bet · GC01JoU21 · 1988-12-31 00:00:00 — Jordbruksnämndenbör få i uppdrag att närmare utforma konstmktionen. Nämnden har redan nupåbörjat en analys av förslaget till principiell lösning, ur såväl teknisk somadministrativ synvinkel. Jordbmksministemvill särskilt understryka att den form av kompensa tion som har skisserats och som förordas för /90 endast är en provisorisk och tillfällig lösning . Den kommer att inne- 49 4 1988/89. bära viss ökadadministration och delvis en annan fördelning än det nuva- 1988/89: JoU21rande prisstödet. Det är trots detta nödvändigt att under detta år användadenna typ av provisorisk lösning. Förslagetskall ses som en möjlighet att överbrygga det år som återstår innan en nylivsmedelspolitik kan börja genomföras. Förslaget föregriper alltså inte detlångsiktiga reformarbetet och är inte prejudicerande för detta arbete. Jordbmksnämndenföreslår vidare att ytterligare 450 milj. kr. skall tillföras jordbmket fr. o.m. Nämnden har emellertid inte nu lämnat förslag om hurdetta belopp skall fördelas. Även jordbmksministem föreslår ettkompensationsbelopp på 450 milj. kr. Även detta belopp bör i huvudsak betalasut direkt till de enskilda lantbmkama enligt de principer som har angetts. Jordbmksministemavser att senare föreslå att regeringen uppdrar åt jordbmksnämnden att, efter överläggningarmed Lantbmkamas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avgeförslag om fördelningen av kompensationsbeloppen samt om den närmareutformningen av kompensationsformen. Vidareföreslås att kompensationen till jordbmket under /90 omtotalt 1 170 milj. kr. finansieras med tillgängliga införselavgiftsmedelutanför den s.k. fördelningsplanen och eventuellt resterande belopp medbudgetmedel. I den mån införselavgiftsmedel inte skulle räcka för att täckakostnaderna bör således anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbmkets områdebelastas med de överstigande kostnadema. förslag, dvs. med en finansiering med höjda priser, skullekompensationen ske successivt fr. o. m. prishöjningstillfället. Meden engångsutbetalning bör alltså kompensationsbeloppet utbetalas mitt i detaktuella året. Detta bör vara en utgångspunkt. Ett belopp på 620 milj. kr. börsåledes utbetalas och ytterligare 450 milj. kr. den 30juni 1990. Om det visar sig ha betydande fördelar, ur exempelvis administrativeller praktisk synvinkel, bör jordbmksnämnden ha möjlighet att göra deanpassningar som kan behövas. Utgångspunkten för nämndens överväganden ochförslag bör emellertid vara den nämnda. Nämnden bör givetvis även vid dennärmare utformningen av kompensationssystemet i övrigt sträva efter att detblir så flexibelt och administrativt enkelt som möjligt. Underinnevarande regleringsår utgår 400 milj. kr. av införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen som ersättning för prishöjningar, varav 80 milj. kr. bör således de reglerade priserna höjas med 320milj. Dessa höjningar av de reglerade prisema kommer inte att leda till etthögre prisstöd till lantbmkama. Prishöjningarna är endast ett annat sätt änmed utomramsmedel att finansiera ett oförändrat prisstöd, dvs. de är enändrad finansiering av befintligt prisstöd. Denna nivå på prisstödet, liksomden tillfälliga subventioneringen med utomramsmedel, beslutades av riksdagenredan våren 1988. Dessa prishöjningar strider således inte mot våra utfästelserinom ramen för . Det ankommer på regeringenatt besluta hur dessa prishöjningar skall 50 Förslag härombör lämnas av jordbmksnämnden, efter överlägg- 1988/89: JoU21 ningar medLantbmkamas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation. Någramotioner tar upp de i propositionen föreslagna principerna för kompensationtill jordbmket. I motion Jo4S av () anförs att ett stöd per ko skaparflera negativa effekter. Ett bättre system vore att relatera kompensationentill en viss genomsnittsavkastning med ett fast krontalsbelopp för varje"genomsnittsko". Metoden är även tillämplig för fördelningen avNorrlandsstödet. Ikommittmotionen Jo46 (m) anförs att regeringen