bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — - att arbeta så att vi är isamklang med internationell solidaritet, dvs. att genom en högkonsumtion inte försvårar för människor i andra 1988/89: FiU30 länder att leva ett gott liv. Dessamål måste kombineras med att över längre tidsperioder upprätthålla balans ivåra utrikes affärer och i statens budget. Riktlinjerför en ny ekonomisk politik Avde här angivna målen följer att den ekonomiska politiken måste inriktas motatt minska den materiella förbmkningen. Det kan ske på tre vägar. Genom marknadsekonomisk styming med hjälp avmiljö- och resursre- laterade skatter och avgifter. Genom aktiv konsumentinformation som utpekarmiljövidriga produk ter pressa tillverkama till att producera miljörimliga produkter på ett miljövänligt och resurssnålt sätt. Genomtvingande lagstiftning i allvarliga fall av miljöförstörande verksamhet.Samhället måste kunna sätta gränser kopplade till ett juridiskt och ekonomisktansvar för dem som överskrider gränsema. Genomatt betona vikten av tillväxtens innehåll. Utskottetvill understryka att den styrning som här avses måste ske inommarknadsekonomins ramar. Attändra inriktningen av den ekonomiska politiken som leder från ett samhälle somi dag är helt inriktat på en ständigt ökad förbrakning av våra basresurser utanhänsyn till alla negativa konsekvenser för vår värld är utan tvekan en mödosamprocess. Som utskottet ser det måste en mängd ekonomisk-politiska åtgärderplaneras och börja verkställas inom den nu löpande mandatperioden. Här kannämnas skatter på råvaror och energi men också sänkta indirekta skatter påexempelvis svensk basmat. Denhär beskrivna inriktningen av den ekonomiska politiken ställer stora krav påfördelningspolitiken. Exempel på nödvändiga åtgärder inom detta områdeåterfinns i avsnittet om budgetpolitiken. Utskottet vill i detta sammanhangtillägga att en väl fungerande offentlig sektor är en omistlig del i en brafördelningspolitik. Utskottet menar att det finns skäl i att se över denoffentliga sektoms arbetsformer så att den på ett effektivt och smidigt sättkan fullfölja sitt samhällsuppdrag. Detta översynsarbete måste skekontinuerligt för att ta vara på medborgarnas önskemål och för att kunna tavara på de resurser som finns på bästa sätt. Verksamheter som inte har direktanknytning till den offentliga sektorns funktion kan med fördel lämnas ut påentreprenad efter anbudsförfaranden. Vidare måste vikten av att föra enambitiös utjämnande regionalpolitik betonas. Utskottetär av den uppfattningen att den politik som föreslås i mode rata samlingspartiets och motioner kommer att leda till en om fattande miljöförstöring av ett slag som är fullkomligt oacceptabel enligt de grandläggande långsiktiga mål som utskottet har fastlagt. Den av motionä rema föreslagna politiken leder till stora ökningar av den materiella för bmkningen, vilket oundvikligen leder till en fortsatt kraftig miljöförstö ring. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motion Ei60 (m) 1988/89: FiU30 yrkande 1 och Ei6l (fp) yrkande 1. Vadgäller centem finner utskottet att partiet i sina motioner Ei62 och Ei87 har enmera nyanserad syn än moderater och folkpartister på vilka som är de storaproblemen i vårt lands ekonomi. Den överensstämmer dock inte i sin helhet medvad utskottet har fastlagt som de långsiktiga målen för den ekonomiskapolifiken. Utskottetvill med hänvisning till vad som ovan har anförts avstyrka motion Ei62 (c)yrkande 1 och Ei87 (c) anförts avstyrka motion Ei62 (c) yrkande I och Ei87 (c). Utskottetfinner att mycket av det som sägs i motion Fi63 (vpk) står i överensstämmelsemed vad som utskottet anser vara de långsiktiga uppgifterna för den ekonomiskapolitiken. Trotsdenna förhållandevis goda överensstämmelse med de uttalade målen måste, medhänvisning till vad utskottet tidigare anfört, motion Fi63 (vpk) yrkandena 1och 4 avstyrkas. här anfört om inriktningen av den ekonomiska politiken överensstämmeri sin helhet med vad som framförs i motion