bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Attförbättra den yrkesinriktade rehabiliteringen och avveckla dåliga arbetsmiljöerär angelägna åtgärder som skulle kunna minska antalet förtidspensionärer ochlångtidssjukskrivna. Detta är särskilt väsentligt av hänsyn till de enskildasvälbefinnande. Men det är också viktigt att man kan ta till vara detyrkeskunnande och den arbetslivserfarenhet som finns hos dessa gmpper. Eneffektiv utbudspolitik skulle därmed kunna förenas med socialpolitiska mål. Motdenna bakgmnd föreslår utskottet att en tillfällig arbetsmiljöavgift införs. Arbetsmiljöavgiftenbör utgå av avgiftsunderlaget för ersättning som utges underperioden . Skyldiga att betala arbetsmiljöavgiftskall vara arbetsgivare, och avgiften bör beräknas på samma underlag som gällerför folkpensionsavgiften. Dock bör de som erlägger egenavgifter undantas frånavgiften. Försjömän betalar arbetsgivare sjukförsäkringsavgift, folkpensionsav gift och allmän löneavgift enligt en lägre procentsats än vad som gäller för andra anställda. Det framgår av 2 kap. 2 § lagen (1981:691) om socialav- 71 gifter och 3 § lagen(1982:423) om allmän löneavgift. En motsvarande ned- 1988/89: FiU30sättning av avgiften bör gälla även arbetsmiljöavgiften. Utskottetberäknar att bmttointäkterna från avgiften kommer att uppgå till 6,6 miljarderkronor under /90. Totalt väntas flyta ini form av arbetsmiljöavgifter. Influtnamedel bör tillföras en särskild fond som benämns arbetslivsfonden och som ärskild från statsbudgeten. Fondenstillgångar skall i sin helhet användas till bidrag åt arbetsgivare för olikarehabiliteringsinsatser och arbetsmiljöförbättrande åtgärder. Därmed ställsmedel till förfogande för en ökad satsning på arbetslinjen. Det börunderstrykas att avsikten med arbetslivsfonden är att stimulera till insatsersom annars inte skulle komma till stånd. Deinsatser som utskottet åsyftar är främst rehabiliteringsåtgärder för anställdamed långvarigt nedsatt hälsa, åtgärder för att nedbringa sjukfrånvaron samtnya investeringar vilkas syfte är att i väsentlig grad bidra till att förbättraarbetsmiljön och som berörda företag inte är skyldiga att genomföra enligt lageller annan författning. Ändamålsbestämmelserna i utskottets lagförslag harutformats så att fondens medel också skall kunna utnyttjas för åtgärder somkan bli aktuella genom arbetsmiljökommissionens arbete. Reglemaom arbetsmiljöavgiften bör tas in i en särskild lag. Den nya avgiftenföranleder att arbetsgivarens uppgiftsskyldighet utvidgas. I lagen anges attbestämmelserna i 2 kap. .6 § och 5 kap. lagen om socialavgifter avseendeavgiftemas fördelning på avgiftsändamål och uppbörden är tilllämpliga i frågaom arbetsmiljöavgiften. Detbör enligt utskottets mening ankomma på regeringen att till riksdagenåterkomma med förslag om lämplig organisation och de närmaretill-lämpningsföreskrifter som erfordras för förvaltning och fördelning av fondenstillgångar. Idetta sammanhang bör också prövas när 1991 somutbetalningama från fonden skall påbörjas och vilken regional anknytning somkan ges. 1avvaktan på regeringens förslag bör medlen sättas in på särskilt konto iriksgäldskonforet för att de skall kunna hållas åtskilda från statsbudgeten.Ränta motsvarande diskontot bör utgå på innestående medel. här anfört överensstämmer med de synpunkter som skatteutskottet förtfram i sitt yttrande (1988/89: SkU5y) till finansutskottet. Med stöd avinitiativrätten enligt RO 3:7 föreslår utskottet att antar de ibilaga 4 intagna förslagen till lag om arbetsmiljöavgift och lag om ändring ilagen (1981:691) om socialavgifter samt som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om en tillfällig arbetsmiljöavgift och enarbetslivsfond. Imotion Fi63 (vpk) yrkande 12 yrkas införande av en engångsskatt på företagenslikviditet med , som enligt motionärema bör användas tillvård, omsorg, skola och kultur. 1 yrkande 13 i samma motion begärs attregeringen lägger fram förslag om en permanent vinst- skatt för de kommandebudgetåren motsvarande . 