bet · GC01JoU3 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 JoU3 I detta betänkande behandlas ett antal väckta motioner om trädgårdsnäringen m.m. Bl.a. följandefrågor behandlas: Samtliga yrkanden avstyrks av utskottet med hänvisningtill bl.a. regeringens aviserade proposition om livsmedelskontroll, utskottetstidigare ställningstaganden samt pågående förhandlingar inom . Till betänkandet har fogats sex reservationer (m, fp, c,vpk, mp) och fyra särskilda yttranden (m, mp). 1987/88:Jo212 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en översyn av bestämmelser rörande utsäde av köks- och prydnadsväxter. 1987/88:Jo223 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en förändring av prissättningen på alternativt odlade grönsaker. 1987/88:Jo232 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning avmöjligheterna till bättre konsumentupplysning om trädgårdsprodukter, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attträdgårdsnäringen bör få dra stor nytta av forskningen på alternativa ickekemiska metoder. 1987/88:Jo252 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av riktlinjer för hur fritidsodlingens intressen framgent skallbeaktas inom Rättelse: S. 1 rad 12 Tillkommil: mp S, 11 rad 26 Står:cl89 Rättat till: 9. forskning, utvecklingsarbete, växtförädling och konsument- 1988/89:JoU3 bevakning inom trädgårdsområdet. 1987/88:Jo254 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utredning avmöjligheterna till bättre konsumentupplysning om trädgårdsprodukter, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om attträdgårdsnäringen bör tillföras en viss andel av de miljöavgifter som inflytertill statskassan för bekämpningsmedel och handelsgödsel. 1987/88:Jo255 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avfortsatt och reformerat importskydd för svensk fruktodling, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om förbättrad kontroll av och införande avursprungsbeteckning och varudeklaration för utländsk fruktimport. 1987/88:Jo257 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom avreglering av handeln med frukt och grönsaker. Motiveringen återfinns imotion 1987/88:N301. 1987/88:Jo258 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attskördeskadeskydd för trädgårdsnäringen bör införas. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:Sk442. 1987/88:Jo262 av och () vari yrkas att hos regeringen begär att jordbruksnämnden tarinitiativ till samtal om och analys av fruktmarknaden i enlighet med vad som imotionen anförts. 1987/88:Jo263 av och () vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om skärpt uppmärksamhet vad gäller nya sjukdomaroch skadegörare inom trädgårdsnäringen, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om insatser för ytterligare forskning kringbiologisk bekämpning inom trädgårdsproduktionen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att medel för de i yrkande [2] angivnaåtgärderna bör tas ur de avgifter som trädgårdsnäringen inbetalar i form avhandelsgödsel- och bekämpningsmedelsavgifter. 1987/88:Jo264 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den svenskaträdgårdsproduktionens betydelse ur beredskapssynpunkt, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om märkning av importerade produkter i enlighetmed vad som i motionen anförts. 1987/88:Jo269av m.fl. (c) vari yrkas 1988/89:JoU3 1. att av regeringen begär en utredning omen samordnad politik för trädgårdsnäringen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om användningenav avgifterna på växtnäring och växt-skyddsmedel, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser förkatastrofhjälp. 1987/88:Jo278 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen skyndsamt ersätter de nu gällandeimportregleringarna för äpplen och päron med ett rimligt avpassat tullskydd. 