bet · GC01SfU19 · 1988-12-31 00:00:00 — delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "I det"och slutar med "och SfS30." bort ha följande lydelse: Utlänningslagstiftningensregler om uppskjuten invandringsprövning har tillkommit för att hindraskenäktenskap. Den s. k. tvåårsregeln innebär emellertid att en utländsk kvinnai ett äktenskap eller ett samboförhållande blir starkt beroende av den svenskamannen för sin rätt att få stanna i . I sin nuvarande utformning ochtillämpning kan regeln enligt utskottets uppfattning bidra till attmisshandlade och förnedrade invandrarkvinnor utvisas till en utsiktslösframtid i hemlandet. Utskottet anser därför att regeln bör ses över. Delanförda bör med anledning av motionema S07, SfS06 och Sf530 ges regeringen tillkänna. delsatt moment 5 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 5. beträflFandeuppehållstillståndfÖr make/maka att med anledningav motionerna 1988/89: S07, 1988/89: Sf506 och 1988/89: Sf530 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Arbete m. m. för asylsökande (mom. 8) GullanLindblad, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med "Utskottetvidhåller" och slutar med "yrkande 10." bort ha följandelydelse: a. i motionema SfS04 och SfS47 utsätts asylsö kande för mycket stora påfrestningar under en påtvingad ibland årslång sysslolöshet medan de väntar på uppehållstillstånd. I allmänhet är de asyl sökande inställda på att skapa sig en ny framtid och försörja sig genom eget arbete. I stället hamnar de i en beroendesituation som de inte kan påverka. En del svenska medborgareuppfattar också de asylsökandes sysslolöshet 1988/89: SfU 19 som ett hotmot den egna välfärden, och det är inte allmänt känt att en asylsökandeförmenas rätten att själv arbeta för sitt uppehälle. Utskottetanser därför att i de fall det står klart att de asylsökandes fall skall tasupp till utredning om uppehållstillstånd ett tidsbegränsat arbetstillståndbör kunna ges. Regeringen bör meddela sådana föreskrifter iutlänningsförordningen att detta blir möjligt. dels att moment 8 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 8. beträflFande arbete m. m. fÖr asylsökande att med bifall till motionerna 1988/89: SfS04 och 1988/89:Sf547 yrkande 10 och med anledning av motionema 1988/89: SfS02yrkande 25, 1988/89: Sf508 och 1988/89: SfS4S yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Arbete m. m. för asylsökande (mom. 8) SiggeGodin och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med "Utskottetvidhåller" och slutar med "yrkande 10." bort ha följandelydelse: Delånga väntetidema blir mer destmktiva än nödvändigt för asylsökande på gmnd avatt de inte får lov att arbeta . Flertalet asylsökande får efterbeslut lov att stanna i . Utskottet anser att det skulle vara en storfördel för dem och en god början på vistelsen i om de kunde arbetaunder väntetiden. Integreringen i samhället underlättas och självkänslanstärks av att kunna göra nytta och få del av en arbetsgemenskap. En mycketnegativ följd av kombinationen långa väntetider och förbud mot att arbeta äratt många svenskar reagerar mot att de asylsökande "lever på detsociala". mening är den bästa lösningen på detta problem att radikalt kortaväntetidema. Regeringen bör emellertid också pröva möjlighetema att tillåtaberedskapsarbete . Inom ramen för svenskundervisning bör ocksåstudier och arbete kunna varvas. Det anförda bör gesregeringen till känna. dels att moment 8 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 8. beträflFande arbete m. m. fÖr asylsökande att riksdagenmed bifall till motion 1988/89: SfS02 yrkande 25 och med anledning av motionema 1988/89: Sf504, 1988/89: SfS08, 1988/89: Sf54S yrkande 14 och1988/89: Sf547 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Arbete m. m. för asylsökande (mom. 8) RagnhildPohanka (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 21 böijar med "Utskottet vidhåller" och slutar med "yrkande 10." bort ha följandelydelse: Rätten till arbete måste enligt utskottets uppfattning gälla även asylsö- 85 De bör underväntetiden kunna få undervisning varvad med arbets- 1988/89: SfU 19livspraktik. Detta bör ges regeringen till känna. delsatt moment 8 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 8. beträflFandearbete m. m. Jor asylsökande att med bifall till motion 1988/89:Sf545 yrkande 14 och med anledning av motionema 1988/89: Sf502 yrkande 25, 1988/89: SfS04, 1988/89: SfS08 och 1988/89: SfS47 yrkande 10 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 7.