1 1988/89: FiU30 yrkande 5 isamma motion föreslås därutöver även en indragning från bank- ochkreditväsendet. Skatteutskotteterinrar i sitt yttrande till finansutskottet om att regeringen tidigare i årföreslagit en vinstskatt som beräknas ge ökade skatteintäkter på 3,5 miljarderkronor. Utskottet har tillstyrkt detta förslag (prop. 1988/89: 132,SkU33). Att nu besluta om ytteriigare pålagor för företagen av en sådanomfattning som föreslås i yrkandena 12 och 13 kan enligt skatteutskottet intekomma i fråga. är av samma mening som skatteutskottet. Deindragna medlen skall enligt motionärerna användas för en utbyggnad av denoffentliga sektorn. Vad gäller detta förslag anser utskottet att det är fel atti nuvarande ekonomiska situation förorda en så kraftig expansion av dennasektor på bekostnad av industrisektorn. De nödvändiga investeringarna i denoffentliga oeh privata sektom kan endast åstadkommas genom att tillväxten ökaroch/eller att tillväxten i den totala konsumtionen dras ner. Utskottetavstyrker med det anförda motion Ei63 (vpk) yrkandena 5, 12 och 13. Imotion Fi63 yrkande 18 av m. fl. (vpk) krävs att ett omedelbartprisstopp införs. Motionärerna motiverar en sådan åtgärd med att detta skulleminska inflationstrycket och därigenom motverka en ytterligare urholkning avde arbetandes löner. Utskottetdelar inte motionärernas uppfattning att prisstopp skulle kunna motverka en befaradförsämring av reallönerna på det sätt som anges i motionen. Ett prisstoppbidrar inte mer än tillfälligt till att minska inflationstrycket i ekonomin.Utskottet avstyrker motion Fi63 (vpk) yrkande 18. Imotionerna Fi85 av och (båda m) och Fi82 av HåkanHansson m.fl. (c) yrkas att omsättningsskatten på värdepapper avskaffasfr.o.m. Även i motion Fi62 av m.fl. (c)yrkande 21 begärs att skatten skall avvecklas och att regeringen lägger framförslag om en avveckling. Som skäl för yrkandena åberopas de negativa effektersom enligt motionärernas uppfattning omsättningsskatten på aktier m. m. haftpå penningmarknaden. I motion Fi92 av m.fl. (s) krävs bl.a.en skärpt aktiebeskattning. Skatteutskottetframhåller i sitt yttrande till finansutskottet att man vid tidigare behandling av likartade yrkanden bl.a. framhållit att skattereg- lema för aktier i allmänhet erbjuder avsevärda fördelar jämfört med vad som gäller för vanligt banksparande och att reglerna innebär att arbetsfria inkomster beskattas väsentligt förmånligare än arbetsinkomster. Detta är enligt skatteutskottets uppfattning ett av de stora problem som ingår i de 73 pågående övervägandenarörande den kommande skattereformen som syf- 1988/89: FiU30 tar till attnedbringa marginalskatterna och upprätthålla de fördelningspolitiskaambitionerna i skattelagstiftningen. Som framhållits vid tidigare behandling avmotionsyrkanden på dessa områden är samtliga de frågor som tas upp i motionernaav den arten att de bör prövas i detta sammanhang. Några nya omständigheter sombör föranleda en annan bedömning har inte förekommit. är avsamma mening som skatteutskottet och avstyrker alltså motionerna Fi62 yrkande21, Ei82, Ei85 och Fi92 i berörd del. Ipropositionen framhålls att den statliga inkomstskatten bör sänkas år 1990genom förändringar av skatteskalan med ungefar samma inriktning och utformningsom och att värdet av underskottsavdragen bör minskas isamma omfattning. Regeringen kommer enligt propositionen att föreläggariksdagen förslag om den närmare utformningen av skatteskalor näravtalsförhandlingar har slutförts på en större del av arbetsmarknaden. Imotion Fi60 (m) yrkande 16 yrkas att den kommande skattereformen påbörjas redan1990 med kraftiga sänkningar i den statliga skatteskalan, kommunalt skattestoppoch inflationsskydd av skatteskalorna. 