bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Beslutet, som var mycket dåligt, kritiserades när det infördes. Vårinställning står givetvis fast. Den korta tid som förflutit gör det emellertiddirekt olämpligt att nu föreslå att "decemberbeslutet" rivs upp. Detfinns anledning att i annat sammanhang aktualisera frågan om den garanteraderäntan i ombyggnadslånefallen. Vi ämnar återkomma i ärendet. Dengaranterade räntan vid ombyggnad KristerSkånberg (mp) anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken"Anpassningar inom bostadsstödet för " börjar med"fattade" och slutar med "av finansutskottet" bortha följande lydelse: Riksdagenbeslöt atf den garanterade räntan vid ombyggnad i princip skullefördubblas. Emellertid beslöt att den garanterade räntan i vissafall skulle gälla som tidigare oeh att alltså i dessa fall ett störreräntebidrag skulle utgå än i "fördubblingsfallen". Sålunda gäller denlägre garanterade räntan bl.a. vid ombyggnad av ålderdomshem och ,vid ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse samt vidhissinstallation. Somanförs i motion Fi93 (mp) bör denna lägre räntenivå tillämpas också när självaombyggnaden genomförs på ett resursbevarande och miljövänligt sätt. Dennaräntenivå skall gälla också om fastigheten efter ombyggnaden har en rimligstandard, ger god boendemiljö och blir miljövänlig och resursbevarande idrift, underhåll och reparation. Ombyggnads-kostnaderna och kostnaderna fördrift, underhåll och reparation skall också vara rimliga under fastighetenshela livslängd. Riksdagenbör med anledning av motionens yrkande 2 såvitt nu är i fråga som sin mening geregeringen till känna vad nu anförts om den garanterade räntan i vissa fallvid ombyggnad. 1988/89:FiU30 Bilaga 11 yttrande 5.Investeringsavgift på visst byggande KnutBilling (m), (), (), () ochLeif () anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenbörjar med "Utskottet som" och slutar med"av finansutskottet" bort ha följande lydelse: Ibetänkandet 1988/89: BoU7 (s. 101 - 102) anfördes i reservationer (m, fp) attdagens byggnadsreglerande åtgärder borde avskaffas och att det inteheller fanns anledning att införa en investeringsavgift. Bl.a. anfördes att bostadsmarknaden är en av de mest genomreglerade marknaderna.På denna marknad visas på ett mycket påtagligt sätt effekterna av densocialdemokratiska regeringens förkärlek för regleringar. De ständiga ingreppenhar gett en marknad i obalans. Denna utveckling måste självfallet brytas. Detär inte möjligt att i längden rätta till fel och brister i den generellafinanspolitiken genom selektiva regleringar. Detär naturligtvis inte heller särskilt välbetänkt att som förordas i motionernafrån s, c, vpk och mp införa en investeringsavgift på annat byggande änbostadsbyggande. Ett införande av en investeringsavgift skulle bl.a. omedelbartleda till ökade lokalhyror och i förlängningen till högre priser förkonsumenterna. Det är inte heller att förvänta att en investeringsavgift somtas ut i skulle innebära en ökad investeringsbenägenhet iandra delar av landet. erfarenheter visar att någon sådan"omlokalisering" inte är att vänta. Ett genomförande avmotionsförslagen skulle medföra ett ingrepp i marknaden som inte bordekunna försvaras ens av den ivrigaste reglerings-ivrare. Konkurrensen sätts urspel, byråkratin ökar och de av motionärerna förväntade effekterna om enlugnare byggmarknad i uteblir med stor sannolikhet. Medhänvisning till det nu anförda anser bostadsutskottet att en investeringsavgiftinte bör införas. bör därför avstyrka partimotionerna från c,vpk och mp samt motion Ei92 (s) allt såvitt rör införande av eninvesteringsavgift. 