Återkallelse av tillstånd (mom. 9) SiggeGodin (fp), Margö (vpk), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "avstyrks därmed." bort ha följandelydelse: uppfattning kan den presumtion för återkallelse avuppehållstillstånd när en asylsökande lämnat felaktiga uppgifter om sinidentitet som föreslås i propositionen inte godtas. De nuvarande reglema omåterkallelse bör i stället behållas. dels att moment 9 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 9. beträflFande återkallelse av tillstånd att medbifall till motion 1988/89: Sf29 yrkande 10 och med anledning av propositionendels avslår 2 kap. 9 § förslaget till utlänningslag, dels antar 2 kap. 10 §förslaget till utlänningslag med den ändringen att lagmmmet erhåller följandesåsom Reservanternas förslag betecknade lydelse: 10 § Visering, uppehållstillstånd och Visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd får återkallas, om ut- arbetstillstånd får återkallas, om ut länningen medvetet har lämnat a/i(i- länningen medvetet har lämnat ra oriktiga uppgifter än om sin oriktiga uppgifter om sin identitet identitet eller medvetet har förtigit eller annat eller medvetet har förti- omständigheter som varit av bety- git omständigheter som varit av be- delse för att få tillståndet. Återkal- lydelse för att få tillståndet. Åter- lelse får även ske om det finns an- kallelse får även ske om det finns dra särskilda skäl, i fråga om uppe- andra särskilda skäl, i fråga om up- hållstillstånd dock endast om pehållstillstånd dock endast om ut- utlänningen ännu inte har rest in i länningen ännu inte har rest in i . Defacto-flyktingar (motiveringen till mom. 10) 1988/89: SfU 19 GullanLindblad, och (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 26 börjar med "Utskottet anser" och slutar med"SfS47 yrkande 1." bort ha följande lydelse: Utskottetfinner att den nya lagens utformning ger ett mera strikt uttryck än tidigareför vem som har rätt till asyl. Vidare anser utskottet det väsentligt medhänsyn tagen till det intemationella integrationsarbetet att det i beslutet omasyl klart framgår vilka flyktingar som är konventions- resp. defacto-flyktingar. Den nya lagen synes ge klara riktlinjer för detta, och utskottetavstyrker därför bifall till motion SfS47 yrkande 1. Intemationellt initiativ för homosexuellaflyktingar (mom. 12) SiggeGodin (fp), Margö (vpk), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 26 böijar med "Utskottetanser" och på s. 27 slutar med "motion Sf524." bort ha följandelydelse: Möjlighetemaför förföljda homosexuella att få stanna i länder dit de flyr är oftabegränsade därför att ländema diskriminerar dem i sin lagstiftning. Utskottetanser därför att det behövs ett svenskt initiativ på intemationell nivå för attlösa frågoma om homosexuella flyktingar. Detta bör med bifall till motion Sf524yrkande 2 ges regeringen till känna. delsatt moment 12 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 12. beträflFandeinternationellt initiativ JÖr homosexuella flyktingar att med bifall till motion 1988/89: SfS24 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, S.k. krigsflyktingar (mom. 13) SiggeGodin (fp), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med "1 frågaom" och slutar med "yrkande 2." bort ha följande lydelse: Mångaav världens flyktingar har flytt undan krig eller inbördeskrig, där deras ellerderas familjs personliga säkerhet varit i fara. Dessa människor kan enligtutskottets uppfattning behöva ett starkare skydd än det de får genom nuvaranderegler om uppehållstillstånd av humanitära skäl. Utskottet anser därför attregeringen, såsom anförs i motion S06, bör överväga hur de som flyr från krigoch inbördeskrig skulle kunna omfattas av asylreglema och därefter lägga framett förslag härom för . Härigenom tillgodoses