1motion Fi61 (fp) yrkande 3 föreslås också att den kommande skattereformeninleds med bl.a. en sänkning av marginalskatterna med 715procentenheter, ett återinförande av inflationsskyddade skatteskalor och enbasbreddning i linje med vad som med relativ bred enighet kommer att föreslåsav de olika skatteutredningarna. Imotion Fi62 (c) yrkande 18 framhålls att de fortsatta marginalskattesänkningarnabör ske bl. a. som en successiv anpassning till en kommande skattereform.Motionärema föreslår en skattereduktion på . lika för allaskattebetalare att utbetalas , en åtgärd som motionärerna anservara motiverad även av stabiliserings- och arbetsmarknadspolitiska skäl. Enligtmqtion Fi63 (vpk) yrkande 16 gynnar en marginalskattesänkning i första hand dehögavlönade och bidrar till att ytterligare snedvrida de rådande löne- ochinkomstklyftorna. Motionärerna begär därför ett uttalande som går ut på attregeringen inte bör lägga fram något skatteförslag som innebärmarginalskattesänkningar för högavlönade utan i stället införa en skatterabattför de lägst avlönade 1989 och 1990. Skatteutskottethar tidigare i vår behandlat olika motionsyrkanden av seende skatten inkomster (1988/89: SkU20). Utskottet fram håller i sitt yttrande till finansutskottet att frågan om utformningen av skatter bör anstå till dess resultatet av den pågående översynen av skattesystemet redovisats och möjligheterna att överblicka resultatet av de pågående löneförhandlingarna förbättrats. utgick ifrån att regeringen därefter skulle komma att lägga fram förslag beträffande skatter. Regeringens avsikter enligt propositionen ligger enligt yttran det väl i linje med vad skatteutskottet förordat, och utskottet anser heller 74 inte att någonomständighet förebragts som motiverar att ställning tas re- 1988/89: FiU30 dannu innan utredningarna presenterat sina förslag och innan man kan till fulloöverblicka utfallet av avtalsförhandlingarna till en mera detaljeradutformning av skatten inkomster. Den av finansutskottetförordade höjningen av energiskatterna kan också ses som ett led i den för år1990 planerade skattesänkningen på arbete genom t.ex. sänkta skattesatseroch/eller skattereduktion. Utskottet utgår från att den höjning avfastighetsskatten, som utskottet förordat, inte kommer att höja skattekvoten.Med hänvisning till detta och vad skatteutskottet har anfört biträderfinansutskottet propositionen i vad avser inriktningen av kommande förslagrörande skatterna för inkomsterna och avstyrker motionerna Ei60yrkande 16, Fi61 yrkande 3, Ei62 yrkande 18 och Ei63 yrkande 16. Imotion Fi60 (m) yrkande 17 begärs att regeringen skall lägga fram förslag omatt slopa avtrappningen av det extra avdraget mot förvärvsinkomster förpensionärer. I motion Fi61 (fp) yrkande 11 föreslås att man inför ettförvärvsavdrag för pensionärer på . Syftet är att minska de marginaleffektervid beskattningen som enligt motionärema hindrar många pensionärer från attfortsätta med förvärvsarbete efter pensioneringen. Riksdagenhar beslutat om olika åtgärder för att minska demarginalskatte- och andra marginaleffektsproblem som avtrappningen av detextra avdraget medför. a. beslutades om ändringar avbestämmelserna för inkomst- och förmögenhetsprövningen av det extra avdragetoch det kommunala bostadstillägget i syfte att mildra marginaleffekterna ivissa fall. Frågan om folkpensionärernas extra avdrag är för närvarandeföremål för överväganden inom kommittén med uppdrag att göra en översyn avinkomstskattesystemet (dir. 1987:29), och mot bakgmnd av att ett förslag är attvänta finns det, framhåller skatteutskottet i sitt yttrande tillfinansutskottet, inte någon anledning att nu vidta några åtgärder med anledningav motionerna Ei60 yrkande 17 och Fi6l yrkande II. delarskatteutskottets uppfattning och avstyrker därför de ifrågavarandemotionsyrkandena. Efterden överenskommelse som träffats vid GATT-för- handlingarna på jordbruksområdet kommer prishöjningarna på livsmedel att bli små under det närmaste året. Mot bakgmnden härav har regeringen föreslagit att resterande livsmedelssubventioner avskaffas den och att i princip motsvarande stöd läggs ut som en höjning av bambidra get. Livsmedelssubventionerna omfattar numera endast konsumtions mjölk oeh uppgår enligt fattade beslut (1988/89: JoU 12, rskr. 