1988/89: FiU30 Bilaga 11Bostadsutskottets yttrande Särskild/extra fastighetsskatt på kontorslokaler m.m. i KnutBilling (m), Eriing (), (), () ochBirgitta Rydle (m) anser aft den del av utskottets yttrande som under rubrikenbörjar med "Vidare bör" och slutar med"av skatteutskottet" bort utgå. Särskilt diskonto för bostadsfinansieringen JanStrömdahl (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som under mbiken"Övriga frågor" börjar med "Förslaget i kommunisternas"och slutar med "i övrigt" bort ha följande lydelse: 1vänsterpartiet kommunisternas partimotion Eié3 yrkande 8 föreslås hosregeringen begära förslag om införande av ett särskilt diskonto förbostadsfinansiering. Som bakgrund till detta förslag förs i motionen framförslag om bl. a. åtgärder mot den överhettade kredit- och spekulationsmarknaden,förslag som närmast faller under finansutskottets beredningsområde. Vadrör den i motionen aktualiserade frågan om ett särskilt diskonto förbostadsmarknaden finner utskottet att en sådan åtgärd bör prövas som ett inslagi avsikt att minska överhettningen och dämpa den spekulation som förekommer påkreditmarknaden. bör mot denna bakgmnd tillstyrkadet nu aktuella motionsyrkandet. KristerSkånberg (mp) anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenbörjar med "Denna fråga" och slutar med"av " bort ha följande lydelse: Ettbastillägg bör ersätta bostadsbidragen för barnfamiljer. Därigenom ökasvalfriheten för människorna att bosätta sig var de vill. I glesbygd kanbostadskostnaden vara liten men transportbehovet betydligt större än istorstad. Alla barnfamiljer som får bostadsbidrag kommer att få ökatekonomiskt stöd om ett bastillägg införs. Bostadskostnaderna är mycket höga.När bostadsbidraget ersätts med bastillägg ökas människors valfrihet attsjälva avgöra vad pengarna skall användas till. Detta bör rimligen bidra tillatt bygg- oeh boendekostnaderna pressas. Bastillägget beräknas enligt formeln: Bastillägg= 1988/89:FiU30 2 100 +480Xantalet barn (max. tre)-0,20xhushålletsmånadsinkomst. Bilaga 11 Begränsningen till tre barn är samma som förnuvarande bostadsbidrag. De som har fler än tre barnkompenseras genom flerbarnstillägget inom yttrande barnbidragssystemet. Somföreslås i partimotion Fié4 yrkande 22 bör ett bastill-lägginföras fr. o. m. . Bastillägget som alltså bör ersättabostadsbidraget för barnfamiljer bör ha den nu angivna utformningen. uppfattning bör med bifall till motionsyrkandetsom sin mening ge regeringen till känna vad nu anförts om införande ochutformning av ett bastillägg. Skatteutskottetsyttrande /89: SkUSy 1988/89:FiU30 Bilaga 12 yttrande Finansutskottethar berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1988/89:151 om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av år 1990och de motioner som väckts med anledning av propositionen. 1propositionen föreslås att den allmänna löneavgiften höjs med 2 procentenhetertill . För verksamhet i annan kommun i än () föreslås utöver den generella höjningen en extra höjning om3 %, vilket innebär en sammanlagd höjning av löneavgiften till 5,34 %för verksamheter i . Enligt propositionen skall höjningen varabegränsad till ersättningar och inkomster den . Den särskilda höjningen om för Stockholmsområdetskall enligt förslaget inte omfatta ersättningar som utges av kommun,landstingskommun eller kyrklig kommun. Förslaget är ett led i ansträngningarnaatt dämpa överhettning i ekonomin och hålla nere pris- ochkostnadsstegringarna. Avslagpå regeringens förslag yrkas i de med anledning av propositionen väcktamotionerna Fi9é av m. fl. (fp), Ei97 av m.fl. (m),Fi98 av m.fl. (c), FilOO av m.fl (mp), FilOl avSonja Rembo och (båda m), Fil03 av (),EilOé av m.fl. (fp) och Fil07 yrkande I av m. fl.