Ei64 (mp). Utskottet tillstyrkersålunda motion Ei64 (mp) yrkandena I och 32. delsatt utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse: 24.beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken att med avslagpå regeringens förslag i proposition 1988/ 89:150 bilaga I mom. 2 ochmotionerna 1988/89:Ei60 yrkande I, l988/89:Ei6l yrkande 1, 1988/89: Ei62yrkande 1, 1988/89: Ei63 yrkandena I och 4 och 1988/89: Fi87 yrkande Igodkänner vad som förordas i motion 1988/89: Ei64 yrkandena 1 oeh 32 och somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Mål för den ekonomiska politiken (mom. 25) , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 82 böijar med "Utskottethar" oeh på s. 83 slutar med "till känna" bort ha följandelydelse: Utskottetinstämmer i motionärernas uppfattning att kraven på en god miljö och regionalbalans måste vara en viktig utgångspunkt för den ekonomiska politiken. Medanledning av yrkandena i motion Ei62 (c) vill utskottet dock anföra följande. Motionärerna hävdar att målen "en god miljö och regional ba lans" skall likställas med övriga mål för den ekonomiska politiken somfull sysselsättning, hög tillväxt, prisstabilitet och balans i utrikesaffärerna. Att de miljöpolitiska och regionalpolitiska frågorna inte har lägre prioritet än övriga här nämnda mål har redan framgått av vad utskottet anfört. Utskot tet vill emellertid framhålla att det varken är möjligt eller ens önskvärt att kvantifiera de samlade effekterna i dessa avseenden av ett visst tillväxtför lopp. En ansvarsfull hushållning med naturresurserna är ett villkor för en 165 god ekonomisk utveckling.Omvänt gäller att en framgångsrik ekonomisk 1988/89: FiU30 politik är en fömtsättning för en aktiv miljöpolitik. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Ei62 (c) yrkandena 3och 4. dels att utskottets hemställan under 25 bort haföljande lydelse: 25. beträffande mål för den ekonomiska politiken attriksdagen avslår motion 1988/89: Ei62 yrkandena 3 och 4, Mål för den ekonomiska politiken (mom. 25, motiveringen) CarlFrick (mp) anser att den del av utskottets yttrande på s. 82 som böijar med"Utskottet har" och på s. 83 slutar med "allasamhällssektorer" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas åsikt att god miljö och regional balans är viktiga delar iett samlat mål för den ekonomiska politiken. ser det är dessa deklarationer om miljöpolitiken och regionalpolitikensom görs i här nämnda motion av mindre värde. Såväl motionärerna som regeringenbekänner sig till en tillväxtideologi som, trots allt vad som sägs omnödvändigheten att nå ekologisk balans, innebär en ökad materiell förbrakningoch därför en fortgående förslitning av miljön. Utskottets slutsats är attkravet i motion Ei62 (c) på att en god miljö skall vara ett mål för denekonomiska politiken måste göras tydligare. ser det är en bättre regional balans en grandläggande förutsättningför att landets samlade produktionsresurser skall kunna utnyttjas på ettriktigt sätt. Den mest positiva utvecklingen av samhällsekonomin erhålls ommänskligt kunnande, samhällsinvesteringar och råvaratillgångar över hela landettas till vara. Regional balans innebär sålunda att statsmaktema vid beslut inomalla samhällssektorer skall ta hänsyn till vad målet regional balans kräver.Samhällets insatser måste samordnas så att en positiv regional utvecklingfrämjas. Statsskuldspolitiken (mom. 26 a) , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 84 som börjar med "Med statsskuldens"och slutar med "för statsskuldspolitiken" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den uppfattning som redovisas i motion Ei60 (m) att finanspolitiken närnu statsbudgeten inte längre uppvisar underskott inte bör användas förfinjustering av den totala efterfrågan i ekonomin utan läggas upp efter merlångsiktiga riktlinjer. Den bör i huvudsak inriktas på att angripa ekonominsstmkturella problem. De åtgärder som i det kortsiktiga perspektivet behövervidtas för att bekämpa inflationen bör som anförs i motion Ei60 (m) hämtas fråndet penningpolitiska området. 