bet · GC01FöU14 · 1988-12-31 00:00:00 — Motionärerna anser att ingen värnpliktig skallgenomgå en längre utbildning än vad som behövs för att han skall kunna lösasina angivna uppgifter. Endast genom praktisk erfarenhet kan den exaktautbildningstiden fastställas. , framhåller motionärerna vidare, gesmotsvarande uppgifter till soldater redan efter 10 veckors utbildning.Försöksverksamheten borde därför enligt motionärerna få utröna realiserbarheteni förband där meniga har 2,5 månaders grundutbildning. Utskottet,som delar försvarsministerns uppfattning att försöksverksam heten endast skall gälla minskad grundutbildning kan inte stödja att den ges en sådan inriktning som motionärerna förespråkar. bör därför avslåmotionerna Fö 13, yrkande 7, och FÖ207, yr- 1988/89: FöU 14 kände 4. (bådafp). 1motion Fö7 (c) ställer motionärerna sig positiva till en försöksverksamhet menförordar att den begränsas till för att försvarskommittén skall fåmöjlighet att utvärdera resultatet. Försvarskommitténsbehov av att utnyttja erfarenheterna från försöken betonas också i moderaternaspartimotion Föll. Motionärerna i denna motion anser att försöken bör genomföras1989/90 och omfatta högst 1 000 värnpliktiga. Motionärerna anser vidare attavsikten med försöken är oklar. Utskottetkonstaterar inledningsvis att försvarskommittén inför nästa försvarsbeslut haratt överväga olika utbildningsfrågor där utbildningstidens längd har centralbetydelse. Mot denna bakgrund delar utskottet motionärernas uppfattning att detär viktigt att försvarskommittén ges möjlighet att studera erfarenheterna frånförsöken med förkortad grundutbildning. Enligt vad utskottet erfar kommerregeringen också att bereda kommittén denna möjlighet. Utskottet har vidareinhämtat att myndigheternas planering innebär att ett mindre antalvärnpliktiga än vad som anges i propositionen kommer att beröras av försöken. Utskottetanser mot bakgrund av det ovan anförda att motion Fö7, yrkande I (c), och Föl1, yrkande 2 (m), därmed kan anses delvis tillgodosedda och därför bör avslåsav . Utskottets ställningstagande innebär att utskottet inte harnågon erinran mot vad föredragande statsrådet anfört om försök med förkortadgrundutbildning. Utskottet tillstyrker det i propositionen framlagda förslagettill lag om försök med förkortad grundutbildning. Utskottethar heller inget att erinra mot de förbättringar av värnplikts-förmånerna somföreslås i propositionen och föreslår att antar det framlagdaförslaget till lag om ändring i familjebidragslagen. Utskottetvill i detta sammanhang som initiativ föreslå ytterligare en ändring av familjebidragslageni nämnda lag. Enligtlagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso-och sjukvårdspersonal samtveterinärpersonal m. m. kan den som är sysselsatt inom hälso- och sjukvårdentas ut till viss tjänstgöring inom totalförsvaret. Enligt en ändring i 6 § inämnda lag (SFS 1987:381) omfattar plikten också en skyldighet attunder delta i utbildning och övning. Regeringen får enligt 8 §bl.a. bestämma föreskrifterom förmåneråt de tjänstepliktiga. Avsiktenär att plikttjänstgörande sjukvårdspersonal skall ha samma förmåner som devärnpliktiga. Inom försvarsdepartementet pågår ettförfattningsarbete med regeringsförordningar om bl. a. förmåner. Föratt denna personal skall kunna få näringsbidrag enligt familjebidragslagen(1978:520) har det visat sig att måste fatta beslut om en mindreändring i nämnda lag. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att antar regeringens i bilaga 3 till betänkandet redovisade förslag till lag om ändring av familjebidragslagen och beslutar om den ytterligare ändring av nämnda lag som utskottet föreslår enligt bilaga 4. Utskottetövergår till att behandla ett antal motioner avgivna under den /89:FöU 14 allmänna motionstiden. 1motion FÖ203 (c) påpekar motionärerna att antalet trafikolyckor ökar inomförsvaret. De anser dem kunna hänföras till de stora bristerna i utbildningenav förare. Denna kan enligt motionärerna förbättras genom att ge de värnpliktigacivilt körkort på de fordon som de utbildas på inom försvaret. Motionärernaanser vidare att erfarenheterna från vissa trqfik.sä-kerhetsålgärder inom arménbör utvärderas. 