(m). I motion Fi99 av m.fl. (vpk) yrkande I 4 hemställs att densärskilda höjningen för avslås. Vidare hemställs om avslagpå den generella tvåprocentiga höjningen om inte inkomsterna av denna användsför att bl. a. ge en skatterabatt åt de lågavlönade och att de offentligasektorernas verksamheter och ideella föreningar undantas. Ett yrkande attfolkhögskolor, folkrörelser, religiösa och ideella organisationer skallundantas om höjer löneavgiften finns i den nämnda motionenFil03. 1 övrigt har med anledning av propositionen väckts yrkanden som gällertillkännagivande till regeringen angående effekterna för studieförbunden, defria trossamfunden och andra ideella organisationer av en höjning avlöneavgiften. Yrkanden av detta slag finns i motionerna Fil02 av (båda s), Fil04 av m.fl. (s) och Eil05 avMargareta m. fl. (s). Motioner som gäller fråganom höjning av löneavgiften har väckts även med anledning avkompletteringspropositionen (prop. 1988/89:150). Avslag på förslaget haryrkats i motion Fiö2 yrkande 9 av m.fl. (c). I motion Fiö3yrkandena 10, 11 och 14 av m.fl. (vpk) har väckts yrkanden liknandedem som väckts med anledning av proposition 1988/89:151. Vidare har i morionFié4 yrkandena 20 och 21 av m. fl. (mp) lagts förslag omsänkning av löneavgiften för vissa verksamheter, bl.a. sjukvård, och förNorrland och vissa andra regioner. Slutligen har i den med anledning avkompletteringspropositionen väckta motionen Ei95 yrkande I av . (s) väckts frågan om en ytterligare differentiering av löneavgifteninom . Ifråga om den extra treprocentiga höjningen av löneavgiften i Storstockholmsområdethar utskottet i det beslutade yttrandet 1988/89: SkU4y föreslagit attfinansutskottet som ett alternativ till regeringens förslag i denna delöverväger förslag om att återinföra en investeringsavgift för vissabyggnadsarbeten och förslag att höja fastighetsskatten för andra skattepliktigafastigheter än sådana som används för bostadsändamål inom den berördaregionen. kvarstår vid detta ställningstagande oeh vill idenna del hänvisa till vad utskottet anfört i det nämnda yttrandet. Medanledning av regeringens förslag om en generell höjning av löneavgiften och de motioner som väckts med anledning därav vill skatteutskottet anföraföljande. beredning har lagts fram förslag om att finansutskottetprövar införandet av en tillfällig arbetsmiljöavgift. De medel som avgifteninbringar bör senare i sin helhet användas till insatser för rehabiliteringsåtgärderför anställda med långvarigt nedsatt hälsa, åtgärder för att nedbringa deanställdas sjukfrånvaro, åtgärder som kan aktualiseras av arbetsmiljökommissionensarbete samt därmed sammanhängande ändamål. Fömtom att kunna bidra tillrehabilitering och bättre hälsa bör dessa insatser också kunna medföra ett ökatutbud av arbetskraft. bör finansutskottet överväga möjligheten av att införa dentillfälliga arbetsmiljöavgiften och riktlinjer för medlens användning. 