4. Ianslutning till yrkandena i motionerna Jo29 och Jo33 om vissa skogsbruksmetoderfår utskottet hänvisa till de ställningstaganden som redovisas i utskottetsbetänkanden /89:JoUI6 om vissa skogspolitiska frågor m.m. och 1988/89:JoUI2punkt 16 om bidrag till skogsvård m.m. 1 dessa betänkanden har utskottetutförligt behandlat bl.a. frågan om skogsbrukets hänsynstagande fillnaturvårdens intressen. Riksdagsdebatten angående betänkandet JoU 16 beräknasäga rum . Utskottet anser inte att det finns anledning att idetta sammanhang ta upp en förnyad diskussion om dessa frågor och avstyrkerdärför yrkande 2 i motion Jo29 om begränsning av vissa skogsbruksmetoder. Medsamma hänvisning avstyrker utskottet yrkande 3 i motion Jo33 ommiljökonsekvensbeskrivningar av olika skogsbruksmetoder m.m. Somframgår av proposifionen (s. 11) avsätts inom ramen för det extraskatteutjämningsbidraget 25 milj. kr. för förebyggande åtgärder motvissa naturolyckor, bl.a. översvämningar. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motion Jo33 yrkande I om budgetmedel för förebyggande åtgärder påområdet. Vidare anser utskottet att de överväganden som redovisas ipropositionen kan anses uppfylla kraven på ett åtgärdsprogram motöversvämningar och avstyrker därför yrkande 2 i motionen om ett sjuårsprogramför prioriterade insatser. Utskottethar ingen erinran mot regeringens förslag att bör samråda medkraftföretagen om inrättande av älvcentraler i utbyggda älvar. Detta innebäratt utskottet avstyrker motion Jo29 yrkande 3. Statligtstöd till utbyggnad av små vattenkraftverk har i olika former förekommit sedanden . Sedanden har det utgått ett 15-procentigtinvesteringsstöd till sådana kraftverk, och fr.o.m. infördesäven ett 50-procentigt stöd fill förprojektering av små vattenkraftverk. Dessabåda stödformer upphörde i enlighet med vad som fömtsattes iriksdagens beslut. har beslutat att det i planen för utbyggnad avvattenkraften skall ingå små vattenkraftverk, motsvarande 400 GWh/år. Detfinns enligt statens energiverk en teoretisk potential i landet för ut byggnad av små vattenkraftverk på i storleksordningen /år utanför sådana områden som är undantagna från vattenkraftsutbyggnad genom 7 Denomfattar såväl orörda fallsträckor som nedlagda gamla kraft- 1988/89:JoU22verk och utbyggnader av befintliga anläggningar. har ett antal projekt aktualiserats sombedöms förorsaka konflikter med motstående intressen. Det gäller bl.a. projekti orörda biflöden fill vissa exploaterade älvar i norra . Regeringen hargenom särskilda beslut förbehållit sig prövningen enligt VL av två av dessaprojekt. Regeringen gav tio länsstyrelser i uppdragatt till regeringen översiktligt redovisa de mindre vattenkraftsprojekt som haraktualiserats. Redovisningar har inkommit från länsstyrelserna i ,, , , , , ,, , och . De slutsatser som kan dras av materialet är enligtpropositionen relativt osäkra. Huvuddelen av de projekt som länsstyrelsernauttalat sig om förefaller kunna genomföras utan allvarliga konflikter medmotstående intressen. I vissa fall har länsstyrelserna dock konstaterat attallvarliga konflikter föreligger gentemot naturvårdens intressen och fill vissdel kulturminnesvårdsintressen. En sammanfattning av länsstyrelsernassynpunkter lämnas på s. 1920 i propositionen. Föredraganden framhåller för egen del att det finns ett energipolitisktintresse av att få till stånd en viss fortsatt utbyggnad av småvattenkraftverk. Utbyggnad av mindre vattenkraftverk kan vidare i vissa fallmedverka till att höja elsäkerheten i mer begränsade distribufionsområden, s.k.Ö-drift. Förutom dessa intressen som bl.a. har kommit till uttryck i riksdagensplan för fortsatt vattenkraftsutbyggnad talar i varierande grad dammsäkerhetsskäloch kulturhistoriska skäl för en fortsatt försiktig iståndsättning av anläggningarför små vattenkraftverk. En sådan utbyggnad förutsätts dock ske med stor hänsyntagen till motstående intressen. 