1987/88:Jo289 av och ()vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbud avimport av livsmedel från länder där i förbjudna kemiska medel används imotsvarande produktion, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omskördeskadeskydd. 1987/88:Jo306 av och ()vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det svenskatullskyddets utformning, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av attimportutvecklingen följs noggrant för trädgårdsnäringens huvudkulturer, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om åtgärder syftande till förbättradeexportmöjligheter för svensk trädgårdsnäring. Inför behandlingen har utskottet kallat representanter förutrikesdepartementet och att lämna information om deförhandlingar om importsystem för äpplen och päron som inom ramen för GATTpågår med , och . Den svenska trädgårdsnäringens betydelse urberedskapssynpunkt betonas i motion Jo264 (m). En inhemsk trädgårdsproduktionmåste enligt motionärerna utgöra hörnstenen i vår konsumtion av grönsaker,frukt och bär. Endast genom en omfattande egen produktion av högvärdigaprodukter skapas trygghet i denna del av livsmedelsförsörjningen även undereventuella avspärrningsperioder. En allsidig och fullvärdig kost är nödvändiginte bara i fredstid utan i minst lika hög grad i beredskapssituationer.Betydelsen härav bör framhållas entydigt och starkt (yrkande 1). Utskottet villerinra om att antog riktlinjer för trädgårdsnäringspölitiken(prop. 1978/79:136, JoU 29). grundade /89:JoU3 sittställningstagande på ett förslag som framlagts av trädgårdsnäringsutredning(SOU 1978:51). Som allmän princip skulle gälla att den svenska produktionen börvara beroende av sin internafionella konkurrenskraft, vilken kunde stärkasgenom justeringar av gränsskyddet och genom satsning på forskning, försök,rådgivning och finansiellt stöd. fastlade ett producentmål och ettkonsumentmål men inte något beredskapsmål. Utskottet kan konstatera att gränsskyddet förträdgårdsnäringens produkter under nuvarande förhållanden får anses väl avvägtoch att liknande skydd förekommer endast på jordbruksområdet. Någon jämförelsemed skyddsnivån i olika länder inom saknas, varför ganska litet är käntom den relativa skyddsnivån och därmed om konkurrenssituation påområdet gentemot andra länder. Utskottet har tidigare och senast våren 1987uttryckt den uppfattningen att svensk trädgårdsnäring hävdar sig tämligen väl iden internationella konkurrensen (JoU 1986/87:20 s. 4). Någon anledning attfrångå denna uppfattning saknas enligt utskottets mening. I sammanhanget villutskottet emellertid betona den betydelsefulla del av livsmedelsförsörjningensom en inhemsk trädgårdsproduktion utgör inte minst ur beredskapssynpunkt. Medhänvisning till vad utskottet sålunda anfört finner utskottet motionens syfte iväsentlig grad tillgodosett. Motion Jo264 yrkande 1 avstyrks således. Inom ramen långtidsutredning publicerades ijanuari 1987 utredningen jordbruk (inkl. trädgårds- och fiskenäring) -framtidsbedömningar, problem och alternativ (bilaga 13 till LU 87). I motionJo269 (c) begärs en utredning om en samordnad politik för trädgårdsnäringen(yrkande 1). Enligt motionen framgår av långtidsutredningen dels att ensamordnad politik saknas, dels att kunskaperna om näringen är otillräckliga.Arbetet med en samordnad politik bör utgå från formuleringen av aktuella delmålför näringen av såväl konsumentpolitisk som producentinriktad art. även i andra delar av landet än södra och mellersta Sverigebör understödjas. En motion av i huvudsak samma karaktär behandlades avutskottet . Utskottet erinrade då om de riktlinjer och mål somriksdagen antog (se ovan). Utskottet konstaterade att de betänkandensom senare hade framlagts av trädgårdsnäringsutredning endast i mindregrad hade lett till åtgärder från statsmakternas sida. Som ett skäl angavs attträdgårdsnäringens internationella konkurrenskraft stärkts genom devalveringenår 1982. I samband med behandling av