bet · GC01FiU4 · 1988-12-31 00:00:00 — I en avvikande meningsom fanns fogad till yttrandet framhöll företrädare i utskottet bl.a.att de i frågan om huvudmannaskapet för statsupplåningen inte kunde dela debedömningar som gjordes av utskottets majoritet. Enligt uppfattning kommer kontrollöver att försvagas när huvudmannaskapet förs över påregeringen. bereder finansutskottet ärenden angående riksgäldskontoretoch granskar kontorets förvaltning. Den parlamentariskt sammansattafullmäktigeförsamlingen sammanträder , och har genom denen direkt insyn i verksamhet. Denna styrelses kontrollmöjligheterär som vi ser det vida överlägsna den granskning som kommer attkunnna utöva genom efter det ändrade huvudmannaskapet. I sambandmed förnyade behandling av ärendet har vi bedömt * det sommest lämpligt att på detta sätt markera att vi står kvar vid denna uppfattning. 1§ riksbank, som enligt 9 kap. 12 § regeringsformen är landetscentralbank och en myndighet under , får endast bedriva eller ta . deli sådan verksamhet som enligt lag ankommer på . 2§Riksbanken skall ha en grundfond som uppgår till , enreservfond som uppgår till samt en dispositionsfond. 3§Med bankinstitut förstås i denna lag bankaktiebolag, sparbanker och centralaföreningsbanker. förstås bankinstitut, lokala föreningsbanker, kreditaktiebolag,finansbolag, fondkommissionsbolag, allmänna pensionsfonden, försäkringsföretagmed svensk koncession, landshypoteks- och stads-hypoteksinstitutionerna samtSvenska . 4§Riksbanken har enligt 9 kap. 12 § regeringsformen ansvar för valuta-ochkreditpolitik. Den skall också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. 5 §Enligt 9 kap. 13 § regeringsformen har ensam rätt att ge ut sedlar och mynt samt att bestämma om utformningen av de sedlar och mynt som banken ger ut. Sedlar och mynt som ges utav är lagliga betalningsmedel. Penningenheten i kallaskrona. Kronan delas i etthundra öre. 6 §Sedlar får ges ut med valörerna tio, tjugo, femtio, etthundra, femhun dra, ettusen och . Mynt får ges ut medvalörerna , , en krona, Dessutom far minnes- ochjubileumsmynt med andra valörer ges ut. 7§ R.iksbanken skall svara för landets försörjning med sedlar och mynt. 8§ Sedlar och mynt som är skadade eller förslitna får lösas in av riksbanken.För sedlar som blivit helt förstörda får betala ersättning. Omsärskilda skäl finns, får lösa in sedlar och mynt som upphört attvara lagliga betalningsmedel. 1988/89: FiU4 Bilaga 1Utskottets lagförslag 9§ skall följa utvecklingen på valuta- och kreditmarknaderna samtvidta erforderliga penningpolitiska åtgärder. 10 § skall bestämma det system som skallgälla för att fastställa kronans värde i förhållande till utländska valutorsamt bestämma om tillämpningen av detta system. 11§ Det ankommer på riksbankenatt i valutapolitiskt syfte hålla tillgångar i utländsk valuta, utländskafordringar och guld. 12§ får ivalutapolitiskt syfte köpa, sälja och förmedla utländsk valuta, utländskastatspapper, andra lätt omsättningsbara skuldebrev i utländsk valuta och guldsamt rättigheter och skyldigheter som anknyter till nämnda tillgångar. 13§ I valutapolitiskt syfte fårriksbanken ta upp utländsk kredit och kredit i utländsk valuta, bevilja kredittill annan centralbank och tillTnter-nationella valutafonden samt beviljakredit inom ramen för verksamheten i Banken för internationellbetalningsutjämning. Eftermedgivande av får i valutapolitiskt syfte bevilja kredittill andra internationella finansorgan som är medlem i och sluta avtalom långsiktiga internationella låneåtaganden. Riksbankenfår också efter medgivande av av egna medel tillskjuta insatskapitali internationella finansorgan som är medlem i. 1988/89:FiU4 Bilaga 1Utskottets lagförslag 14§ får förvärva desärskilda dragningsrätter som tillkommer genom deltagandet iInternationella valutafonden. Det åligger vidare att fullgöra deskyldigheter som följer av deltagande i detta system. 