bet · GC01UU19 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottetvill i detta sammanhang betona hur viktigt det är - såväl för arbetstagare somför industrin - att är med och påverkar utformningen av nyastandarder. Medhänvisning härtill och till vad som i övrigt anförts anser utskottet att motionU571 i aktuell del och motion U590 inte bör föranleda någon åtgärd. Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (),(), (), (m), (), (), (), (), (), (vpk), (), (),() och (). Lars-OveHagberg (vpk) och () anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Arbetsmarknadsfrågor som börjar med "" och slutar med "uttalande" bort haföljande lydelse: uppfattning är s.k. rörlig arbetskraft ett klassiskt önskemål förtraditionell marknadsekonomi. Friheten för den enskilde är dock ofta skenbar,eftersom det är marknadskrafterna som flyttar människor till arbetstillfällenai stället för tvärtom. Utskottetvill framhålla att har påtagliga svårigheter att få bukt med denstora arbetslösheten. Till detta kommer att man i dessa länder har en lägreambition på det sysselsättningspolitiska området än vi har i . Somframhålls i motion U571 (mp) kan arbetslösheten inom EG, f.n. , inte ensunder överskådlig tid väntas närma sig den svenska nivån på . Ibilaga 4 till långtidsutredningen förutses att rörligheten inom EG kommeratt stiga drastiskt jämfört med . Bl.a.väntas en migrationsström från länder i . Viden närmare anslutning till en gemensam europeisk arbetsmarknad skulle densvenska industrins önskemål om fri arbetskraftsinvandring från alltsåförverkligas. Resultatet kan komma att bli ökad arbetslöshet. ytterligare sänktareallöner för arbetstagare i samt ökade löneskill- 1988/89: UU 19 nåder. Sverigesintegrationssträvanden bör enligt utskottets uppfattning ses globalt och intebegränsas till att avse EG. En sådan ny öppenhet måste självfallet kombinerasmed bibehållen svensk kontroll över ekonomiska styrmedel om arbetslöshetenskall kunna hållas låg. Detanförda innebär att utskottet tillstyrker mofion U571 (yrkande 1). Övriga isammanhanget upptagna motioner U560 (yrkande 8), U561 (yrkande 1 i motsvarandedel) samt U609 avstyrks. GöranEngström och (båda c) anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Regionalpolitik som börjar med "Utskottetframhöll" och slutar med "åtgärd" bort ha följandelydelse: Utskottetvill i likhet med i motion U561 framhålla regionalpolitikensbetydelse för att åstadkomma en positiv utveckling över hela landet. Även inomde länder som ingår i EG finns regionalpolitiska problem - dock av ett annatslag än i . Eneuropeisk integration innebär att ökade koncentrationstendenser gör siggällande. Detta kan innebära att de betydande regionala obalansproblemen ivårt land ytterligare förstärks. Enligt utskottets uppfattning måste Sverigeinför en sådan situation väsentligt skärpa de regionalpolitiska ambitionerna,bl.a. vad gäller infrastmkturella satsningar, stöd till företagsetablering ochreducering av ogynnsamma avståndskostnader. Därigenom kan näringslivet i helalandet få konkurrenskraft på den gemensamma marknaden. Av det anförda följer attutskottet tillstyrker motion U561 (yrkande 8). och (båda c)anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Den sociala dimensioneninkl. jämställdhet som börjar med "Till jämställdhetsfrågorna" ochslutar med "är påkallat" bort ha följande lydelse: Somanförs i motion U561 (c) finns gemensamma värderingar i och övrigaVästeuropa i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet. Påandra områden som t.ex. arbetsmiljö, jämställdhet mellan kvinnor och män samtfackliga organisationers inflytande i arbetslivet är inte samstämmigheten likapåtaglig. Utskottet vill framhålla betydelsen av att på dessa områdenhävdar de svenska ståndpunkterna i integrationsarbetet. Sociala frågor liksommiljöfrågor måste tillmätas stor vikt. Det sagda innebär attmotion U561 i motsvarande del tillstyrks. Undantagande av jämställdhetsarbetet frånEG-anpassning Lars-OveHagberg (vpk) och () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Den sociala dimensionen inkl. jämställdhetsarbetet sombörjar med "Utskottet kan" och slutar med 1988/89: UUl9 "uttalande" bort ha följande lydelse: Bilaga 7 Utskottetdelar den uppfattning som framförs i motion U592 (mp) att jämställdhetsarbetetinte till någon del bör ingå i EG-harmoniseringen. EG-propositionen erkänneratt könskvotering inte är förenlig med EG-anpassning. Könskvotering tillämpasdock i viss mån i och krävs av många, inte minst kvinnorörelsen. TrotsEG-direktiven är det så att kvinnosynen inom ofta är konventionelloch traditionalistisk. Likalönsdirektivet är ett slag i luften så länge detfinns regioner, där av kvinnorna arbetar. Ambitionerna påjämställdhetsområdet är inte lika omfattande som i vare sig påarbetsrättsliga, sociala eller andra områden. Utskottet tillstyrker alltsåmotion U592. Lars-OveHagberg (vpk) och () anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Arbetsmiljö som börjar med "Utskottet vill" ochslutar med "motion U589" bort ha följande lydelse: Utskottetkan konstatera att av den