vissa justeringar av gränsskyddetframhöll utskottet vikten av att regeringen och berörda myndigheter även ifortsättningen uppmärksamt följer utvecklingen på området och vid behov vidtarerforderliga åtgärder för att stärka den svenska trädgårdsnäringen (prop.1985/86:60, JoU 4 y, SkU 36). Vidare erinrade utskottet om de medel riksdagenår 1986 anslog för ett program rörande jordbruks- ochträdgårdsnäringsforskningen (prop. 1985/86:74, JoU 13 p. 40) och om lantbruksstyrelsensöversyn av verkets trädgårdsnäringsrådgivning. Denna rådgivning skall enligtförslaget främst rikta sig till yrkesodlare och speciellt företag underutveckling. Rådgivningen bör utgå från en helhetssyn på vederbörandeföretag, dvs. omfatta såväl odling som ekonomi och teknik, 1988/89:JoU3snabbt föra ut resultat från forskning och försök till den prakfiskt verksammeodlaren samt anpassas efter det enskilda företaget. Utskottet ville i sammanhangetframhålla betydelsen av att den alternativa odlingens intressen i möjligastemån tillgodoses (JoU 1986/87:20 s. 3). Vad gäller motionens förslag av regionalpolitisk karaktärvill utskottet erinra om de olika former av finansiellt stöd som kan utgå tillträdgårdsnäringsföretag. Garanfilån kan beviljas till investeringar, främst iväxthus, och bidrag kan ges fill energisparåtgärder och införande av ny teknik.Regionalt lämnas bidrag till företag i . Under /88beviljades garantilån med ca 2,5 milj. kr. och bidrag med ca 5 milj. kr. Meddet anförda avstyrker utskottet motion Jo269 yrkande 1. Enligt motionärerna i motion Jo255 (s) är nuvarande systemför skydd av svensk fruktodling otillräckligt, varför en förändrad konstruktionav importskyddet måste övervägas. En sista försäljningsdag för importeradfrukt bör fastställas, och bör närmare undersökas hur och i vilkenmån utländsk trädgårdsnäring subventioneras (yrkande 1). Producenternas intressen och inte konsumenternas behov ochönskemål har enligt den uppfattning som framförs i motion Jo257 (fp) präglatden svenska handelspolitiken vad avser frukt och grönsaker. I stället för att -som - ytterligare söka skydda de inhemska producenterna frånkonkurrens utifrån bör strävandena vara att ge konsumenterna möjlighet att iökande utsträckning fritt välja varor efter önskemål och ekonomi. börsåledes de svenska hindren mot import av frukt och grönsaker avskaffas. Somsärskilt omotiverat framhålls tullskyddet under de tider dåmotsvarande inhemskt odlade produkter saknas. Liknande tankegångar framförs imotion Jo278 (m) med yrkande att nu gällande importregleringar för äpplen ochpäron bör ersättas med ett rimligt avpassat tullskydd. Enligt motionärerna i motion Jo306 (m) är tullskyddetskonstruktion en väsentlig orsak till trädgårdsnäringens ogynnsamma utveckling.Tullskyddet bör därför förändras enligt i motionen framlagda förslag (yrkande1). Regeringen bör också följa förändringen av importen avseende näringenshuvudkulturer för att närmare klargöra behovet av tulljusteringar (yrkande 2).Importländernas tullskydd får inte vara starkare än det svenska gränsskyddet(yrkande 3). I motion Jo262 (c) konstateras att under senare årbetydande oenighet rått om tidpunkten för hävande av importstoppet på äpplen.Jordbruksnämnden bör därför ta initiativ till samtal om och analys av densvenska fruktmarknaden och medverka till att dessa samtal resulterar i enkartläggning som möjliggör förbättrade kommunikationer parterna emellan och ettförtroendefullt klimat under överläggningarna. Sombakgrund till motionerna vill utskottet anföra följande. Generellt sett får gränsskyddet för trädgårdsnäringensprodukter under nuvarande förhållanden anses väl avvägt. Liknande skyddförekommer endast på jordbruksområdet. Vissa justeringar av gränsskyddet, såsom en 1988/89:JoU3höjning av tullen på tomater och en skärpning av importkontrollen på fruktträd,gul lök och vitkål, har emellertid beslutats (prop. 1985/86:60, JoU 4 