15§ får verka somförbindelseorgan i förhållande till internationella finansorgan som ärmedlem i. 16§ får med eller utanräntegottgörelse ta emot insättningar i valuta eller guld från andra stater,mellanstatliga organ och bankinrättningar. får göra sådanainsättningar hos bankinrättningar. Riksbankenfår även ingå avtal om skyldigheter och rättigheter som anknyter till deinsättningar som anges i första stycket. 17§ Bestämmelser om riksbankensytterligare uppgifter och befogenheter inom det valutapolitiska området finnsi valutalagen (1939:350). 18§ får påpenningpolitiskt motiverade villkor bevilja kredit till och ta emot inlåningfrån samt medverka i betalningsutjämning. Räntevillkorenför denna ut- och inlåning skall offentliggöras. Omdet finns synnerliga skäl, får även på andra villkor än som avses iförsta stycket bevilja kredit till och till andra företagsom står under tillsyn av bank- eller försäkringsinspektionen. 19 § I syfte att påverka kreditmarknaden får 1. köpa, sälja och förmedlasvenska statspapper, andra lätt omsättningsbara skuldebrev samt rättigheteroch skyldigheter som anknyter till sådana tillgångar, 2. om särskilda skäl finns ge utegna skuldebrev med kort löptid. 20 §I kreditpolitiskt syfte får genom beslut i enskilda fall uppställa kassakrav gentemot kreditinstitut. Medkassakrav avses att viss andel, högst femton procent, av kreditinstitutetsplaceringar eller förbindelser, beräknade på det sätt i det enskildafallet bestämmer, skall motsvaras av medel som med eller utanräntegottgörelse skall innestå på räkning för institutet i . I denutsträckning i det enskilda fallet bestämmer likställs med sådanamedel kreditinstitutets inneliggande kassa. 21§ Bestämmelser om möjlighet förriksbanken att använda vissa andra kreditpolitiska medel finns i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel. 22§ Efter anmodan av riksbankenskall ett kreditinstitut till lämna de uppgifter som riksbankenanser nödvändiga för att bedöma om en penningpolitisk åtgärd behöver vidtaseller för att utforma ett beslut om en sådan åtgärd. 1988/89:FiU4 Bilaga 1Utskottets lagförslag 23 §Riksbanken skall ta emot betalningar till och göra utbetalningar för staten. Föratt täcka statens kortfristiga medelsbehov får bevilja statenkontokredit. 24§ Inom ranien för riksbankensuppgifter som centralbank får förvärva aktier, andelar i ekonomiskaföreningar och liknande rättigheter och ta på sig de föipliktelser som ärförenade med dessa rättigheter. 25§ får själv ellergenom bolag som ägs av banken bedriva tryckerirörelse, papperstillverkning ochtillverkning av sedlar samt tillverkning av mynt, medaljer och liknandeföremål. 26§ får föryärvafastigheter och inventarier som är avsedda för den verksamhet som bankenbedriver eller har del i. Föratt skydda en fordran får förvärva vaije slag av egendom. Sådanegendom skall avyttras så snart det är lämpligt och senast när det kan ske utanförlust. 27§ får mot betalningutföra tjänster som har anknytning till bankens verksamhet som centralbank. 28 § får efter prövning i varje enskilt fall medge ackord samtbesluta om avskrivning,, nedsättning eller eftergift av fordran som banken har. 29§ Uppkommer i riksbankensverksamhet anledning att väcka en fråga om författningsändring eller annanåtgärd från statens sida, får fullmäktige göra framställning i ämnet tillriksdagen eller regeringen. 30§ Vid planeringen och genomförandetav verksamhet i fred skall de krav beaktas som totalförsvaretställer. Detåligger att ansvara för beredskapsplanläggningen på bank- ochbetalningsväsendets område. Härvid skall i erforderlig utsträckningsamråda med berörda myndigheter, kreditinstitut och andra företag.