1 sammanhanget erinras om vad dåvarande chefen förbostadsdepartementet anförde i proposifion 1985/86:3 med förslag till lag omhushållning med naturresurser m.m. (s. 110): "Minikraftverk kan geavsevärda effekter på miljön beroende bl.a. på hur anläggningen utformas.Vattenöverdomsto-len pekar i sitt yttrande på att minikraftverk i mindrevattendrag i förhållande till varje producerad energienhet regelmässigt delskostar mera, dels medför mera omfattande skador än kraftverk i störrevattendrag". Enligt 2 kap. I § NRL skall mark- och vattenområdenanvändas för det eller de ändamål för vilka områdena är mest lämpade med hänsyntill beskaffenhet och läge samt föreliggande behov. Företräde skall enligtdetta lagrum ges sådan användning som medför en från allmän synpunkt godhushållning. Enligt I kap. 2 § skall denna bestämmelse tillämpas vid prövningenenligt bl.a. VL. Länsstyrelsernas redovisningar och det underlag som erhållitsfrån statens energiverk ger inte belägg för att utbyggnad av mindrevattenkraftverk generellt sett kan förväntas ge upphov till mer påtagligakonflikter gentemot motstående intressen. Föredraganden anser att gällande vattenlagstiftning ochnaturresurslag stiftning redan nu ger tillräckliga möjligheter att förhindra utbyggnader som påtagligt skadar motstående intressen. Det bör finnas förut sättningar för en viss fortsatt utbyggnad av minikraften med hänsyn tagen 8 Det torde i första hand gälla kompletterande ut- 1988/89:JoU22 byggnader i anslutning fill redan befintliga regleringar. I proposifionen anförs vidare att Sverigesenergiföreningars riksorganisation (SERO) tagit kontakt med och för att närmare klarläggafömtsättningar-na för fortsatt utbyggnad av mindre kraftverk. Slutligen redovisas vissa bedömningar av statensenergiverk angående den möjliga utbyggnadsnivån fill mitten av avsmå vattenkraftverk. För egen del vill föredraganden inte ta ställning tillvilken utbyggnadsnivå som kan vara realistisk till mitten av . Hananser det emellertid sannolikt att det bör finnas möjligheter att uppnå minstden utbyggnadsnivå som angivit. Det bör ankomma på energiverketatt följa den fortsatta utbyggnaden och som underlag för den redovisning somavses ske till redovisa ytterligare underlag beträffandemöjlig utbyggnad av små vattenkraftverk samt vilka åtgärder som kan visa signödvändiga för att uppnå utbyggnadsmålet. I motion Jo29 (mp) anförs att "statens energiverkinte skall lägga sig i det regionala och lokala naturvårdsarbetet i syfte attöka utbyggnaden". Det är oacceptabelt att ett statligt verk går in för attbygga vattenkraft i naturreservat (yrkande 7). Enligt yrkande 5 i motionen ärenergiverkets bedömning av den utbyggnad av vattenkraften som är möjlig närhänsyn tagits fill motstående intressen med all sannolikhet för högttilltagen. Enligt motion Jo30 (fp) speglar regeringens behandling avfrågor rörande minikraftverk och älvutbyggnad "en oengagerad ochnonchalant inställning till viktiga miljö- och naturvärden". Motionärernahänvisar till den under allmänna motionstiden väckta motionen Jo902 (se nedan)och yrkar tillkännagivanden rörande en starkare ställning för miljöintressenavid minikraftutbyggnad och om behovet av en bättre redovisning av motståendeintressen vid sådan utbyggnad än den som återfinns i propositionen (yrkandena1 och 2). I motion Jo902 (fp) framförs yrkanden om obligatoriskregeringsprövning av projekt i orörda älvar och älvsträckor, sammautredningskrav för mindre och större vattenföretag, miljökonsekvensanalyser ochutredningar i vattenmål, ändring av ,regeringsförbehåll rörande vissa minikraftverk samt en restriktiv tolkning avdispensregeln i 3 kap. 3 §. Motionen utgör en upprepning av yrkanden sombehandlades i utskottets betänkande 1988/89:JoU4. I mofion Jo903 (fp) yrkas en översyn av VL med avseende påvattendomstolarnas kompetens i ekologiska frågor. Vidare yrkas att demiljömässiga och ekologiska effekterna av vattenkraftsutbyggnad m.m. utreds påett grundligare sätt än vad som är fallet. Också i motion Jo33 (c) yrkas en översyn av VL medavseende på miljö kompetensen vid vattendomstolarna. Vidare anförs att det bör finnas möj lighet att ompröva vattendomarna för att minska riskerna för översväm ningar (yrkande 4). I mofion Jo860(mp) yrkande 17 hemställs att 3 kap. 4 § VLändras sä att 1988/89 :JoU22 ett vattenföretag inte får tillåtas om desamlade olägenheterna är större än nyttan. Även sådana olägenheter som inte ärav ekonomisk natur skall vägas in. Liknande synpunkter anförs i motion Jo29(mp) yrkande 9. I anslutning till motion Jo29 yrkandena 5 och 7 fårutskottet framhålla att propositionen i denna del innebär att regeringen förriksdagens information redovisar vissa överväganden om tekniska och juridiskaförutsättningar för viss utbyggnad av små vattenkraftverk. Utskottet har ingetunderlag för att i sak kritisera eller ta avstånd från de slutsatser som görs pägrundval av planeringsunderlag. Verket har i detta hänseendefullgjort den skyldighet som föreligger enligt gällande myndighetsinstruktion(1983:646) att bl.a. bedriva planerings- och utredningsverksamhet pä energiförsörjningensområde.