y, SkU36). Utskottet har tidigare framhållit vikten av att regeringen och berördamyndigheter även i fortsättningen uppmärksamt följer utvecklingen och vid behovvidtar ytterligare åtgärder för att stärka den svenska trädgårdsnäringen.Sammanfattningsvis är utskottets uppfattning att svensk trädgårdsnäring hävdarsig tämligen väl i den internationella konkurrensen. Beträffande den svenska fruktodlingen gäller att statensjordbruksnämnd enligt förordningen (1984:54) om import- och exportlicenser fårföreskriva licenstvång för färska äpplen och päron. Med stöd av förordningenmeddelas regelmässigt importförbud för dessa produkter under den svenskafruktsäsongen. beslut att åter tillåta licensfri importgrundar sig på överenskommelser mellan representanter för odlareoch importörer. Lyckas parterna inte enas om hävande av importstoppet harjordbruksnämnden att självständigt fatta beslut. Enligt vad utskottet erfarit är den svenska regleringen avimporten av äpplen och päron föremål för internationell kritik, ochGATT-legaliteten i de av tillämpade kvantitativa restriktionernaifrågasätts av . Dessa förhållanden har aktualiserat en genomgång av ochöverväganden om eventuella justeringar av gränsskyddet. I denna genomgång harsamtal förekommit och fruktmarknaden analyserats utifrån skilda intressen avjordbruksnämnden. Utskottet har inhämtat att inom ramen för pågårförhandlingar mellan , , de Europeiska gemenskaperna och omdet svenska importsystemet för äpplen och päron. Utskottet har även inhämtatatt förhandlingarna beräknas vara slutförda . Enproposition i ämnet har framlagts av regeringen. I avvaktan på resultatet av pågående förhandlingar ochkommande propositionsbehandling avstyrker utskottet motionerna Jo255 yrkande 1,Jo257 och Jo278. Med samma motivering avstyrker utskottet även motion Jo306yrkandena 1, 2 och 3. Utskottet - som är medvetet om de svårigheter parterna påfruktmarknaden har haft att nå överenskommelser om datum förimportstoppets hävande - har tidigare framhållit det angelägna i att vidtidpunkten aktuella samtal mellan jordbruksnämnden och parterna skulleresultera i en kartläggning som gjorde förbättrade kommunikationer mellanparterna möjliga och skapade ett förtroendefullt klimat vid överläggningarna(JoU 1986/87:20 s. 5 f.). Utskottets inställning är alltjämt densamma. Medhänvisning till vad utskottet anfört ovan och i avvaktan på resultatet av dessaförhandlingar avstyrker utskottet motion Jo262. Enligt motion Jo289 (c) måste den långsiktiga trygghetenför konsumenten vara att den svenska trädgårdsproduktionen värnas. Mot denbakgrunden bör utredas hur ett förbud skall kunna utformas mot införsel avlivsmedel från länder där i förbjudna kemiska ämnen används imotsvarande produktion (yrkande 1). Frågan om förbud mot import av livsmedel som innehåller iSverige förbjudna restmängder av bekämpningsmedel har vid ett flertaltillfällen varitföremål för utskottets behandling. underströk utskottet /89:JoU3vikten av att den svenska importkontrollen i detta avseende i princip ställersamma krav på importerade livsmedel som på inhemskt producerade. Utskottetkonstaterade emellertid att den särbehandling som förekommer av importeradelivsmedel närmast är relaterad till de naturliga betingelser som gäller förproduktionen i ursprungslandet, såsom t.ex. olika typer av växtsjukdomar,skadeinsekter m.m. Utskottet vidhöll sin tidigare uttalade uppfattning omvikten av att livsmedelsverket också i fortsättningen noga följer utvecklingenav importkontrollens effektivitet och vid behov vidtar erforderliga åtgärder.Med hänvisning främst till regeringens då pågående behandling avlivsmedelskontrollutredningens betänkande (SOU 1986:25) avstyrkte utskottet dedå aktuella motionerna. Ett motionsyrkande om importförbud avstyrktes dels medhänvisning till att ett sådant förbud redan av praktiska skäl torde varasynnerligen svårt att genomföra, dels att