i kommande förhandlingar inomGATT bör arbeta för lösningar som inte innebär direktstöd till jordbmkarna. Iövrigt accepteras i huvudsak regeringens förslag i det korta perspektivet. Enförnyad genomgång krävs dock för att beräknakompensationsbeloppet per . Beräkningarna bör följaprinciperna i jordbmksnämndens förslag. Vidare anser motionärema att marknadenges ett större utrymme om man i stället för ett kompensationsbelopp per djuroch hektar minskar de interna avgiftema (slaktdjursavgifter, avgifter påhandelsgödsel m. m.). Eftersom detta system inte innebär att producentprisernaökar och gränsskyddet blir oförändrat strider det inte motGATT-överenskommelsen. Med tanke på det administrativa merarbetet börkompensationsbeloppet utbetalas , . Någotbemyndigande för regeringen att besluta om pris- och avgiftsförändringar bör intelämnas. Regeringen bör härvidlag återkomma till (yrkandena 1 -3, 5och 8). Imotion Jo48 av och () yrkas ettriksdagsuttalande att förslaget om kompensation är ett provisorium. Vidarehemställs om åtgärder för att bibehålla mjölkproduktion m. m. i skogs-ochmellanbygdema i och att samma krav ställs på importeradelivsmedel som på svenskproducerade. Enligtcenterpartiets kommittmotion Jo57 bör jordbruksnämnden genomföra sitt uppdragrörande formerna för utbetalningen i samförstånd med näringen. Vissaytterligare frågor med anledning av den föreslagna kompensationen bör lösas.Det gäller bl.a. nystartade lantbmkares kostnadsersättning. Högainitialkostnader innebär en svår ekonomisk situation för flertalet nystartadeföretag. Dessa måste tillförsäkras en ersättning som är likvärdig med övrigaaktiva bmkares. Enligt motionen talar vidare vissa skäl för att kompensationenutbetalas . 1 vart fall bör tilläggskompensation ske för inflationsutvecklingen(yrkandena 3 och 4). Ivpk-motionen Jo67 yrkas avslag på regeringens förslag om kompensa tion efter produktionsenhet. Enligt motionen är det förödande för när ingen att kastas mellan olika kortsiktiga samhällsåtgärder. I stället bör riks dagen besluta i enlighet med jordbmksnämndens urspmngliga förslag. Det förestagna provisoriet är inte mera förenligt med GATT-överens kommelsen än en traditionell prisreglering och är dessutom svårare att överblicka just på grund av dess karaktär av provisorium. Det bidrar dess- 51 utom till att ytterligareöka osäkerheten om det svenska jordbmkets fram- 1988/89: JoU21 tid. Denlivsmedelspolitiska arbetsgmppens oklara status bidrar ytterligare till förvirringeni den jordbmkspolitiska debatten. Gmppens status måste därför klarläggas. Underhösten 1989 bör regeringen för redovisa andra länders åtgärder medanledning av GATT-överenskommelsen. Under mbriken Ett kvalitativt gränsskyddanförs att det är särskilt viktigt i av ökande intemationell handel attdet ställs samma krav på importerade livsmedel som på inhemskt producerade.Särskilt viktigt är det kvalitativa gränsskyddet (yrkandena 15). Iyrkande 6 föreslås i andra hand att kompensationsbeloppen enligtregeringens förslag utbetalas resp. . Itre motioner understryks fårskötselns betydelse från olika synpunkter, nämligeni JoS 1 (c), Jo59 (c) och Jo61 (s). Motionärerna understryker bl. a. fårskötselnsvärde för glesbygden, för naturvården och med hänsyn till den etiskt heltgodtagbara köttproduktion som näringen representerar. I den sistnämnda motionenyrkas dessutom att svenskt lammkött skall vara tydligt svenskmärkt. Enligtmotion Jo64 (c) yrkande 4 är en olämplig tidpunkt för Kalmarlän i fråga om beräkningen av kompensation per ko. I länet förekommer nämligenen intensiv höstkalvning. Den föreslagna metoden måste vidare betraktas som ettprovisorium. Motionernai detta avsnitt tar bl. a. upp frågor om indexuppräkning avkompensationsbeloppet, om antalet utbetalningar samt tidpunkten för utbetalningav kompensationen. När det gäller storleken av de föreslagna beloppen råder istort sett inga delade meningar. Utskottetkonstaterar inledningsvis att det i den rådande situationen är meständamålsenligt att i detta avseende godtar