Överstyrelsen för civil beredskap skall hållas underrättad omberedskapsplanläggningen. .1988/89:FiU4 Bilaga 1 Utskottets lagförslag Enligt 9 kap. 12 § regeringsformen förvaltasriksbanken av åtta fullmäktige av vilka sju väljs av och en, som ärriksbankens chef, väljs av de övriga fullmäktige. De sistnämnda väljer äveninom sig ordförande. Fullmäktigeväljer inom sig en eller flera vice ordförande. Riksbankschefen får inteväljas till vicéordförande. Enligt 8 kap. 6 § riksdagsordningen väljerfullmäktige utom sig högst två vice riksbankschefer och bestämmer i vilkeninbördes ordning dessa, vid förhinder för riksbankschefen, skall vara suppleantför denne i fullmäktige. Viceriksbankschef utövar även i övrigt riksbankschefens tjänst när denne harförhinder. Efter beslut av riksbankschefen inträder vice riksbankschef också iandra fall i riksbankschefens ställe vid behandlingen av vissa ärenden ellergrupper av ärenden. Fullmäktig får inte vara statsråd eller ledamot eller suppleant i styrelsen för ett kreditinstitut. Fullmäktig får inte heller vara omyndig eller försatt i konkurs. Fullmäktigfår inte vara statsråd eller ledamot eller suppleant i styrelsen för ettkreditinstitut. Fullmäktig får inte heller vara underårig eller i konkurs ellerha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Första stycket gäller ocksåvice riksbankchef. verksamhet bedrivs vid ett huvudkontori , där också fullmäktige har sitt säte. Riksbankenbedriver dessutom verksamhet vid regionkontor, kassakontor och sedeldepåer tilldet antal och på de orter som bestämmer. Vid huvudkontoret finns en revisionsenhet samt deövriga enheter som fullmäktige beslutar. Under fullmäktige leds verksamhet av riksbankschefen. Verksamheten vid revisionsenheten leds dock av fullmäktige, om annat inte följer av lagen (1988:46) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. Underfullmäktige leds verksamhet av riksbankschefen. Verksamheten vidrevisionsenheten leds dock av fullmäktige, om annat inte följer av lagen (RFS1968:8) om revision av riksdagsförvaltningen. Ärendenasfördelning mellan enheterna skall framgå av en arbetsordning för . Revisionsenhetenvid utför också revision av ,ombudsmän, revisorer och svenskadelegation enligt revisionsplaner som fastställs av respektive myndighet. Hos finns personalenligt upprättad personalförteckning samt annan personal i mån av behov ochtillgång på medel enligt gällande budget. får anlita utomstående för särskilda uppdrag imån av behov och tillgång på medel enligt gällande budget. 1988/89:FiU4 Bilaga 1 Utskottets lagförslag Utöver vad som följer av 9 § anställningsstadgan (RFS1976:7) för och dess organ får tjänster som tillsätts av fullmäktigetillsättas utan att de kungörs lediga till ansökan. Ordinarie tjänster vid inrättas av riksdagen.De ordinarie tjänsterna som riksbankschef och vice riksbankschefer tillsättsmed förordnande . Övriga ordinarie f/anster tillsätts med förordnandeför högst . Utöver vad som följer av 9 § anställningsförordningen(1965: 601) får tjänster som tillsätts av fullmäktige tillsättas utan att dekungörs lediga till ansökan. Tjänster med beteckningen p enligt8 § anställningförordningen (1965: 601) inrättas av . Tjänsterna somriksbankschef och vice riksbankschefer tillsätts med förordnande för fem år.Tjänsterna som riksbanksdirektörer och biträdande riksbanksdirektörer tillsättsmed förordnande för högst . Enligt de förutsättningar som angesi 4 kap. 2 § punkterna 2 och 3 lagen (1976:600) om offentlig anställning fårriksbanken i särskilda fall besluta att endast svensk medborgare får innehaeller utöva tjänst inom . beslutar arbetsordning och de föreskrifter i övrigt som behövs för arbetet inom banken. beslutar om arbetsordning och de föreskrifteri övrigt som behövs för arbetet inom banken. beslutarockså i enskilda fall i frågor som rör personal och uppdragstagare hos banken,i den mån inte annat följer av lag eller beslut av eller avriksdagens förvaltningskontor. Beträffande ersättning till fullmäktige och suppleanterfinns föreskrifter i lagen (1984:665) om arvoden m.m. för uppdrag inom ,dess myndigheter och organ. Beträffande ersättning till fullmäktige och suppleanterfinns föreskrifter i lagen (1987:576) om arvoden m.m. för uppdrag inom ,dess myndigheter och organ. ' Jämför RFS 1987:3 med föreskriftom tillämpningen av anställningsförordningen (1965:601) vid och dessmyndigheter. 