någon förändring av importkontrolleninte hade föreslagits av livsmedelskontrollutredningen (JoU 1986/87:18).Utskottets uppfattning om kvalitetskraven i nu förevarande hänseende påimporterade livsmedel kvarstår givetvis. Det är ur folkhälsosynpunkt ettberättigat krav att konsumenterna kan garanteras livsmedel av lika god kvalitetoavsett om de är importerade eller producerade inom landet. Enligt vadutskottet erfarit kommer regeringen att omkring förelägga riksdagenen proposition om livsmedelskontroll. Utskottet utgår från att frågan omlivsmedlens kvalitet behandlas i propositionen. I avvaktan på regeringensförslag och med hänvisning till vad utskottet i övrigt anfört ovan saknasdärför enligt utskottets mening anledning vidta några åtgärder i enlighet medförslagen i motion Jo289 yrkande 1. Motionen avstyrks således. Konsumenternas rätt till högvärdiga trädgårdsprodukterbehandlas även i motionerna Jo232 (fp) yrkande 1, Jo254 (fp) yrkande 1, Jo255(s) yrkande 2 och Jo264 (m) yrkande 2. Genom förbättrad kontroll, angivande avkvalitetsklass för produkten och genom märkning med uppgifter om förekomsten avkemiska medel och behandling av andra tillsatser får konsumenten bättreinformation om produkten som den svenske odlarens ställning gentemotutländska konkurrenter förbättras. Även frågan om märkning av livsmedel har tidigarebehandlats av utskottet. Utskottet ansåg syftet med då aktuella motionertillgodosett dels genom livsmedelslagens (1971:511) bestämmelser om märkning avlivsmedel, dels genom det märkningssystem som har presenterats av . Förbundets intentioner är att en symbol för ursprungsmärkning avsvenskodlade grönsaker, frukt, bär och prydnadsväxter skall användas endast förprodukter som med visshet är odlade i och som håller lägst kvalitetExtra eller motsvarande beteckning för normal handelskvalitet. Märket ärinte knutet till någon speciell bransch eller företagsgrupp inomträdgårdsnäringen (JoU 1986/87:18 och 20). Enligt utskottets mening börmarknadsföringen kunna främjas av att näringens representanter på detta sättkommit överens om gemensam märkning av produkterna. Härigenom gynnas såvälkonsumenternas som frukt- och grönsakshandelns intressen. Enligt vad utskotteterfarit har handeln härutöver åtagit sig att för oförpackadeträdgårdsprodukter genom skyltning i detaljhandelnange produkternas ursprungsland. Inom ramen för det 1988/89:JoU3 uppdragregeringen har givit att se över nuvarande system för märkningav livsmedel har verket framlagt förslag till märkningssystem för förpackadeträdgårdsprodukter. Detta förslag kommer att behandlas i den av regeringenaviserade propositionen om kontroll av livsmedel. Med hänvisning till de ovannämnda initiativen och i avvaktan på regeringens förslag på området anserutskottet att motionerna inte bör föranleda någon åtgärd. MotionernaJo232 yrkande 1, Jo254 yrkande 1, Jo255 yrkande 2 och Jo264 yrkande 2 avstyrkssåledes. I flera motioner framhålls som otillfredsställande attträdgårdsnäringen saknar motsvarighet till den möjlighet till ersättning förskördeskador som finns inom jordbruket. Enligt motionerna Jo258 (m), Jo269 (c)yrkande 3 och Jo289 (c) yrkande 2 bör därför ett skördeskadeskydd införas ävenför trädgårdsnäringen. I likhet med motionärerna kan utskottet konstatera att detför trädgårdsnäringen saknas motsvarighet till jordbruketsskördeskadeskydd. Trädgårdsnäringens möjlighet till motsvarande ersättning kani vissa fall utgå ur anslaget för oförutsedda utgifter i form av ersättning förskador till följd av naturolyckor (prop. 1983/84:6). I övrigt är näringenhänvisad till det skydd försäkringsformen ger. Den rådande situationen kanenligt utskottets mening ifrågasättas. Utskottet har emellertid erfarit att enöversyn av regelsystemet övervägs inom . Med hänsyn härtillavstyrker utskottet motionerna Jo258, Jo269 yrkande 3 och Jo289 yrkande 2. Flera motioner behandlar forskning och