redogörelse som inlämnattill integrationssekretariatet framgår att en EG-anpassning skulle medförabetydande försämringar av svensk arbetsmiljö. Bl.a. avviker EG:s syn markantfrån vad gäller tillåtligheten av asbest och klassificering av kemiskaprodukter. Stora skillnader finns beträffande lösningsmedel.Arbetarskyddsstyrelsen säger direkt att "en anpassning av EG-reglerna idetta avseende skulle medföra kraftiga försämringar i arbetsmiljön". uppfattning är det särskilt viktigt att bevara den nationellasjälvständigheten inom arbetsmiljöområdet. Utskottet motsätter sig därför enEG-anpassning av arbetsmiljöområdet, inte minst vad gäller de i motion U589(mp) uppräknade maskinerna och utrustningarna m.m. Avvad som framförts framgår att utskottet tillstyrker yrkandena i den häraktuella motionen. Lars-OveHagberg (vpk) och () anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Arbetsrätt som börjar med "Ett närmare" ochslutar med "åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottetvill särskilt framhålla vikten av de arbetsrättsliga aspekterna vid enintegration med EG. Det finns risker att en harmonisering försvårararbetstagarpartens ställning i lagstiftning som MBL, styrelserepresentationslagenm.fl. Vidare finns risker att företagen vid en integrering medvetet undvikerett inflytande från de anställdas sida. Utskottetdelar därför uppfattningen i motionerna U571 (mp) och U590 (mp) att enEG-anpassning inte får leda till försvagning av löntagarnas ställning ochinflytande i . De nämnda motionerna tillstyrks således i aktuella delar. Särskildayttranden /89: uui9 GöranEngström och (båda c) anför: Närsamarbetet i nu breddas till att avse många områden utövervaruhandeln är det angeläget att också arbetsformerna breddas. Bl.a. börfackliga organisationer, konsumentorganisationer och olika intresseorganisationerges större möjligheter att delta i arbetet. Lars-OveHagberg (vpk) och () anför: Ävenom mycket återstår att göra har vi i ambifionen att komma till rättamed de regionala obalansproblemen. En västeuropeisk integration medföremellerfid ökade risker för regionalpolifisk utarmning i vårt land. I Europakan svenska regionalpolifiska åtgärder betraktas som "handelshinder"och därmed bfi otillåtna. Enannan risk är att det jämförelsevis rika regionala obalanser anses somsmå av EG och att vi därför inte får lov att göra regionalpolitiska satsningar. Ingentingtyder på att den fullbordade inre marknadens regionalpolitik blir annat än enkatastrof för utkantsområden, glesbygder osv. Det står ju i klartext i vitbokenatt den fria marknaden ska få ha sin gång när det gäller lokalisering avföretag och verksamheter; vinsten skall styra, inga andra mänskliga ellersociala värderingar. Vivill med detta yttrande fästa uppmärksamheten på osäkerheten i regeringensframtidsbedömning. SonjaRembo, och (alla m) anför; Somframgår av motion U560 (m) syftar EG till att skapa ett bättre samhälle iEuropa med ett effektivare näringsliv, fler arbeten, utvecklingshjälp tillfattiga regioner, förbättrat socialt skyddsnät m.m. Vivill stryka under att den sociala dimensionen inom EG har fått en alltmerframträdande roll . Förutom att jämställdhetsarbetet utvecklatshar samarbetet fortskridit i fråga om arbetsmiljön och på det sociala området. EG:sregler om arbetsmiljö syftar till att skapa en gemensam minimistandard på enså hög nivå som möjligt som det slås fast att inget land skall behövasänka sin nivå. Säkerhetsbestämmelserna får dock inte utgöra doldahandelshinder. Helt klart måste det vara ett svenskt intresse att kunna påverkaden europeiska utvecklingen på arbetsmiljöområdet. Pådet sociala och arbetsrättsliga området syftar EG bl.a. fill att arbetsmarknadens parter skall komma fram till gemensamma ståndpunkter och avtal. Vi anser att det ligger i svenskt intresse att reglera hithörande frågor på det europeiska planet, i första hand genom avtal. Det är angeläget att följer och i görligaste mån deltar i diskussionen inom ramen för I95 den sociala dimensionen. Bostadsutskottetsyttrande /89 :BoU2y 1988/89:UU19 Bilaga 8 Utrikesutskottetbeslöt bereda bl.a. bostadsutskottet tillfälle att yttrasig över vissa under allmänna motionstiden väckta motioner om denvästeuropeiska integrationen (EG). Idetta yttrande behandlas motion U599 av m.fl. (mp) varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna attEG-anpassningen inte får leda till att principerna för den sociala bostadspolitikenkommer i kläm. Samhälletsengagemang i aktiva bostadspolitiska åtgärder leder sitt ursprung tillbaka till1930-talet. Till en början var insatserna inriktade på vissa hushållsgruppersåsom t.ex. barnrika familjer och pensionärer. Åren efter andra världskrigetfastställdes riktlinjerna för efterkrigstidens bostadspolitik. Det allmännamålet för denna politik är att successivt höja bostadsstandarden. I slutet av1960-talet formulerades det samhälleliga målet för bostadspolitiken som ihuvudsak vägleder insatserna på detta område. Detta mål innebär att helabefolkningen skall beredas sunda, rymliga, välplanerade och ändamålsenligtutrustade bostäder av god