1 mom. Till ledamöter i den i 6 a§ valutalagen (1939:350) nämnda valutastyrelsen skall fullmäktige utse dels från en vice riksbanks chef, en fullmäktig eller suppleant för fullmäktig och en riksbanksdirektör, dels utanför banken fyra ledamöter, av vilka två skall representera bankvä sendet och näringslivet i övrigt och två arbetstagarna. Fullmäktige skall dessutom utse högst två suppleanter för varje ledamot. Vice riksbankschefen är valutastyrelsens ordförande.Fullmäktige förordnar en av de övriga inom utsedda ledamöterna attvara vice ordförande. Valutastyrelsenär beslutför när minst fem ledamöter är närvarande. Ärende som valutastyrelsen skall ta befattning medavgörs i valutastyrelsen, i valutastyrelsens direktion (valutadirektionen) eller av enskilda tjänstemän, en eller två i förening. Valutastyrelsen avgör ärenden rörandetillämpningsföreskrifter enligt 6 a § andra stycket valutalagen (1939:350) samtövriga ärenden som innefattar väsentliga principfrågor eller på annat sätt ärav större betydelse. Valutadirektionen skall förbereda ärenden som skallavgöras av valutastyrelsen och under styrelsen leda valutaregleringen. Ivalutadirektionen avgörs ärenden som utan att kräva valutastyrelsens avgörandebedöms betydelsefulla. Enskilda tjänstemän, en eller två i förening, vilkadärtill erhållit valutastyrelsens bemyndigande, avgör de ärenden som inteankommer på valutastyrelsen eller valutadirektionen. 3 mom.Valutadirektionen består av den vice riksbankschef och riksbanksdirektör somingår i valutastyrelsen, två av deras suppleanter i styrelsen samt dengruppchef eller motsvarande tjänsteman till vars verksamhetsområde ärendet hör.Har för vice riksbankschefen eller riksbanksdirektören utsetts mer än ensuppleant bestämmer valutastyrelsen vilken av de två som skall ingå ivalutadirektionen. Valutastyrelsen skall utse två tjänstemän i somsuppleanter för valutadirektionens ständiga ledamöter. Vice riksbankschefen ärordförande och riksbanksdirektören vice ordförande i valutadirektionen.Beslutförhet kräver att tre är närvarande. 4 mom. Har påsätt som föreskrivs i 6 a § femte stycket valutalagen (1939:350) ett yrkandeframställts om att beslut som valutastyrelsen fattar skall underställasfullmäktiges prövning, skall sökanden i ärendet underrättas om detta snarastmöjligt och senast i samband med att han får meddelande om innehållet istyrelsens beslut. Fullmäktig eller suppleant för fullmäktig får inte delta ifullmäktiges handläggning av ett ärende som han tagit befattning med ivalutastyrelsen. 5 mom.Beträffande arvoden till 5 mom. Beträffande arvoden till valutastyrelsen finns föreskrifter i valutastyrelsen finns föreskrifter i lagen (1987:576) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Vid resa, soni föranleds av uppdraget, har ledamot och suppleant rätt till resekostnadsersättning och traktamente enligt vad som gäller för riksbanksdirektör. lagen(1984:665) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter ochorgan. Vid resa, som föranleds av uppdraget, har ledamot och suppleant rätttill resekostnadsersättning och traktamente enligt vad som gäller förriksbanksdirektör. 1988/89:FiU4Bilaga 1 Utskottets lagförslag Propositionensförslag Å rendenas handläggning 1988/89:FiU4 Bilaga 1 Utskottets lagförslag 1. författningsfrågor, 2. frågan omfastställande av arbetsordning samt andra viktigare frågor om riksbankensorganisation och arbetsformer, 3. frågor omsystemet för att bestämma kronans värde i förhällande till andra valutor, 4. frågoromriktlinjer för förvaltningen av de tillgångar som anges i 11 §, 5. frågor omviktigare internationella kreditavtal, 6. frågor omdiskonto och om räntevillkor vid ut- och inlåning enligt 18 § första stycketsamt villkor vid utlåning enligt 18 § andra stycket, 7. frågor omviktigare rekommendationer till eller överenskommelser med kreditinstitut, 8. frågor omkassakrav och särskild avgift när kassakrav inte uppfylls, 9. frågor omstatens kontokredit, 10. frågor om förvärv av aktier ellerandelar enligt 24 §, 11. viktigare frågor om ackord,avskrivning, nedsättning eller eftergift av fordran, 12. frågor om upprättande av personalförteckning,om beslut som avses i 37 § samt om tillsättande av tjänster somriksbanksdirektör, avdelningschef eller direktör för regionkontor, 13. frågor om skiljande från annananställning än provanställning eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar,åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning, 14. övriga frågor som enligt dennaeller annan lag skall avgöras av fullmäktige, samt 15. frågor som fullmäktige finner varaav större vikt eller som riksbankschefen hänskjuter till fullmäktige. Ärenden som inte skall avgöras av fullmäktige avgörs avriksbankschefen. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöverprövas av riksbankschefen, får de avgöras av annan tjänsteman enligt vad somanges i arbetsordningen eller i särskilda beslut. Innan fattar beslut avstörre penningpolitisk vikt skall samråd ske med det statsråd som regeringenbestämmer. Kan samråd inte komma till stånd och finns det synnerligaskäl får besluta utan samråd. Fullmäktige skall sammanträda minsten gång . Vid sammanträdena skall protokoll föras. Fullmäktige är beslutföra när minst sex ledamöter ärnärvarande. Ärenden som kräver ett skyndsamt beslut får dock avgöras av femledamöter, om minst fyra av dem är ense om beslutet. Vid omröstning skall varjeledamot ge sin mening till känna. Omomröstning i vissa personal- Omomröstning i vissa personal- frågorfinns bestämmelser i 5 § lagen frågor finns bestämmelser i 5 § lagen (RFS1980:4) om beslutande organ i (RFS 1980:4) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagarehos och dess myndigheter och i 24 § anställningsstadgan (RFS 1971:3)för och dess organ. frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagarehos och dess myndigheter och i 26 § anställningsförordningen(1965:601). 1988/89:FiU4Bilaga 1 Utskottets lagförslag Om ett ärende som skall behandlasav fullmäktige är av ringa betydelse eller av särskilt brådskande art fårärendet avgöras genom meddelanden mellan ledamöterna. Fullmäktige får inte sammanträda påett område som är ockuperat av främmande makt. I skrivelse som fullmäktige avger till ellerregeringen skall det anges vilka ledamöter som deltagit i beslutet och vem somvarit föredragande. Har skiljaktig mening anmälts i ärendet, skall den anges iskrivelsen eller framgå av bifogat protokollsutdrag. Budget, redovisning och vinstdisposition Kalenderår är räkenskapsår. före utgången av december månad skallfullmäktige fastställa en budget för förvaltningsverksamhet underdet följande räkenskapsåret. Budgeten skall tillställas ochriksdagens revisorer för kännedom. före utgången av december månad skallfullmäktige fastställa en budget för förvaltningsverksamhet underdet följande räkenskapsåret. Budgeten skall tillställas riksdagensfinansutskott och revisorer för kännedom. är bokföringsskyldig ochdet åligger banken att fullgöra denna skyldighet på ett sätt som gererforderlig information för en bedömning av bankens verksamhet. före skallfullmäktige till och revisorer avge redovisning för detföregående räkenskapsåret samt förslag till disposition av vinst.Redovisningen skall omfatta resultaträkning, balansräkning,förvaltningsberättelse och en redogörelse för valuta-och kreditpolitiken. ' Jämför RFS 1987:3 med föreskriftom tillämpningen av anställningsförordningen (1965:601) vid och dessmyndigheter. resultaträkning ochbalansräkning fastställs av , som också beslutar hur bankens vinstskall disponeras. Har reservfonden gått ned under femhundra miljoner kronorskall av årets vinst avsättas till reservfonden tills dennaåter nått upp till detta belopp. beslutar om ansvarsfrihet för fullmäktige för förvaltningenav . 