1motion FÖ437 (c) vill motionärerna att den arbetsgrupp inom arméstaben somhandhar trafiksäkerhetsfrågor skall beakta vad i motionen anförts omvärnpliktigas trafikskador m. m. Utskottethar tidigare i olika sammanhang behandlat de värnpliktigas skydd mot olyckoroch ohälsa, bl. a. i betänkandena FöU 1984/85:9 (s. 60) och FöU 1987/88:11 (s.44). Utskottet har återigen anledning att konstatera att myndigheternatillmäter dessa viktiga frågor stort intresse och att åtgärder vidtas för attförbättra personalens trafiksäkerhet. Inte desto mindre bör det finnas utrymmeför ett ökat samarbete mellan försvaret och samhället i övrigt i dessa frågor.Utskottet har inhämtat att den analysgrupp som har haft till uppgift attklariägga olycksorsaker och komma med förslag till åtgärder har föreslagitförbättringar som direkt har omsatts i utbildningsverksamheten. Exempel påsådana åtgärder är: Ettnytt regelverk för försvarsmakten har upprättats. Det togs i bruk under år 1988och innehåller bl.a. bestämmelser för utbildning, prov och behörighet förvärnpliktiga fordonsförare. Ettnytt utbildningspaket har tagits fram som hjälp vid genomförandet avmotorutbildningen. Motorutbildningengörs mer individanpassad. Försvarsmaktendeltar i kampanjer om trafiksäkerhet. Försökgenomförs med ändrade former för uttagning av fordonsförare, med syfte attredan tidigt kunna gallra bort olämpliga förare. Föratt följa upp trafiksäkerhetsfrågorna organiseras vid varje större övning enhaveriundersökningsgrupp. Utskottethar vidare inhämtat att de till armén inrapporterade trafikolyckorna under desenaste åren minskat i antal. Till armén rapporterades /86 -340, 1986/87-319 och 1987/88 -313 trafikolyckor. Med hänvisning till vad som ovan anförtsanser utskottet att inte bör bifalla motionerna FÖ203, yrkande 4, ochFö437 (båda c). 1motion FÖ434 (s) föreslås att man inom försvaret samlar experter till encentral utredningsgrupp för utredning av olika olyckor. En olyckskommission avdenna modell anser man ha visat sig mycket effektiv t.ex. vid flygolyckor. Utskotteterinrar om att regeringen tillkallade en kommitté för undersökning avallvarliga olyckshändelser. Inget hindrar att kommittén såsom också har skett undersöker olyckor som inträffat inom för svarsmaktens område. Utskottet har inhämtat att inom övervägs hur kommitténs verksamhet kan permanentas. Även i försvarsmaktens egen regi utreds allvarliga olyckor av experter från Därtill kommer de ut- 48 redningar som görs avåklagare och polis. Med hänvisning till det anförda 1988/89: FöU 14 anserutskottet att inte bör bifalla motion FÖ434 (s). Imotion FÖ435 (s) återkommer motionären till frågan om att ge de nuvarandevärnpliktiga skyddsassistenterna rätt att använda sig av den s. k. stopprättenför att därigenom få till stånd en minskning av olyckorna bland värnpliktiga.Även i motion FÖ203 vill motionärerna att skyddsassistenterna skall ges sådanmotsvarande befogenhet. Utskotteterinrar om att har avslagit motionsförslag om att ge devärnpliktiga skyddsassistenterna s.k. stopprätt (bl.a. i FöU 1981/82:18 s. 95,rskr. 374, FöU 1986/87: 11 s. 72, rskr. 310 och FöU 1987/88: 11 s. 45, rskr.346). Utskottet finner inte skäl till ändrat ställningstagande i denna fråga.Motion FÖ435 (s), bör därför avslås. 