regeringens tolkning avGATT-överenskommelsen och att jordbmksnämnden får i uppdrag att efter närasamråd med näringen och företrädare för konsumenterna närmare utforma enkonstmktion för att kompensera lantbmket på gmndval av de huvudprinciper somanges i propositionen. De synpunkter som framförs i motionerna Jo45(kompensation efter genomsnittlig avkastning) och Jo46 yrkande 1 (lösningarsom ej innebär direktstöd till jordbmkama) synes vara av den beskaffenhetenatt de kan prövas inom ramen för jordbmksnämndens uppdrag. Utskottet föreslårsåledes att dessa yrkanden lämnas utan vidare åtgärd. Medsamma motivering avstyrker utskottet motionerna JoSl, JoS9 yrkande I och ochJo61 yrkande 2 om större hänsyn till fårskötseln. Yrkandeti kommittmotion Jo57 om fördelning av beloppet i samråd mednäringen m. m. (yrkande 3) får anses tillgodosett genom vad utskottet nyssanfört. Detovan anförda innebär att utskottet avstyrker yrkandena 1 och 2 i vpk:s motion Jo67 om att kompensationen bör utgå i enlighet med jord bmksnämndens förslag till jordbmksprisreglering - (bilaga 2 till propositionen). Utskottetavstyrker vidare yrkande 3 i motion Jo46 (m) om minskning 1988/89: JoU21 avvissa avgifter som altemativ till ett system med kompensation per produktionsenhet,med erinran att det ingår i den livsmedelspolitiska arbetsgmppens uppgifteratt pröva de interna avgiftema m. m. Utskottet tillstyrker dessutomregeringens förslag att det skall ankomma på regeringen att besluta om de pris-och avgiftsändringar samt övriga åtgärder som kan bli aktuella med anledning avförslaget. Med det anförda avstyrks även motion Jo46 yrkande 8. Yrkandeti c-motionen Jo48 (yrkande I) att förslaget bör betraktas som ett provisoriumär tillgodosett genom uttalandet i propositionen att regeringsförslaget idenna del är en provisorisk och tillfällig lösning för /90.Motionen avstyrks i denna del. Beträffande yrkande 2 i motionen hänvisarutskottet till vad som anförts i det föregående om vissa regionala frågor. Imotionema Jo46 yrkande 2 och Jo57 yrkande 4 berörs frågan om inflationsuppräkningav beloppet 450 milj. kr. I anslutning till dessa yrkanden vill utskottet försin del framhålla att den omständigheten att godkänner det avregeringen föreslagna kompensationsbeloppet och utbetalningsättet inte fårutgöra något hinder mot att man på sedvanligt sätt tar upp överläggningar omkompensation för inflationsutvecklingen. Med detta uttalande av utskottet börde aktuella motionsyrkandena kunna anses i huvudsak tillgodosedda. Motbakgmnd av vad utskottet anfört om möjligheten att ta upp överläggningar omkompensation för inflationsutvecklingen torde yrkandena om tidigarelagdutbetalning eller utbetalning vid endast ett tillfälle i stor utsträckning haförlorat sin aktualitet. Utskottet avstyrker därför motionema Jo46 yrkande 5och Jo67 yrkande 6. MotionJo64 (c) yrkande 4 om tidpunkten för kostnadskompensation med beaktande avförhållandena i län m. m. bör ej heller bifallas av . Utskottetinstämmer till stor del i de tankegångar som framförs i vpk-motionen Jo67 ombehovet av en fortsatt noggrann analys med utgångspunkt bl.a. i andra ländersagerande med anledning av GATT-överenskommelsen. Regeringen bör därför vidlämplig tidpunkt och i lämpligt sammanhang lämna en redogörelse för idessa frågor. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo67 yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetär däremot inte berett att tillstyrka vpk-motionens yrkande om att klargöra denlivsmedelspolitiska arbetsgmppens status (yrkande 4). Detta bör i första handvara en fråga för regeringen eller för arbetsgmppen att bedöma. Vadslutligen beträffar de framförda motionskraven om skärpt kontroll avimporterade livsmedel vill utskottet erinra om att dessa frågor utförligtbehandlats i utskottets betänkande 1988/89: JoU 14 om livsmedelskontrollen,som debatterats i . Utskottet har inte funnit anledningatt ompröva sitt ställningstagande i angivna ämne och avstyrker därförmotionema Jo48 yrkande 3 och Jo67 yrkande 5. Medsamma hänvisning