156) till I 475 milj. kr. under /90.1 konsumentledet motsvarar subventionerna . per liter mjölk. I motioner från moderata samlingspartiet, , 75 kommunistema ochmiljöpartiet de gröna yrkas avslag på regeringsförsla- 1988/89: FiU30 get.Samma yrkande förs också fram i ett antal enskilda motioner. Moderatasamlingspartiet begär dessutom att gör ett tillkännagivande om attlivsmedelssubventionema skall avvecklas , dvs. i den taktsom stödet trappats ned . accepterar för sindel regeringsförslaget, men endast under fömtsättning av attbambidragshöjningen uppgår till . per bam och år, dvs. mer änvad regeringen föreslagit. ,som yttrat sig i frågan (1988/89: JoU6y), delar den mening som kommit tilluttryck i flertalet motioner om att subventionema av konsumtionsmjölk förnärvarande inte bör sänkas ytterligare. erinrar om attmjölksubventionema redan har sänkts med 500 milj. kr. Jordbmksutskottetförordar således att dels biträder motionsyrkandena om avslag påregeringens förslag, dels avslår propositionen i denna del. Finansutskottetär inte av annan mening än jordbmksutskottet. föreslår såledesatt med bifall till motionerna Fi60 av m. fl. (m) yrkande14 i berörd del, Fi62 av m. fl. (c) yrkande 9 i berörd del, Fi64av m. fl. (mp) yrkande 3, Fi68 av m.fl. (vpk), Fi71av och (båda e), Fi74 av i (båda c), Fi75 av m. (m) yrkande I och Fi91 av m. fl. (c, m, fp) samt med anledningav motion Fi61 av m.fl. (fp) yrkande 8 i berörd del avslår regeringensförslag under avsnitt C i bilaga 8 i propositionen att anvisa ett I 475 milj.kr. lägre belopp till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för budgetåret1989/90 än vad som tidigare anvisats. Ävenom finansutskottet således inte är berett att nu föreslå någon omedelbaravveckling av livsmedelssubventionema, bör enligt utskottets mening frågan tasupp till fömyad prövning i anslutning till beredningen av de förslag som väntasframkomma från utredningen om reformerad inkomstbeskattning (RINK) ochkommittén för indirekt beskattning (KIS). bör således inte binda sigför ett avvecklingsprogram för livsmedelssubventionerna t. ex. under entioårsperiod, vilket föreslås i två av moderata samlingspartiets motioner.Utskottet avstyrker dessa båda motioner, dvs. motion Fi60 av m. (m) yrkande 14 i berörd del samt motion Fi75 av m.fl. (m)yrkande 2. här anfört om avvecklingen av livsmedelssubventionema bör riksdagensom sin mening ge till känna för regeringen. Regeringenföreslår att bambidraget höjs den med . per bam och år. En motsvarande höjning föreslås också av det förlängda barn bidraget för gmndskoleelever samt av studiebidraget till gymnasiestude rande. Statens utgifter väntas som en följd härav öka med 1 587 milj. kr. under /90.Av propositionen framgår att höjningama är 1988/89: FiU30 avsedda attmotverka de effekter som skattehöjningar och avskaffade livsmedelssubventionerm. m. har på barnfamiljemas levnadsstandard. Moderatasamlingspartiet motsätter sig såväl den föreslagna momshöjningen som detomedelbara slopandet av mjölksubventionema och anser det därför inteerforderligt med någon höjning av bambidraget. I tre motioner Fi60 av CarlBildt m. fl. (m), Fi88 av m. fl. (m) och Ub37 av Ann-CathrineHaglund m.fl. (m) yrkar moderata samlingspartiet avslag på regeringensförslag till höjning av bambidrag oeh studiebidrag samt förordar i stället attdet vid den kommunala beskattningen införs ett gmndavdrag på . Gmndavdraget skall införas stegvis medbörjan vid . Folkpartietföreslår i motion Fi61 av m. fl. en höjning av bambidraget med960 kr. per bam och år oeh ställer en höjning av denna omfattning som villkorför att kunna acceptera att mjölksubventionema avskaffas. Ävencenterpartiet föreslår i motion Fi62 av m. fl. att bambidragethöjs med . per barn oeh år, medan kommunistema i motionFi63 av m. fl. vill att barnbidraget skall uppgå till 1/4basbelopp, vilket skulle medföra en höjning med . Socialutskottetanser i sitt yttrande att den av regeringen föreslagna barnbidragshöjningen med780 kr. per bam och år är en väl avvägd