1motion Fö203 (c) anser motionärerna att tiden nu är mogen för regeringen atttillsätta en värnpliktssocial utredning. Utskottethar inhämtat att man inom överväger vilkaformer som skall användas för att ta fram underlag för beslut ivärnpliktssociala frågor. Utskottet anser därför att inte nu böruttala sig enligt motionen. Motion FÖ203, yrkande 3 (c), bör därför avslås avriksdagen. Motionäreni motion FÖ410 (m) återkommer till den av utskottet tidigare behandlade fråganom delgivning av militär postförsändelse. Hon anser att en personligdelgivning bör ske vid underiåtenhet att kvittera ut försändelsen och att dettabör vara en förutsättning för rättsliga åtgärder. Utskottetbehandlade frågan i betänkande FöU 1987/88: 11 och anförde därvid bl.a.följande: Utskottetfinner att det förfarande som motionären föreslår skulle medföra administrativanackdelar som inte vägs upp av fördelarna med den föreslagna ordningen. Detkan i sammanhanget erinras om att det sänds ut 300 000500 000inkallelser till tjänstgöring och meddelanden om krigsplacering. Det bör ocksånoteras att det genom det nuvarande förfarandet föreligger tillräcklig grundför straffrättsliga åtgärder mot den som underlåter att kvittera ut enmilitärförsändelse eller inställa sig till tjänstgöring enligt en genomrekommenderad försändelse mottagen inställelseorder. En delgivning med t. ex.mottagningsbevis ändrar inte förutsättningarna i detta hänseende. Utskottetvidhåller vad det då anförde och anser att bör avslå motion FÖ4I0(m). 1motion FÖ414 (s) anser motionärerna att samlevnadsuthildning bör vara enobligatorisk del i värnpliktsutbildningen. Utskonetser i och för sig positivt på syftet med ett sådant inslag i grundutbildningenmen anser det vara svårt att inrymma detta i den tillgängliga tiden förutbildning av värnpliktiga. bör därför avslå motion Fö414(s). 1motion FÖ425 (fp) yrkas att hos regeringen begär förslag om justeringar i de värnpliktigas ekonomiska skydd. Motionären anser att de värnpliktigas försäkringsskydd måste förbättras genom att även omfatta fritiden. Dessutom föreslås att den begravningshjälp som utgår till anhö riga skall höjas och även täcka skulder m. m. 4 1988/89. Uiskottelhar tidigare i olika sammanhang behandlat dessa frågor, /89: FöU 14i betänkande FöU 1987/88: 11 (s. 46). Utskottet har upplysts att det pågår ettarbete med att komplettera de värnpliktigas försäkringsskydd. Bl.a. avserregeringen låta utreda vissa justeringar i det ekonomiska skyddet som underlagför försvarskommitténs arbete. Ärendet bereds iregeringskansliet. Utskottet anser att motion FÖ425 (fp) därmed har tillgodosettsoch bör avslås. 1motion FÖ431 (vpk, c, mp) föreslår motionärerna att personer på valbar platsoch ordföranden i partipolitiska organisationer skall ges rätt tilltjänstledighet eller anstånd från militär utbildning från till valdagensamma år. Uiskottelhar tidigare i olika sammanhang behandlat frågor om anstånd och tjänstledighetför värnpliktiga, senast i betänkande FöU 1987/88: 11 (s. 44). Utskottet ansågdå att nuvarande tillämpning av regler gav uttryck för en rimlig avvägningmellan olika intressen. De i motionen framförda motiven ger enligt utskottetinte tillräckliga skäl för att ändra detta ställningstagande. Motionensförslag torde dessutom innebära stora avgräns-ningsproblem. Motion FÖ431 (vpk,c, mp) bör därför avslås. Slutligenvill utskottet behandla motion FÖ433 (s) som tar upp problemen med det s. k.kvarståendeläget, dvs. andelen värnpliktiga som efter mönstring ännu ejpåbörjat sin grundutbildning. Motionären framhåller att många värnpliktigatvingas vänta innan de kan beredas tillfälle fullgöra sinvärnpliktstjänstgöring. Motionären anser att detta problem har Ökat och pekarpå ett flertal olägenheter både för den enskilde och samhället som hängersamman med detta. En allmän förkortning av väntetiden är därför angelägen,framhåller de. Framför allt är det angeläget att ingen skall behöva väntalängre än vad lagen föreskriver, dvs. Utskottetinstämmer i vad motionären anfört om de olägenheter som uppstår närväntetiderna blir för långa för den värnpliktige innan han kan påbörja singrundutbildning. Ofta bildar man i dessa ålderslägen familj, skaffar arbete ochbostad. Sker detta före fullgjord värnpliktstjänstgöring är det stor risk attoöverstigliga problem uppstår för den enskilde. Utskottet vill därför betonavikten av att kvarståendeläget reduceras och att väntetiden för devärnpliktiga minskar. Utskottet räknar med att möjliga åtgärder för att kommatill rätta med ifrågavarande av myndigheterna välkända problem vidtas utan attriksdagen behöver uttala