1propositionen konstateras att det nuvarande budgetöverskottet medför att staten inte längre har något nettoupplåningsbehov. Omsättningen av gamla lån i förening med statsskuldens förkortade löptid 166 medför emellertid att nyalåneoperationer ständigt behöver genomföras. 1 1988/89: FiU30 likhet medregeringen anser utskottet att kravet på kostnadseffektivitet Reservationermåste ställas högt i skuldförvaltningen. bör därför i egetintresse tillse att de finansiella marknadema förses med statspapper viaregelbundna emissioner. Detta är nödvändigt även med hänsyn till riksbankensmarknadsoperationer. Utskottetvill också påtala de problem som allemanssparandet medför från upplåningssynpunkt.Riksgäldskontoret kan inte påverka omfattningen, och kostnaden är hög. Densparstimulerande effekten är dessutom ringa, eftersom insättningama påallemanssparkonto i stor utsträckning utgör överföringar från andra konton.Systemet härrör från , då staten hade ett stort sparandeunderskott ochnäringslivet ovanligt nog ett överskott. Det var då naturligt att kanaliserahushållens sparmedel direkt till statsskulden. Men när nu fördelningen avsparande mellan offentlig sektor och näringsliv är den motsatta, bör detskattegynnade sparandet i stället styras till näringslivet. Finansutskottetanser mot denna bakgrand att allemanssparandet bör avvecklas som statligupplåningsform. Däremot är det angeläget att stödja sparande i allemansfondliksom långsiktigt bundet sparande i bank oeh försäkring, varifrån medlen kankanaliseras till produktiva investeringar. anfört med anledning av Ei60 (m) om statsskuldspolitikens inriktningbör som sin mening ge fullmäktige i till känna. dels att utskottets hemställan under 26 a bort haföljande lydelse: 26. beträffande statsskuldspolitiken a) att medavslag på regeringens förslag i prop. 1988/89:150 bilaga 6 mom. 9 och motionEi6l yrkande 14 godkänner vad som förordas motion Ei60 yrkande 3 oeh som sinmening ger fullmäktige i till känna vad utskottet anfört, Statsskuldspolitiken (mom. 26 a) AnneWibble och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 84 börjar med "Med statsskuldens"och slutar med "för statsskuldspolitiken" bort ha följande lydelse: 1propositionen konstateras att det nuvarande budgetöverskottet medför att stateninte längre har något nettoupplåningsbehov. Omsättningen av gamla lån i föreningmed statsskuldens förkortade löptid medför emellertid att nyalåneoperationer ständigt behöver genomföras. I likhet med regeringen anserutskottet att kravet på kostnadseffektivitet måste ställas högt iskuldförvahningen. Därvid framstår statsskuldväxlar och riksobligationer somlämpligast. bör därför i eget intresse tillse att definansiella marknaderna förses med sådana statspapper via regelbundnaemissioner. Detta är nödvändigt även med hänsyn till marknadsoperationer. Den automatiska ökning somsker inom ramen för allemanssparandet är 167 från denna utgångspunktett problem. Spm påpekas i motion Fi6l (fp) är 1988/89: FiU30 ocksåallemanssparandet en för staten dyr upplåningsform. Det finns där- Reservationer för anledning att i samband med en omfattande skattereformöverväga förändringar i villkoren för allemanssparandet. anfört med anledning av Ei6l (fp) om statsskuldspolitikens inriktningbör som sin mening ge fullmäktige i till känna. delsatt utskottets hemställan under 26 a bort ha följande lydelse: a) att medavslag på regeringens förslag i proposition 1988/ 89:150 bilaga I mom. 9 ochmotion 1988/89: Ei60 yrkande 3 godkänner vad som förordas i motionl988/89:Ei6l yrkande 14 och som sin mening ger fullmäktige i riksgäldskontorettill känna vad utskottet anfört, Allemanssparandet (mom. 27) AnneWibble (fp), (), (), () och CarlFrick (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 85 böijar med "Utskottetkonstaterade" och slutar med "yrkande 4" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att det är olämpligt att i ett läge när det är mycket