kompensation åt barnfamiljerna för denköpkraftsindragning som uppkommer genom de ekonomisk-politiska åtgärder somföreslås i propositionen. Med hänsyn härtill biträder socialutskottetpropositionens förslag och avstyrker de aktuella motionerna. Finansutskottetfår för egen del anföra följande. Regeringens förslag till barnbidragshöjningskall ses mot bakgmnd av att mjölksubventionema föreslås bliavvecklade. Sett utifrån samhällsekonomiska utgångspunkter balanserasbarnbidragshöjningen i allt väsentligt av de slopade mjölksubventionerna.Finansutskottet har tidigare ställt sig bakom jordbmksutskottets förslag ochsåledes inte ansett sig kunna förorda en omedelbar avveckling avmjölksubventionema. Ett direkt bifall till socialutskottets förslag i fråganom bambidragshöjningen skulle därmed ge upphov till ett icke oväsentligtinkomsttillskott, vilket skulle motverka den omedelbara åtstramning avefterfrågan som utskottet anser eftersträvansvärd. Med hänsyn härtill börbarnbidraget inte höjas den . Andraskäl än rent samhällsekonomiska talar emellertid för att barnbi draget höjs. Bambidraget har varit oförändrat , och vissa av de åtgärder som utskottet förordar i detta sammanhang får effekt också på barnfamiljemas ekonomi. Många barnfamiljer lever under knappa betingelser och har små marginaler att klara ekonomiska påfrest ningar. Fördelningspolitiska skäl talar alltså för att barnfamiljerna ges kompensation för inflation. Enligt utskottets mening bör barnbidraget hö jas . Höjningen bör därvid vara något större än de 780 77 per barn och år somregeringen föreslagit. Av samhällsekonomiska skäl 1988/89: FiU30 är utskottet dock inteberett att sträcka sig så långt som till en höjning med per bam och år,vilket är den justering som föreslås i motionerna Fi61 (fp) och Fi62 (c). per bam och år, eller . , framstår enligtutskottet som väl avvägd med hänsyn till övriga Finansutskottetföreslår således att barnbidraget höjs med . per barnoch år. En motsvarande anpassning bör göras av det förlängdabarnbidraget till elever i gmndskolan samt av studiebidraget tillgymmnasieelever. Kostnadema för höjningama beräknar utskottet till drygt 1 800milj. Härav infaller 909 milj. kr. under /90,varav 798 milj. kr. bör påföras anslaget C I Allmänna barnbidrag påsocialdepartementets huvudtitel och 111 milj. kr. anslaget E 3 Studiehjälp m.m. på huvudtitel. Medden av utskottet föreslagna ändringen kommer bambidrag inkl. flerbamstilläggatt uppgå till följande belopp: bidraget, kr./år belopp, kr./år Höjningarnaföranleder ändringar i lagen (1947:529) om barnbidrag, lagen (1986:378) omförlängt bambidrag samt i studiestödslagen (1973:349). Utskottets förslag tilllagändringar framgår av bilaga 4. Skatteutskottethar i sitt yttrande (1988/89: SkU4y) avvisat det i motionema Ei60 (m) och Ei88(m) framförda förslaget om grundavdrag JÖr barn bl. a. med hänvisning till attett sådant avdrag torde komma i konflikt med strävandena att uppnå enkelhet ideklarations- och taxeringsarbetet. gör ingen annan bedömningän skatteutskottet. här anfört med anledning av dels proposition 150 bilaga 4 punktC 1 och bilaga 7 punkt E 3, dels motionema Ei61 (fp) yrkande 8 och Fi62 (c)yrkandena 11 och 12 innebär att utskottet avvisar motionema Ei60 (m) yrkandena6, 13 och 18, Fi65 (vpk), Ei88 (m) yrkandena 1 och 2 samt Ub37 (m) yrkande 5. 1motion Fi61 av m. fl. (fp) föreslås att skall begära att regeringen lägger fram förslag om stimulanser för hushållsspa rande i enlighet med vad som förordas i motionen. I motionen för motio närerna ånyo fram sina förslag om långsiktigt bundet sparande i bank, om 78 aktiebeskattningen, omutförsäljning av statliga företag, om avskaffande 1988/89: FiU30 avlöntagarfonder och om främjande av vinstandelssystem. Imotion Fi62 av m. fl. (c) förordas att skall begäraatt regeringen lägger fram förslag om införande av personliga investeringskontonav det slag som finns beskrivet i motionen. Finansutskottethar i anslutning till behandlingen av budgetpropositionen(1988/89: FiU20) och i ett särskilt betänkande om sparande (1988/89: EiU31)tagit ställning till motsvarande förslag. Utskottet har därvid inte funnitanledning att biträda förslagen, och denna uppfattning har även riksdagenanslutit sig till. Enligt utskottets mening föreligger det inte skäl att nuompröva dessa beslut. Utskottet avstyrker med hänsyn härtill motionerna Ei61(fp) yrkande 4 och Fi62 (c) yrkande 15. 