sig i frågan. Motion FÖ433 (s) bör därför avslås avriksdagen. Vissa frågor rörande grundorganisationen Idetta avsnitt behandlar utskottet vissa i propositionen aktualiserade frå gor rörande försvarsmaktens mark och byggnader i och om rationalisering (s. 60 62). Utskottet behandlar under denna ru brik också en rad motioner med yrkanden som i olika avseenden gäller försvarsmaktens grundorganisation. Sådana yrkanden har framförts i mo tionerna Fö5 (vpk), Fö9 (m), FÖI5, yrkande 8 (vpk), FÖ2I0, yrkandena 4-6 (mp), FÖ305 (mp), FÖ404 (c), FÖ405 (vpk), FÖ406 (m), FÖ407 (m), 50 FÖ411 (m), FÖ417(c), FÖ419 (c, fp), FÖ430 (m, c), FÖ432(mp), FÖ436 (c, 1988/89: FöU 14 m), FÖ603(c), FÖ709 (s), FÖ720 (fp) och FÖ722(fp). Försvarsministernanmäler att en rapport från överbefälhavaren om försvarsmaktens mark ochbyggnader i remitteras till berörda kommunerm.fl. Rapporten berör bl.a Tullinge- och Park-etablissemangen.Försvarsministern erinrar om att en avveckling av Tullingeetablissemangetberördes försvarsbeslut. Även avvecklingen av NäsbyPark-etablissemanget behandlades i detta sammanhang. Beträffande Parkkan, enligt försvarsministern, myndigheterna förutsätta att detta får behållast.o.m. 1991/92 i avvaktan på regeringens beslut med anledning avöverbefälhavarens förslag i nämnda rapport. Försvarsministernredogör därefter för de rationaliseringsmål som redovisas i överbefälhavarensprogramplan för perioden /901991/92. Han erinrar därvid bl.a. om attenligt regeringens anvisningar för denna programplan skall varje myndighet inomdet militära försvaret vara föremål för ett fortsatt rationaliseringstryck sommotsvarar det som gäller för de civila myndigheterna. Utskottethar i detta sammanhang anledning att inledningsvis erinra 1982. Genom detta lämnade utan erinran en planeringsom beträffande innebar att etablissemanget skulle snarastavvecklas. Utskottet konstaterar att det framgår av försvarsministernsanförande att etablissemanget avses behållas /92. Utskottethar inget att erinra mot vad föredragande statsrådet har anfört i propositionenom försvarsmaktens mark och byggnader i . Vad han anför omrationalisering lämnar utskottet också utan erinran. 1motion Fö9 (m) yrkas att Park-etablissemanget bör försäljas ochintäkterna i första hand användas till beställning av nytt ytstridsfartyg frånKarlskronavarvet. Utskoltclanser att detta yrkande bör ses i ljuset av försvarsministerns redogörelserörande uppskjutandet av avvecklingen av detta etablissemang. bör iavvaktan på ett ställningstagande till överbefälhavarens förslag rörande markoch byggnader i inte göra något uttalande i frågan. Utskottetövergår till att behandla en rad motioner som tar upp frågor rörandegrundorganisationen för förband och myndigheter. 1motion FÖ210, yrkandena 4 6 (mp), lämnas en rad förslag till nya uppgifter för för.svarsoinrådcsrcgemcntcna. Motionärerna föreslår att det vid dessa förband avdelas särskilda resurser för utbildning i civilmotstånd. Dessa regementen bör vidare, enligt motionärerna, ges förmåga att med 51 två timmars varsel kunnaordna effektivt militärt skydd av alla de ca 8 000 1988/89: FÖU 14 känsligaobjekt som behöver skydd mot sabotage eller anfall. I motionen föreslås ocksåatt olika totalförsvarsverksamheter samlokaliseras till försvarsområdesregementena. Utskottetanser att ett genomförande av dessa förslag skulle innebära att verksamhetenvid försvarsområdesregementena ges en i väsentliga avseenden ny inriktning. Ensådan omdaning bör, enligt utskottets mening, övervägas inom ramen förförsvarskommitténs arbete med arméns framtida inriktning, grundorganisationm.m. Motion FÖ210, yrkandena 4 6 (mp), bör därför avslås. Ävenförslaget i motion FÖ406 (m) om att fler idrottsplutoner skall inrättas ochatt även kvinnor skall beredas plats på dessa plutoner berörs avförsvarskommitténs arbete. Utskottetanser därför att också motion FÖ406 (m) bör avslås av i avvaktan påresultatet av försvarskommitténs överväganden. Imotion FÖ407 (m) anser motionären att de principer som utnyttjas vid