angeläget att fåtill stånd ett ökat hushållssparande försämra villkoren för allemanssparandet.Eventuella förändringar i det skattesubventionerade sparandet bör i ställetprövas i samband med skattereformen 1991. Utskottettillstyrker således förslagen i motionerna Ei61 (fp), Fi62 (fp) och Ei64 (mp). delsatt utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse: att med bifalltill motionema 1988/89: Fi61 yrkande 9, 1988/89: Ei62 yrkande 5 oeh 1988/89:Ei64 yrkande 4 antar det i proposition 1988/89:150 bilaga 6 punkt 1 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande med denändringen att 9 § utgår, Kredit- och valutapolitiken (mom. 28) AnneWibble (fp), (), (), () oeh IngerRené (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 85 som börjar med "Yrkandenom" och slutar med "yrkande 15" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att valutaregleringens aviserade slopande gör det natur ligt att överväga frågan om valutapolitiska regim. Målet är och förblir en fast växelkurs. tillbaka anges denna i förhållande till en korg av utländska valutor. I praktiken har emellertid den svenska kro- 168 nans värde påverkats av destora kurssvängningarna för dollam, som dess- 1988/89: FiU30 utom har givitsdubbel vikt i korgen. EMS erbjuder som påpekas i motio- Reservationer nernaEi60 (m) och Fi61 (fp) en fastare punkt att anknyta kronan till. Kursrelationernai detta system har varit oförändrade . Genom en EMS-anknytningskulle ytterligare markera att inflationsmål och valutakursnorm måstetas på allvar. Vi skulle också få del av det stöd som centralbankema iEMS-länderna ger varandras valutor om behov uppkommer. Somisolerad åtgärd löser inte en EMS-anknytning problemen i den svenska ekonomin.Men om den ekonomiska politiken i övrigt ges rätt inriktning kan ett sådantsteg ge ett värdefullt bidrag till kampen mot inflationen. anfört med anledning av motionerna Ei60 (m) yrkande 4 och Fi6l (fp)yrkande 15 bör som sin mening ge fullmäktige i till känna. delsatt utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse: 28. beräffande kredit- ochvalutapolitiken attriksdagen med anledning av motionema Ei60 yrkande 4 oeh Fi61 yrkande 15 samtmed avslag på motion Ei63 yrkandena 7 oeh 8 som sin mening gerriksbanksfullmäktige till känna vad utskottet anfört. Kredit- och valutapolitiken (mom. 28) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 86 som börjar med "Bostadsutskottetföreslår" och som slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: Deaktuella förslagen i motion Fi63 (vpk) bör ses mot bakgmnd av den överhettadekreditmarknaden. En överhettning som har sin grand i de stora vinster somskapats i näringslivet. I storstadsområdena är byggmarknaden överhettad främstpå grand av affärs-, kontors- och skrytbyggandet. Etteffektivt grepp vore, anser utskottet, att göra en kraftig vinstindragningfrån företagen. Den överlikviditet som flödar omkring styrs genom aggressivmarknadsföring till hushållen. Genom de höga räntor, ofta rena ockerräntor, somtas ut för hushållskrediter tvingas många hushåll in i "skuldfällan". Utskottetanser att kraftfulla åtgärder måste vidtas för att hejda dessa ockerräntor.Regeringen bör ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att komma tillrätta med dessa. Antingen bör ränteregleringen återinföras eller måste manlagstiftningsvägen förbjuda användningen av de skyhöga räntor som oftatillämpas gentemot hushållen. Utskottetanser också att den i motionen aktualiserade frågan om en särskilt diskonto för bostadsmarknaden bör prövas i detta sammanhang. Vad utskottet anfört med anledning av motion Ei63 yrkandena 7 och 8 bör 169 som sin meningge regeringen och fullmäktige i till 1988/89: FiU30 känna. delsatt utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse: 28. beträffandekredit- och valutapolitiken att med bifalltill motion 1988/89: Fi63 yrkandena 7 och 8 samt med avslag på motionema1988/89: Ei60 yrkande 4 och 1988/ 89:Ei6l yrkande 15 som sin mening gerregeringen och fullmäktige i