avstyrker utskottet motion Jo61 yrkande 1 om 1988/89:JoU21 obligatorisk svenskmärkning av svenskproducerat lammkött. skall enligt förslaget uppgå till 64,5 milj. kr. Beloppet skall finansieras med tillgängliga medel ursockerregleringsfonden. Resterande del av beloppet skall tas av fonderadeförsäljningsavgifter. Detskall ankomma på regeringen att fatta de beslut om prisregleringen som kankomma att krävas . Ikostnadskompensationen har bl. a. merkostnadema vid sockerbmken på ochGotland beaktats. Den kompensation som tillerkänns Sockerbolaget för dessamerkostnader för /90 beräknas till 25,8 milj. kr. Detreglerade priset på strösocker bör vara oförändrat . Sockerprisetbör liksom justeras när oljepriset ändras med ± /m.Prisregleringspriset får emellertid inte överstiga det pris som har gällt underinnevarande regleringsår. Om ändrade oljepriser skulle komma att innebära ettbehov av höjning till en nivå överstigande denna får Sockerbolaget kompenserasur sockerregleringsfonden för det inkomstbortfall som den uteblivnaprishöjningen innebär. Ersättningenför raffinering och lagring av importerat råsocker bör höjas för inträffadekostnadsökningar till . Omväsentligt ändrade fömtsättningar inträffar bör detankomma på jordbmksnämnden att efter överläggningar med delegationema läggafram förslag till de åtgärder som kan anses påkallade. Det bördärefter ankomma på regeringen att fatta de beslut som kan behövas. Vidareföreslås att sockerbetsarealen odling skall uppgå till 50 160 ha.Vid fastställandet av betarealen har hänsyn bl. a. tagits till att ett importutrymmepå skall uppnås. Arealminskningen skall inte beröra odlingenunder de båda ö-bmken. I övrigt fömtsätter jordbmksministem liksom nämnden attkontraktsvillkoren utformas så att det finns fömtsättningar för attsockerbetsodlingens geografiska utbredning i huvudsak består under året.Bmksstmkturen kan däremot komma att ändras. Strukturfrågan är för närvarandeföremål för överläggningar mellan Sockerbolaget och de anställda vidsockerbmken. Arealbidragetbör vara oförändrat . per ha till de odlare i och som levererar betor till bmket i , . per ha till odlama på och . per ha till odlarna på . Det bidrag till skördeskadeskyddet som skall betalas över konsumentpriserna skall under /90 för sockrets del betalas av fonderade försälj ningsavgifter. Från sockerregleringsfonden skall betalas kostnader för arealbidrag till odlarna, viss kostnadskompensation till 54 inkl. ersättning förmerkostnadema vid bmken på och , 1988/89: JoU21 fraktbidragtill de fyra nordligaste länen och , kollektiva åtgärder inombiodlingen, kostnader för prisutjämning på socker samt vissaadministrationskostnader. Ettflertal motioner innehåller yrkanden om en högre självförsörjningsgrad isockerproduktionen än vad regeringen förordat. Dessa är Jo210 (c) yrkande 1,Jo233 (m), Jo227 (c) yrkande 1, Jo250 (m), Jo46 (m) yrkande 9, JoS7 (c) yrkande5, Jo64 (c) yrkande 3, Jo66 (m) yrkande 1 och Jo67 (vpk) yrkande 19. Sistnämndamotion innehåller även synpunkter på betodling-ens utvecklingsmöjligheter somaltemativ råvara och behovet av ett kvalitativt gränsskydd. Imotionema Jo20S (s), Jo210 (c) yrkandena 2 och 3, Jo209 (c) och Jo228 (fp)understryks från olika synpunkter betodlingens betydelse i anslutning tillö-bmken (, , län). I motion Jo227 (c) yrkande 2 krävs attsamhällseffektema av nedläggningar av sockerbmken analyseras. Liknandesynpunkter framförs i motion Jo63 (s). 