benämningav förband är inkonsekventa. Enligt motionären bör en enhetlig nomenklaturgenomföras. Utskottetkonstaterar att överbefälhavaren i sin rapport mot föreslåratt brigaderna skall överta regementstraditionerna och benämnas med namn ochnummer. Den fortsatta beredningen av detta förslag inom ramen förförsvarskommitténs behandling av krigsorganisationens utveckling bör avvaktas.Motion FÖ407 (m) bör därför inte bifallas. MotionFÖ411 (m) gäller förvaringen av hemvärnets vapen. Motionären föreslår att enutredning tillsätts med uppgift att föreslå åtgärder i syfte att hindra atthemvärnets vapen tillgrips vid inbrott. Utskottetvill inledningsvis framhålla vikten av att hemvärnet har hög beredskap. Dettaförutsätter att hemvärnsmännens personliga vapen förvaras så att de är snabbtgripbara. Denna av beredskapsskäl betingade ordning för vapenförvaring inomhemvärnet är, vill utskottet framhålla, ett mindre problem än motionären synesförutsätta detta under förutsättning att gällande regler för förvaring avvapen följs. Enligt vad utskottet inhämtat utgör förlusten av hemvärnets vapenen ytterst ringa del av de vapen som tillgrips vid inbrott eller eljestförsvinner. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att motion Fö411 (m)bör avslås. 1motion FÖ404 (c) föreslås förbättringar av den tnarina bevakningen i . Utskonetbehandlade en motion rörande denna fråga i betänkande FöU 1987/88:11 (s. 35).Utskottet konstaterade därvid att det påtalade behovet av ytterligare åtgärderför förbättrad havsövervakning i till stor del var tillgodosett.Utskottet vidhåller denna uppfattning. Det kan i sammanhanget upplysas attöverbefähavaren enligt vad utskottet inhämtat överväger att tillföraytteriigare en vedettbåt till området som han i särskild ordning seröver hur den samordnade sjöbevakningen i bl. a. skall lösas på sikt.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet bifall till motion FÖ404 (c). En utgångspunkt förmotionärerna i motion FÖ4I7 (c) är oron för att 52 helikopterverksamheten vidSäve kommer att reduceras eller att den t. o. m. 1988/89: FÖU 14 riskeraratt avvecklas om överbefälhavarens intentioner genomförs. Utskottetvill inledningsvis erinra om att (FöU 1982/ 83:15, rskr. 324)fastställde inriktningen av helikopterunderhållet. Riksdagenhar därefter vid ett flertal tillfällen behandlat frågor som berör bl.a.helikopterverksamheten på . Senast skedde detta i betänkande FöU 1987/88:11 varvid utskottet förklarade sig sakna underlag för att förorda en ändring avgällande organisation. Utskottet konstaterar att överbefälhavarens inriktningav organisationsändringarna vid marinen i programplanen 19891992 innebärenbegränsning av verksamheten på . Enligt vad utskottet har inhämtat genomförchefen för marinen en organisationsöversyn där även andra lösningar studeras.Utskottet anser att i avvaktan på resultatet av denna utredning ochförsvarskommitténs överväganden rörande marinens grundorganisation inte börgöra uttalande i frågan. Motion FÖ417 (c) bör därför avslås. Imotion FÖ419 (c, fp) återkommer motionärerna med en fråga som rör den avutskottet i olika sammanhang behandlade tnarina ledningen på ostkusten.Motionärerna erinrar inledningsvis om att i samband med 1987 årsförsvarsbeslut godkände en sammanslagning av flottans och kustartillerietsmyndigheter i till en ny myndighet (Ostkustensmarinkommando), vars stab enligt då föreliggande förslag skulle lokaliserastill (FöU 1986/87:11, rskr. De konstaterar att överbefälhavarenefter fortsatt utredningsarbete har funnit ett bättre lokaliseringsalternativnär han i sin programplan 1989 1992 föreslår att chefen för i stället skall grupperas till . är, framhållermotionärerna, ur flera olika aspekter en bättre lokaliseringort förifrågavarande stab än . De anser att bör ge regeringen dettatill känna. Imotionen kritiseras också chefens för marinen planering för en lokaliseringtill eftersom denna innefattar en interimistisk lokalisering av stabentill . En sådan övergångslösning skulle enligt motionärerna