till känna vad utskottet anfört, Restriktivare kreditgivning (mom. 29) GunnarBjörk och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 87 som börjar med "Vid detta" och slutar med "berörd del" bort ha följande lydelse: Utöverde åtgärder som regeringen vidtagit och de förslag i propositionen som liggeri linje med vad som föreslås i motion Ei62 (c) anser utskottet attkassakvoterna bör höjas. En penningpolitisk åtstramning via räntan serutskottet som nödvändig i detta läge. Kontantinsatsen inte vara högre än . anfört med anledning av propositionen och motion Ei62 (c) yrkandena19 och 20 om en restriktivare kreditpolitik bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottet avstyrker med det anförda motionema Ei63(vpk) yrkande 6, Ei64 (mp) yrkande 29 och Ei92 (s) i här berörd del. delsatt utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse: 29. beträffanderestriktivare kreditgivning att med bifalltill motion 1988/89: Fi62 yrkandena 19 och 20 samt med avslag på motionema1988/89: Fi63 yrkande 6, 1988/ 89: Fi64 yrkande 29 och 1988/89: Ei92 i berörddel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Restriktivare kreditgivning (mom. 29, motiveringen) AnneWibble (fp), (), (), () och IngerRené (m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 86 börjar med"De senaste" och på s. 87 slutar med "blivit tillgodosedda"bort ha följande lydelse: Utskottetser mycket positivt på den avreglering av kreditmarknaden som skett sedanbörjan av . En väl fungerande kreditmarknad har stora fördelar fråneffektivitetssynpunkt. En höjning av kassakvoterna som föreslås i motion Fi62(c) skulle leda till högre räntor och skapa större konkurrensnackdelar förbanker och finansbolag som omfattas av kassakraven. Utskottet motsätter sigsåledes en höjning av kassakvotema. Utskottetanser inte heller att andra restriktioner såsom särskilda kon tantkrav vid kreditköp bör bibehållas. Alla former av restriktioner leder till sämre fungerande kreditmarknad. Varje hushåll bör själv kunna be stämma hur inköp av t. ex. hushållskapitalvaror och bilar skall finansieras. Deallmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom. 30) 1988/89: FiU30 , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 87 börjar med "Utskottethar" och på s. 88 slutar med "statsbudgeten (1988/89: FiU41)"bort ha följande lydelse: Budgetpolitikenspelar, som framhålls i motion FiöO (m), en central roll för den ekonomiskatillväxt som ger ökad valfrihet oeh tryggad välfärd . Denlångsiktiga tendensen till att statsbudgetens såväl inkomst-som utgiftssidaökar i förhållande till den samlade produktionen (BNP) måste brytas. mening är det nödvändigt att både skattetryck och offentligutgiftsandel reduceras. Detinnebär att de offentliga utgiftemas möjliga ökningstakt i nominella termerbestäms av den reala tillväxten i ekonomin, den inflationstakt som råder i deländer mot vilka har en fast växelkurs samt de krav på minskning avskattetrycket som ställs upp. Utskottetanser, i överensstämmelse/ned vad som framhålls i motion Ei60 (m), attskattetrycket i genomsnitt bör sänkas med ca I procentenhet . Det innebäratt de offentliga utgifternas reala ökning måste begränsas till 0,51,perår, vid en genomsnittlig tillväxt i totalproduktionen på 2,0-2,. Ensådan inriktning av budgetpolitiken fömtsätter avregleringar och avmonopoliseringarav den offentliga verksamheten så att nödvändiga besparingar därigenom kangöras som ett tillräckligt utrymme skapas för att klara ocksånytillkommande offentliga utgiftsbehov. Utskottetansluter sig till det i motion Ei60 (m) åberopade förslaget till riktlinjer förbudgetpolitiken för det kommande budgetåret som framfördes avmoderata samlingspartiet och som skulle ha inneburit en utgiftsnivå som lågdrygt lägre än vad regeringen då förordade för budgetåret1989/90. Av dessa utgiftsminskningar var ca i princip avengångskaraktär, även om samma slags intäkter av denna storlek torde kunnaberäknas under den närmast överskådliga framtiden.Skatteintäkterna