kvalitet till skäliga kostnader. Svenskbostadspolitik har i enlighet härmed grundats på uppfattningen atttillgången till en god och tillräckligt rymlig bostad i god miljöär en omistligsocial rättighet. De bostadssociala målen har bostadsutskottet och riksdagenmed anledning av motioner haft att diskutera prakfiskt taget sedanmålsättningen formulerades. Utskottet har därvid i princip varje gång ochsenast (1988/89:Bou7 s. 27) anfört att de bostadssociala målen stårkvar och att strävanden att nå de uppsatta målen bör prägla bostadspolitiken. Detfinns ingen anledning att nu överge denna målsättning som ju omfattas av enbred riksdagsmajoritet. Det finns enligt utskottets mening heller inte skältill annat antagande än att målsättningen kommer att hävdas även vid deförhandlingar m.m. med den västeuropeiska integrationen som förestår. Etttillkännagivande enligt motion U599 (mp) om att EG-anpassningen inte får ledatill att principerna för den sociala bostadspolitiken kommer i kläm är vid ensådan uppfattning inte erforderligt. föreslår sålunda attutrikesutskottet avstyrker motionen. den 11 april1989 1988/89: UU19 Närvarande:Agne (), (), (), (),(), (), Berfil (), (), (), (), (), (),(vpk), (), (), ()och (). KnutBilling (m), (), Berfil (), () och () anser att texten under rubriken bort ha följande lydelse: Riksdagenbehandlade (UU 1987/88:24) ett regeringsförslag och motioner om Sverigeoch EG. I sitt betänkande, som omfattades av en bred riksdagsmajoritet anfördeutrikesutskottet bl. (s.21-22) att de förestående kontakterna med deeuropeiska gemenskaperna bör vara förutsättningslösa. Målet borde vara attbredda och fördjupa samarbetet på varje område så långt detta är förenligt medneutralitetspolitiken. Inget område borde i princip vara undantaget frånförhandlingar anförde utskottet vidare. Det anfördes vidare att det på vissapunkter dock finns gränser för hur långt vi kan gå i harmonisering av svenskaregler till vad som gäller inom EG. Bostadspolitikensutformning diskuterades inte vid förra årets riksdagsbehandling. Vad dåanfördes om förutsättninglösa kontakter med EG bör självfallet ävenfortsättningsvis leda de kommande övervägandena. Ett uttalande ombostadspolifiken i enlighet med förslaget i motion U599 (mp) bör inte bindaeller begränsa dessa överväganden. Motionen bör därför avslås av . JanStrömdahl (vpk) och () anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "Det finns" och slutar med"avstyrker motionen" bort ha följande lydelse: Bostadspolifikeni flertalet skiljer sig påtagligt från den svenska. Principen om enför alla tillgänglig bostadsmarknad och om generella stödåtgärder gäller inte idessa länder. I stället domineras bostadsmarknaden av mera renodlatmarknadsekonomiska lösningar som kompletteras med särskilda hyreshusområden förlåginkomsttagare. Detstora intresset för EG-anpassningen i och EG:s inställning att all anpassning skall ske på EG:s villkor ger anledning till ett fillkännagivande i enlighet med vad i motion U599 (mp) förordats om att EG-anpassningen inte får leda till att principerna för den sociala bostadspoli fiken kommer i kläm. föreslår alltså att utrikesutskottet I97 tillstyrker motionen. Innehållsförteckning 1988/89: UU19 och det europeiskasamarbetet .................. 11 relationer tillEG bortom ............... 22 Icke tarifiarahandelshinder ................................... 28 Fysiska handelshinder ......................................... 30 Tekniska handelshinder......................................... .. 30 Kärnkraft ......................................................... .. 33 Konsumentfrågor.................................................. .. 34 Personers rörlighet,passunion ............................. 36 Arbetsmarknadspolitiskafrågor .............................. .. 39 Jämställdhet .................................................... .. 40 Utbildningsfrågor ............................................... .. 41 Ekonomisk politik,kapitalrörelser, skatter ................ .. 43 Forskning ........................................................ .. 44 Miljöpolitik.......................................................... .. 46 Jordbmk, fiske,livsmedel .................................... .. 49 Transporter ....................................................... .. 52 Massmedier......................................................... .. 57 Etableringsfrågor.................................................. .. 58 Statsstöd ochregionalpolitik ............................... .. 59 Offentlig upphandling ......................................... .. 61 Små och medelstora företag.................................. 62 Den sociala dimensionen........................................ 64 Institutionella frågor .......................................... .. 67 Den intemaorganisationen .................................. .. 69 Hemställan ....................................................... .. 73 Reservationer ................................................... .. 78 Bilagor ............................................................ . 123 Tryckeri, 1989 198