1988/89:FiU4Bilaga 1 Utskottets lagförslag skall löpandeoffentliggöra statistiska uppgifter om valuta-och kreditförhållanden.Riksbanken skall även offentliggöra beslut om diskontoförändringar. Ett kreditinstitut som inteuppfyller uppställda kassakrav skall betala särskild avgift till staten. Frågan omsärskild avgift prövas av . Den särskilda avgiften enligt 51 § skall svara mot en räntapå underskottet för som får uppgå till högst två gånger diskontot vidvarje tid. Om det finns särskilda skäl, får avgiften nedsättas eller efterges. Den som uppsåtligen eller av grovoaktsamhet lämnar oriktig uppgift i samband med fullgörande av skyldighetenligt 22 § skall dömas till böter, om gärningen inte är belagd med straff ibrottsbalken. I ringafall skall inte dömas till ansvar. skall utan hinder av vad som föreskrivs i 8kap. 8 § sekretesslagen (1980:100) underrätta polismyndighet elleråklagarmyndighet om det i kassarörelse, valutahandel, in- ochutlåningsrörelse, betalningsutjämning eller handel med värdepapper framkommeruppgifter som ger anledning att anta att ett brott har begåtts. Om det finns särskilda skäl fårunderrättelse. skall utan hinder av vad som föreskrivs i 8kap. 8 § sekretesslagen (1980:100) underrätta polismyndighet elleråklagarmyndighet om det i kassarörelse, valutahandel, in- och utlåningsrörelse,betalningsutjämning eller handel med värdepapper eller rättigheter ochskyldigheter som anknyter till sådana tillgångar framkommer uppgifter som geranledning att anta att ett brott har begåtts, underlåta att lämnasådan Åtal mot vice riksbankschef förbrott som han begått i utövningen av sin tjänst får beslutas endast avfinansutskottet eller av fullmäktige. Detta gäller dock inte i fråga om brottsom begåtts i utövningen av beslutanderätt enligt valutalagen(1939:350). beslut enligt denna lagfår överklagas endast i den utsträckning och i den ordning som sägs ibesvärsstadgan (RFS 1970:3) för och dess verk. 1988/89:FiU4Bilaga 1 Utskottets lagförslag Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen (1934:437) för riksbank, la gen (RFS 1975:6) med reglemente för och lagen (1970:1028) om rikets mynt. Verksamhet som inte föreskrivs i den nya lagen eller i annan lag men som påbörjats med stöd av äldre lag får bedrivas till dess verksamheten kan avslutas. Befogenhetenatt åtala brott skall bedömas efter äldre lagom, när handlingen företogs, föråtal gällde förutsättning som inte har upptagits i den nya lagen. Övergångsbestämmelsernatill lagen (1970:1028) om rikets mynt, punkterna 3-6, gäller fortfarande. Om det i lag eller annan författ ning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom bestämmelser i denna lag tillämpas i stället de nya bestämmelserna. Denna lag träder, med i 2 angi vet undantag, i kraft . Bestämmelsernai 35 § fjärde stycket träder i kraft . Genom lagenupphävs lagen (1934:437) för riksbank, lagen (RFS 1975:6) medreglemente för och lagen (1970:1028) om rikets mynt. Verksamhet som inte föreskrivs i den nya lagen eller i annan lag men som påbörjats med stöd av äldre lag får bedrivas till dess verksamheten kan avslutas. Befogenhetenatt åtala brott skall bedömas efter äldre lag om, när handlingen företogs, föråtal gällde förutsättning som inte har upptagits i den nya lagen. Övergångsbestämmelsernatill lagen (1970:1028) om rikets mynt, punkterna 3-6, gäller fortfarande. Om det i lag eller annan författ ning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom bestämmelser i denna lag tillämpas i stället de nya bestämmelserna. Lagomupphävande av lagen (1982:1158) om Härigenom föreskrivs att lagen(1982:1158) om skall upphöra att gälla vid utgången av juni1989. 1988/89:FiU4 Bilaga 1 Utskottets lagförslag De som ärledamöter i fullmäktige vid utgången av skall före den 15 oktober1989 till avge berättelse över förvaltningen under det föregåendebudgetåret. Befogenheten att åtala brott skallbedömas enligt den upphävda lagen om, när handlingen företogs, för åtal gälldeförutsättning som efter lagens upphävande är föreskriven. Likalydandemed propositionens förslag. 1 § Efter särskilt bemyndigande som lämnas avriksdagen för ett budgetår i sänder får regeringen eller efter regeringens bestämmande ta upp lån till staten för att 1. finansiera löpande underskott istatsbudgeten och andra utgifter som grundar sig på beslut, 2. tillhandahålla sådana krediter,och fullgöra sådana garantier som beslutat om,