var i detta budgetalternativ nästan mindreän vad regeringen utgått ifrån. Det kassamässiga överskottet skulle därmed hablivit större än vad regeringen då förordade. Imotion Ei61 (fp) redovisas budgetalternativ som i vissa stycken överensstämmermed förslagen i motion Ei60 (m). Enligt utskottets mening innebär emellertidinte de något mindre besparingarna i motion Fiö I (fp) att alla önskvärdaskattesänkningar kan genomföras. Imotion Fi63 (vpk) förordas såväl stora skatteskärpningar som utgiftsökningar.En sådan budgetpolitik avvisar utskottet bestämt. Likaså avstyrker utskottetmotionema Fi62 (c) och Eiö4 (mp). Meddet anförda avstyrker utskottet de förslag till budgetpolitiska rikt linjer som föreslås i proposition 1988/89:150 bil. I mom. 2, motionerna 171 Fiol (fp) yrkande 2, Ei62(c) yrkande 2, Eiö3 (vpk) yrkande 2 och Eiö4 1988/89:FiU30 (mp) yrkande 31samt tillstyrker de allmänna riktlinjer för budgetregle- Reservationerringen som anges i motion FiöO (m) yrkande 2, delsatt utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse: 30.beträffande de allmänna riktlinjerna för budgetregteringen att medavslag på regeringens förslag i proposition 1988/ 89:150 bilaga I mom. 2 ochmorionema 1988/89:Fiöl yrkande 2, 1988/89: Ei62 yrkande 2, 1988/89: Fiö3yrkande 2 och 1988/89: Fiö4 yrkande 31 godkänner vad som förordas i motion1988/89: FiöO yrkande 2 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.30) AnneWibble och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 87 börjar med "Utskottethar" och på s. 88 slutar med "statsbudgeten (1988/89: FiU41)"bort ha följande lydelse: Ifolkpartiets partimotion Eiöl förordas en budgetpolitik som utgår från treriktlinjer. För det första krävs en genomgripande förnyelse av hela denoffentliga sektorn och i det korta perspektivet också visst resurstillskott.För det andra kravs en omfattande översyn av de stora generella systemen förinkomstöverföringar där en kostnadsexplosion hotar. För det tredje är detönskvärt med en sänkning av det totala skattetrycket. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att budgetpolitiken bör utformas efter dessariktlinjer. Detta avviker starkt från den budgetpolitik som förespråkas i denreviderade finansplanen. Regeringen lägger inga konkreta förslag för att främjaden offentliga sektorns förnyelse tvärtom slås det ytterligare en gång fastt. ex. att en eflfektivitefsfrämjande konkurrens genom enskilda alternativinte får förekomma inom vård, omsorg och utbildning. Likaså saknas förslag föratt motverka socialförsäkringssystemets kraftiga kostnadsökning. Ifråga om skattepolitiken kännetecknas propositionen av fortsatta skattehöjningar.Utskottet avvisar som framgått tidigare regeringens förslag om höjd moms, höjdlöneavgift, särskild löneavgiftshöjning i m. m. Utskottethar också avstyrkt förslagen från skatteutskottet om alternativaskattehöjningar i stället för de av regeringen föreslagna. Utskottet delaruppfattningen i motion Eiöl (fp) att skattehöjningar inte bör användas sommedel inom stabiliseringspolitiken. De är skadliga för samhällsekonomin i stortoch dessutom ineffektiva för sitt syfte. Skattepolitikenbör enligt utskottets uppfattning inriktas på det som är mest väsentligt, nämligen lägre inkomstskatter. Utskottet har tidigare till styrkt förslaget i partimotion om ett stort steg i en skattere form . Genom de förslag till minskade offentliga utgifter som 172 motionärerna föreslår kanockså det totala skattetrycket sänkas, vilket ut- 1988/89: FiU30 skottet bedömer som önskvärt. Utskottethar i det föregående tagit avstånd från de förslag till tvångssparande somföreslås i motion Fi59 (s) och Ei62 (c). Utskottet har också avvisat de förslagtill höjda energiskatter och införande av s. k. bastillägg som föreslås imotioner från , liksom förslag om likviditetsindragningar frånföretagen och stora skattehöjningar i kommunisternas motioner.Utskottet avstyrker således bifall till motionema Ei62 (c) yrkande 2, Eié3(vpk) yrkande 2 och Eiö4 (mp) yrkande 31.