1988/89: FiU30 Bilaga 12Skatteutskottets yttrande Stockholmden På skatteutskottets vägnar Närvarande: (), (), (), (), (), Bmno Poromaa (s), (), (), RolfKenneryd (c), (vpk), (), (),(), (), (),() och (). BoLundgren (m), (), (), () och () anser: Beträffandeden föreslagna generella tvåprocentiga höjningen av löneavgiften framhålls iflera av motionerna aft åtgärden inte kan leda till de av regeringen avseddaeffekterna. Skattehöjningar kan inte förväntas leda till lägre löneökningar ochhålla nere pris- och kostnadsökningar. Tvärtom kan förslaget leda till att dentotala lönekostnadsökningen blir ännu större än tidigare väntat. Detta ärsärskilt allvariigt i den situation som råder med en stark överefterfråganpå arbetskraft. Till dessa avgörande skäl mot en höjning av löneavgiftenkommer, som framgår av motionerna, en rad andra negativa effekter. Mot dennabakgmnd föreslår vi att finansutskottet avstyrker propositionen och alltsåtillstyrker de motioner i vilka yrkas avslag på regeringens förslag. Viavstyrker även förslaget om en särskild löneavgift för . Somnärmare utvecklats i den avvikande mening rörande investeringsavgift m.m. somvi fogat till skatteutskottets yttrande 1988/89: SkU4y anser vi att varkeninvesteringsavgift eller höjd fastighetsskatt bör komma i fråga inomStorstockholm. GöstaLyngå (mp) anser: Enligtmin uppfattning hade det åtgärdspaket som föreslagits i den med anledning avkompletteringsproposifionen väckta mp-motionen 1988/89: Fiö4 bort följas. Dettaskulle ge en ur miljösynpunkt bättre profil av den konsumtionsåtstramning somär nödvändig. Jag vill hänvisa till min avvikande mening rörandeinvesteringsavgift m. m. i skatteutskottets yftrande 1988/89: SkU4y. Omen arbetsmiljöavgift införs, bör denna enligt min mening gälla såvälarbetsmiljön enligt det förslag som lagts fram under skatteutskottets beredningsom andra åtgärder för miljön i samband med den industriella aktiviteten. 1988/89: FiU30 Bilaga 12Skatteutskottets yttrande 1.Lars (vpk) anför: Jagdelar regeringens ståndpunkt att det behövs ingrepp mot tendenser till överhettningi samhällsekonomin. Dessa åtstramningsåtgärder bör dock vara selektiva, så attde verkligen drabbar de delar av ekonomin som är överhettade. Det bör därförfinnas skäl att undanta den offentliga sektorn och ideella organisationer frånden tillfälliga arbetsmiljöavgift som skatteutskottet vill att finansutskottetskall pröva. Eftersomsådana satsningar som skatteutskottet haft i åtanke kan leda fill attarbetshinder undanröjs och att ett ökat utbud av arbetskraft skapas, börfinansutskottet och överväga om medlen skall kunna disponeras redanfr. o. m. . Vad gäller regeringensförslag om den extra höjningen av arbetsgivarav- 1988/89: FiU30 giften i villjag hänvisa till den avvikande mening rörande in- Bilaga 12 vesteringsavgift m.m. som fogats till skatteutskottets yttrande 1988/89: SkU4y. 2.Gösta Lyngå (mp) anför: Vidden fortsatta prövningen av utformningen av en arbetsmiljöavgift om en sådaninförs bör enligt min uppfattning prövas om medlen skall användas redan nu istället för atf fonderas. En arbetsmiljöavgift får .inte heller drabba svagaföretag och företag i glesbygd, där överhettningsproblem saknas. Innehåll 1988/89: FiU30 Yttranden med anledning av kompletteringspropositionen(1988/89:150) Bilaga5 yttrande (1988/89: SkU4y) 1 Bilaga é yttrande (1988/89: SfU5y) .. . 35 Bilaga 7 yttrande (1988/89: SoUéy) 47 Bilaga 8 yttrande (1988/89: JoUöy) 59 Bilaga 9 yttrande (1988/89: NUéy) é3 Bilaga 10Arbetsmarknadsutskottefs yttrande (1988/89: AU4y) .... 74 Bilaga 11 yttrande (1988/89: BoU3y) 82 Yttranden med anledning av propositionen om den allmännalöneavgiften (1988/89:151) Bilaga12 yttrande (1988/89: 5y) .. .. 92 Trycken, 1989 90