1motion Jo66 (m) yrkande 2 föreslås en återgång till tidigare system förprisöverläggningar med separata överläggningar rörande sockemäringen. Utskottetansluter sig till en början till regeringens bedömning att ett importutrymmeför socker på 10 bör uppnås. Detta ställningstagandeöverensstämmer för övrigt med tidigare riksdagsbeslut i frågan. mening måste denna målsättning om man över huvud taget önskarupprätthålla ett handelspolitiskt utbyte på detta område anses som rimlig ochrealistisk. Utskottet avstyrker således de motioner som i huvudsak går ut påatt självförsörjningsgraden skall uppgå till , dvs. motionema Jo210 yrkande1, Jo233, Jo227 yrkande 1, Jo250 delvis, Jo46 yrkande 9, Jo57 yrkande 5 delvis,Jo64 yrkande 3, Jo66 yrkande 1 och Jo67 yrkande 19 delvis. Demotioner som särskilt berör sockerbetsodlingen under ö-bmken får anses delvistillgodosedda genom jordbmksministems uttalande att arealminskningen inteskall beröra odlingen under de båda ö-bmken. Vidare föreslås i propositionenatt arealbidrag utgår med oförändrade belopp till odlare i och Blekingesom levererar betor till bmket i (/ha), till odlama på (/ha) och till odlarna på Gofland (/ha). Utskottet avstyrkerdärför motionema Jo20S, Jo209, Jo210 yrkandena 2 och 3, Jo228 och Jo2S0 iåterstående del. Iövrigt innebär uttalandena i propositionen att det bör finnas fömtsättningarför att sockerbetsodlingens geografiska stmktur i huvudsak består under året.Bmksstmkturen kan däremot komma att ändras. Utskottetvill i detta sammanhang framhålla att det finns ett nära sam band mellan sockerbmkens placering och odlingens stmktur. Under fömt sättning att sockerbetsodlingens omfattning i stort sett skall vara oföränd rad innebär behovet av lämplig åkerjord och kraven på en god växtföljd en 55 kraftig begränsning imöjligheten att koncentrera odlingen till ett mindre 1988/89: JoU21 geografisktområde. Då det gäller utnyttjandet av betodlingens biprodukter som djurfoder ären spridning av odlingen en fördel. Lokalisering av bet-odling till områden medomfattande djurproduktion och riklig tillgång på stallgödsel är även en fördelfrån miljösynpunkt, då sockerbetsodlingen har stort växtnäringsbehov och långväxtperiod. Skördens volym gör att alltför långa avstånd mellan odling och bmkbör undvikas. Denframtida bmksstmkturen har tidigare utretts bl. a. av jordbmksnämnden men då ihuvudsak endast från företagsekonomisk synpunkt. Utskottet anser att enförändring av bmksstmkturen och nedläggningar av vissa bmk bör föregås av enmera allsidig utredning som även tar hänsyn till effekter på odlingsstmktur,transporter, miljö och sysselsättning. Vad utskottet anfört med anledning avmotionema Jo227 yrkande 2, Jo63, JoS7 yrkande 5 i återstående del och Jo67 yrkande19 i återstående del bör ges regeringen till känna. Härvid fömtsätter utskottetäven att synpunkterna i motion JoS7 om odlingens miljöfördelar och i Jo67 ombehovet av utveckling av nya råvaror beaktas. Iövrigt tillstyrker utskottet regeringens förslag i avsnitt 2.3.2. Socker.Utskottet avstyrker motion Jo66 yrkande 2 om en återgång till tidigare gällandesystem för överläggningar om sockerpriser m. m. Låginkomstsatsning m. m. Låginkomstsatsning m. m. inom jordbmket disponerarjordbmksnämnden 435 milj. kr. för /89. ytterligare 50 milj. kr. av införselavgiftsmedel inom den s. k.fördelningsplanen och 40 milj. kr. av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanenför samma ändamål. Totalt disponeras således 525 milj. kr. Regeringen har ibudgetpropositionen under anslaget Prisreglerande åtgärder påjordbmkets område tagit upp oförändrat 435 milj. kr. under denna anslagspostför /90. att 24,7 milj. kr. av de införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen som jordbmket tilldelas som ersättning för prishöjningaravsätts för låginkomstsatsning. Jordbmksnämndenföreslår att 85 milj. kr. anvisas för leveranstillägg för mjölk, 240 milj. kr.för avbytarverksamhet, 29 milj. kr. för företagshälsovård, 9,7 milj. kr. försocialförsäkringsskydd och 96 milj. kr. för produk-tionsanpassningsåtgärder.Jordbmksministem avser att senare föreslå regeringen att besluta enligtnämndens förslag. Fråganom humvida räntestödslånen skall skrivas av helt och lånen skall krävas in vid företagsavveckling bör enligt jordbmksnämnden behandlas först inför /91. Etableringsstödet finansieras av regle ringsmedel inom den ram som tilldelats jordbmket. För /90 bedöms utbetalningarna bli ca 15 milj. kr. vid oförändrat ränte läge. Detankommer på regeringen att besluta i dessa frågor. Jordbmksministem har föravsikt att föreslå regeringen att jordbmksnämndens förslag