försenaflyttningen till och medföra att resurser satsas på en lösning somendast skall gälla tiden 1995. Den medför också, framhåller de, attpersonalen tvingas flytta två gånger . Slutligenanser motionärerna det vara angeläget att de förband som inte ärkaderorganiserade får en sådan organisation sommarinkom-mandoorganisationen införs och inte såsom planeras först sedan dennya myndigheten upprättats. Utskottethar tidigare under detta i ett särskilt betänkande behandlatutformningen av den ledningsorganisationen på ostkusten (1988/89:FÖU6).Utskottet berörde därvid bl.a. överbefälhavarens i motion FÖ419 (c, fp) pånytt aktualiserade förslag att lokalisera staben för det nya Ostkustensmarinkommando till i stället för till såsom harövervägts. Utskottet konstaterade att överbefälhavarens förslag behandlades iregeringskansliet och kunde komma att behandlas även av 1988 årsförsvarskommitté. Utskottet ansåg att i detta läge inte borde uttalaen mening i frågan. Utskottet bedömer attriksdagen inte heller med anledning av nu be- 53 handlat motionsyrkande böruttala sig i denna lokaliseringsfråga. I konse- 1988/89: FöU 14 kvensdärmed är det naturligt att låta det ankomma på regeringen och underlydandemyndigheter att besluta också när det gäller genomförandet av ifrågavarandeorganisationsändring liksom när det gäller dess anpassning till den s.k.kaderorganisationsprincipen. Utskottetkonstaterar att lokaliseringsfrågan är under omprövning och vill i sammanhangetframhålla att utskottet ser positivt på en lokalisering av ifrågavarande stabtill om det visar sig vara en bättre lösning än den tidigare planeradelokaliseringen till . Utskottet vill också betona att konsekvenserna förde anställda och deras familjer måste beaktas så att organisationsändringenkommer att, såsom utskottet redan påpekade i sitt betänkande FöU 1986/87: 11(s. 79), genomföras med minsta möjliga olägenhet för den berörda personalen. Utskottetanser mot bakgrund av det anförda att inte bör bifalla motion FÖ419(c, fp). 1motionerna FÖ430 (m, c), FÖ436 (c, m) och FÖ603 (c) framförs förslag omflyttning av olika slags marin verksamhet till för att därigenomförbättra befolknings- och sysselsättningsutvecklingen där. MotionFÖ430 pekar på en rad faktorer som talar för att marinens utveckling börstyras mot Karlskronaområdet och föreslår att man där upprättar ett marintutbildningscentrum. Imotion FÖ436 anser motionärerna att regeringen bör tillsätta en utredning föratt undersöka möjligheterna till en flyttning av försvarets materielverksfartygsavdelning till . Slutligenföreslår motionären i motion FÖ603 att regeringen förlägger en sammanhållandemyndighet för undervattensteknologi till . Som motiv anför han attdet saknas en sammanhållande huvudman i landet för denna växandeverksamhet och att det finns en stor kompetens inom området i . Utskonetstödjer motionärernas syfte med de föreslagna åtgärderna att förbättrautvecklingen i den berörda regionen. Utskottet vill beträffande marinensutveckling emellertid erinra om försvarskommitténs uppgift att överväga dessafrågor inför nästa försvarsbeslut. Motbakgrund av det anförda anser utskottet att inte börgöra uttalanden i enlighet med förslagen i motionerna FÖ430 (m, c), FÖ436 (c,m), och FÖ603 (c). Imotion FÖ405 (vpk) föreslås en flyttning av flygflottiljen /F20. Motionärenanser att flygflottiljen bör utlokaliseras från till läns norradel. Utskottetbehandlade och avstyrkte senast i betänkande FöU 1986/ 87:11 en motion medsamma yrkande. följde utskottets förslag. Utskottet ser inga skäl attändra denna uppfattning. Motion FÖ405 (vpk) bör därför avslås. MotionernaFÖ709 (s), FÖ720 (fp) och FÖ722 (fp) tar samtliga upp frågan omsambandscentralen i . Motionärerna anser det viktigt att den får vara kvar.Man betonar dess betydelse för befolkningen och för olika samhällsfunktioner. Utskottet behandladeliknande motionsyrkanden i ett särskilt betan- 54 kände om kustbevakningenssambandscentraler (1988/89: FöU8) tidigare 1988/89: FöU 14 under dettariksmöte.