1motion Fi64 av m. fl. (mp) föreslås att prisökningar föranleddaav de i samma motion föreslagna skattehöjningarna på energi, alkohol och tobakinte skall tillåtas påverka basbeloppet när detta fastställs. Denna uppfattningvill motionärerna att som sin mening ger till känna för regeringen.Socialförsäkringsutskottet avstyrker förslaget bl.a. med hänvisning till denackdelar som i olika sammanhang framhållits med ett urholkat basbelopp. Finansutskottetgör ingen annan bedömning än soeialförsäkringsutskot-tet men vill för egen deltillägga följande. Basbeloppet används i såväl offentligrättsliga somcivilrättsliga avtal för att ge värdebeständighet åt innehållet i dessa avtal.Sålunda beräknas bl. a. pensioner, sjukpenning och avgiftsunderlag för lagstadgadearbetsgivaravgifter utifrån basbeloppet där avsikten är att korrigera förinflationseffekter. Att ändra principerna för basbeloppet på det sätt somföreslås i motion Fi64 skulle i dessa sammanhang leda till icke önskadeeffekter. avstyrker med det anförda motion Ei64 (mp) yrkande24 i berörd del. Sammanfattning av riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken Ipropositionen föreslås ett åtstramningspaket som består av följande åtgärder. Mervärdeskatten höjs med 2procentenheter - . Skatter på alkoholhaltigadrycker och tobak höjs . Den allmänna löneavgiften höjsmed - den 31 december1990. I höjs denallmänna löneavgiften med , dvs. med totalt 5procentenheter . Kommuner och landsting undantas från denextra höjningen i . Som framhålls i motionFi59 av m.fl. (s) har förslagen 1988/89: FiU30 mött starkkritik. Samtliga oppositionspartier har uttalat sig mot förslaget om en höjningav mervärdeskatten. Som framgått av vad utskottet anfört om rådandestabiliseringspolitiska problem måste därför andra åtgärder vidtas för attdämpa överhettningen i ekonomin. Utskottethar i föregående avsnitt redovisat och föreslagit alternativ tillåtstramningsåtgärder. Vidare har utskottet i det sammanhanget redogjort förförslag till åtgärder för att mildra de negativa fördelningspolitiska effektersom i det korta tidsperspektivet är en oundviklig följd av en åtstramning avekonomin. Detalternativa stabiliseringspaket som utskottet förordar har som utgångspunkt deförslag och motiveringar som väckts i motionerna Fi59 av . (s), Fi62 av m. fl. (c) oeh Fi87 av ().Innebörden av de olika förslagen framgår av utskottets ställningstagande på s.55 79 i detta betänkande. Det bör här nämnas att i den nämnda motionen Fi87(c) yrkande I ställs krav på att en åtstramning av ekonomin måste ta hänsyntill att överhettningen till stora delar är geografiskt begränsad. Utskottetsförslag till åtstramning kan sammanfattas på följande sätt. Ett obligatoriskt tillfålligtsparande införs t.o.m. den 31 december1990. Sparkravet skall vara 3%av skatten. Återbetalning sker ochapril 1993. Det totala tillfälliga sparandet kan beräknas för hela periodenuppgå till ca . En arbetsmiljöavgift införs församma period som för det tillfälliga sparandet. Avgiften utgör pålönesumman. Totalt väntas flyta in i form avarbetsmiljöavgiften. Influtna medel bör tillföras en särskild fond, skild frånstatsbudgeten. Syftet med fonden är att stimulera till rehabiliteringsinsatseroch arbetsmiljöförbättrande åtgärder, vilka bör kunna bidra till att ge ökademöjligheter för de över en halv miljon personer som står utanförarbetsmarknaden på gmnd av arbetsskador, förtidspension och långvarig sjukdomatt återinträda på arbetsmarknaden. En tillfällig regionalinvesteringsavgift på införs på byggprojekt som påbörjas under periodenden till . Avgiften avser oprioriterade projektdvs.