godkänns. Tvåfristående motioner innehåller synpunkter rörande avbytarverksam-heten. Enligtmotion Jo282 (c) bör satsningarna öka på avbytartjänsten. Detta skulle fåpositiva effekter både för lantbmkarkåren och för landsbygden. I motion Jo284(s) föreslås en kartläggning av avbytarsystemet med hänsyn tillmjölkproducenternas sociala situation. mening bör behovet av en ökad satsning på avbytarverk-samheten iförsta hand prövas inom ramen för jordbmksprisöverläggning-ama. Som framgår avpropositionen kommer 240 milj. kr. att anvisas för detta ändamål, vilket är enökning med 30 milj. kr. jämfört med innevarande regleringsår. Detta bör varaägnat att i viss mån tillgodose motion Jo282. I anslutning till motion Jo284har utskottet erfarit att frågor rörande avbytartjänsten behandlas av enarbetsgmpp inom . Detanförda innebär att motionerna Jo282 och Jo284 inte påkallar någon särskildåtgärd från sida. Infbrselavgiftsmedel m. m. Regeringenföreslår att inflytande införselavgiftsmedel för /90 skalldisponeras i enlighet med redovisningen i nedanstående tabell. Införselavgiftsmedelinom fördelningsplanen som anvisas för upplysningsverksamhet ochutvecklingsarbete skall i fortsättningen åriigen överföras till StiftelsenLantbmksforskning. Ttfbeii2.4.1 Huvudsaklig medelsdisposition av inforselavgiftsmedel m.m. regleringsåren1987/88, 1988/89 och 1989/90 1 000-tal kr. 1987/88 1988/89 1989/90 1 000-tal kr. a) Av medel inom - kött -ägg Stöd tillodling av bruna 45 500 5000 1700 50000 5000 2 500 1988/89: JoU21 1 000-tal kr. b) Av medel utanför Bidrag fill Stiftelsen för Årets resultat (prognos) ' Tillförsfördelningsplanen för /90. Fördelningsplanen /89 utgör 267,2 milj. kr. samt inflytande avgifter förfodermedelsimporten enligt beslut (prop. 1987/88:165,JoU25, rskr. Med hänsyn till att inflytande avgifter förfodermedelsimporten kan beräknas till 260 milj. kr. beräknarjordbruksministern därmed fördelningsplanen till 527,2 milj. kr. Därtill kommerkvarstående medel från /88 på 2,5 milj. kr. De disponiblacinkomsterna av införselavgifter beräknas till totalt 1 343 milj. kr., vilketinnebär att 813,3 milj. kr. beräknas återstå sedan medel avsatts tillfördelningsplanen. Jordbmksministem har inget att erinra mot det preliminäraförslag till fördelningsplan som lämnats av jordbmksnämnden. Definitivfördelningsplan för /89 kan fastställas förstefter utgången av regleringsåret då de verkliga inkoms- 1988/89: JoU21 temaav införselavgiftema för fodermedel är kända. Regeringenbeslutade , i enlighet med jordbmksnämndens förslag, attinförselavgiftsmedel inom fördelningsplanen som för /89anvisats för upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete skulle överföras tillStiftelsen . Införselavgiftsmedelinom fördelningsplanen som i fortsättningen anvisas för upplysningsverksamhetoch utvecklingsarbete bör överföras till Stiftelsen av medlen bör ske skilt från de övriga medel som står tillStiftelsens förfogande och skall användas i syfte att stödja forsknings- ochutvecklingsarbete som kan stimulera jordbmkets utveckling. Vid fördelningenbör samråd ske med berörda intressenter och även i övrigt i de former somjordbmksnämnden tidigare föreslagit. Dessutom bör redovisa hur disponerade regleringsmedel harutnyttjats. Stiftelsen bör vidare informera nämnden om aktuella projekt. Svenskkötthandel och har i avtal enats om enförstärkt kontroll av kött och köttprodukter som exporteras under anspråk påexportbidrag. har i beslut meddelat attden inte har några invändningar mot detta. Jordbmksministem anser för sin delatt en sådan förstärkt kontroll är motiverad och har inget att invända mot attden sker i enlighet med överenskommelsen mellan partema. Han är här överensmed jordbmksnäringen om att kostnadema bör bestridas av införselavgifter inomfördelningsplanen. I enlighet med avtalet har därför beräknats 2,1 milj. kr.för detta ändamål under /89. Jordbmksministem har för avsiktatt senare föreslå regeringen att avsätta samma belopp för detta ändamål /90. Han har i denna fråga samrått med chefen för .