utveckling avmiljövänliga metoder inom trädgårdsnäringen. Motionärerna i motion Jo232 (fp)anser att även trädgårdsnäringen bör få dra nytta av forskningen om alternativaicke kemiska metoder (yrkande 2). I motion Jo254 anser samma motionärer detrimligt att trädgårdsnäringen - som har en betydande andel i avgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel - bör få del av beslut att dessamedel skall användas för bl.a. forskning, rådgivning och undersökningar somhar samband med bekämpningsmedel (yrkande 2). Även motionärerna i motion Jo269(c) anser det angeläget att intäkterna från de avgifter som trädgårdsnäringensvarar för används för de av fastlagda ändamålen. Särskilda resurserbör därför avsättas för miljöförbättrande åtgärder inom trädgårdsnäringen,bl.a. forskning om och utveckling av miljövänliga metoder (yrkande 2). Angelägenheten av skärpt uppmärksamhet och effektivaåtgärder beträffande nya sjukdomar och skadegörare inom trädgårdsnäringenbetonas i motion Jo263 (m) yrkande 1. Väsentligt ökade resurser bör avdelas förstöd till forskning om biologisk bekämpning inom trädgårdsproduktionen (yrkande2). Medel för dessa åtgärder bör tas av de avgifter näringen betalar pähandelsgödsel och bekämpningsmedel (yrkande 3). Den alternativa odlingen har vid ett flertal tillfällenoch 1988/89:JoU3 varit föremål för behandling av utskottet. Isamband med utskottets beredning av regeringens proposition om miljöförbättrandeåtgärder inom jordbruket, m.m. (prop. 1987/88:128, JoU 24) konstateradeutskottet att de i propositionen framlagda förslagen innebar att ytterligaresteg togs på vägen mot ett jordbruk vars produktionsmetoder är i balans med detekologiska systemet och att denna utveckling får anses ligga i linje med dengrundsyn som företräds av den alternativa odlingens förespråkare. Utskotteterinrade om att den alternativa odlingen har blivit föremål förallt större uppmärksamhet och tillförts ökade resurser såväl för rådgivning somför forskning, utbildning m.m. (se även bl.a. JoU 1986/87:19 och 22). Utskottetvill även erinra om att lantbruksnämnderna fr. o. m. /87bedriver rådgivning i alternativ odling. För innevarande budgetår har avsatts1,7 milj. kr. Enligt vad utskottet erfarit har antaletrådgivare utökats , och verksamheten sägs fungera väl.Vidare har vid inrättats en tjänst som statskonsulenti alternativ odling. Inom ramen för femåriga forskningsprogram föralternativa produktionsformer i jordbruket och trädgårdsnäringen m.m. har /87 anslagits 17 milj. kr. av handelsgödsel- ochbekämpningsmedelsavgifterna. Av dessa medel har den alternativa odlingen -vilken innefattar trädgårdsnäringen - tillförts 8,3 milj. kr. budgetmedel om 50 milj. kr. har för samma ändamål avsatts 8milj. Utskottet har även erfarit att vid lantbruksstyrelsen har nyligeninrättats ett s.k. alternativodlingsråd för jordbruks- och trädgårdsnäringarna.Rådets uppgift skall vara att lämna synpunkter och utbyta erfarenheter om hurden alternativa odlingen skall främjas och utvecklas. Verksamheten avses rikta sigtill andra myndigheter, producenter och handeln. Beträffande den alternativaodlingens ställning gentemot det konventionella jordbruket är utskottetsprincipiella och uttalade inställning att denalternativa odlingen inte utan speciella skäl bör behandlas inom en särskildinstitution utan att forskningen om denna bör ske naturligt integrerat i annanjordbruksforskning (se bl.a. JoU 1986/87:19 s. 17 och JoU 1987/88:17 s. 57). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Jo232 yrkande 2, Jo254 yrkande 2 och Jo269 yrkande 2. Vad utskottet anfört ovan innebär även att utskottetavstyrker motion Jo263 yrkandena 1, 2 och 3. Genom det procentpåslag som tillämpas inom handelnförstärks - enligt vad som framförs i motion Jo223 (s) - på ett oriktigt sättde redan nu högre kostnaderna för alternativt odlade grönsaker i förhållandetill den konventionella odlingen.