också i huvudsak motionSOS yrkande 10. delsatt moment 13 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 13. beträflFande.s./c. att med bifalltill motion 1988/89: S06 yrkande 2 och med 87 anledning av motion1988/89: SOS yrkande 10 som sin mening ger 1988/89: SfU19 regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Flyktingkvoten m. m. (mom. 15) SiggeGodin (fp), (), Margö (vpk), (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med "Utskottetbehandlade" och slutar med "S04 yrkande 3." bort ha följandelydelse: UNHCRoch andra internationella hjälporganisationer har listor över människor sombehöver lämna sitt land omgående och få komma till ett land där de skulleåtnjuta skydd. Enligt utskottets mening skulle på ett mera aktivtsätt genom våra beskickningar kunna hjälpa dessa människor att lämna sitt landoch få en här. Härvid bör också den nuvarande flyktingkvoten ökas.Detta bör med bifall till motion S04 yrkande 3 ges regeringen till känna. delsatt moment 15 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 15. beträfiandeflyktingkvoten m. m. att med bifalltill motion 1988/89: S04 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Praxisredovisning av asylfall (mom. 16) SiggeGodin (fp), (), Margö (vpk), ()och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med "Utskottet,som" och slutar med "S03 yrkande 1." bort ha följande lydelse: Utlänningslagenär en typisk ramlag, vilket innebär att många bestämmelser är generelltutformade och får sin speciella innebörd genom bl. a. tolkning. måstedärför enligt utskottets mening ges tillfälle att noga följa successivaförändringar av praxis i strid med lagstiftningens avsikter. Detta bör skegenom att invandrarverket sammanställer och redovisar tillämpad praxis.Behovet av en sådan redogörelse är också stort både för asylsökande själva ochför deras advokater och ombud. Detanförda bör med bifall till motion S03 yrkande 1 ges regeringen till känna. delsatt moment 16 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 16. beträflFandepraxisredovisning av asylfall att med bifalltill motion 1988/89: S03 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Principenom första asylland (mom. 18) 1988/89:SfU19 SiggeGodin (fp), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med "Utskottetbehandlade" och på s. 31 slutar med "Sf502 yrkande 11." bort haföljande lydelse: Meningenmed principen om första asylland var urspmngligen att skapa en skyldighet fördet första asyllandet att ge asylsökande . Det är enligt utskottetsuppfattning högst beklagligt att principen kommit att användas också som ettmedel för tredje land att förvägra en asylsökande . Även den svenskatillämpningen av principen är mycket strikt. Den s. k. en route-regeln harurholkats av handläggande myndigheter. Utskottet anser inte att detta kanaccepteras. Utskottetvill också framhålla att enligt har förbunditsig att inte avvisa en flykting till gränsen mot ett område där flyktingens liveller frihet skulle hotas på gmnd av hans eller hennes ras, religion,nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgmpp eller politiska åskådning.Bl. a. mot denna bakgmnd är det enligt utskottets mening förkastligt attavvisa icke-européer till , vars anslutning till flyktingkonventionenendast avser européer. har vidare rekommenderat att asyl inte skall vägras enbartdärför att den kunde ha sökts i en annan stat. Den svenska delegationen vidFN-konferensen om territoriell asyl stödde en princip av liknandeinnebörd. bör därför iaktta detta. Det anförda bör gesregeringen till känna. dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 18. beträflFande principen om första asylland att riksdagenmed bifall till motion 1988/89: SfS02 yrkande 11 och med anledning av motion1988/89: SOS yrkande 22 samt med avslag på motion 1988/89: S02 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Viss tillämpning av första asylland-principen (mom.19) (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med "Utskottetbehandlade" och på s. 31 slutar med "SfS02 yrkande 11." bort haföljande lydelse: mening kan en stat som tillträtt och tillämpar Genévekonventioneninte utan vidare utgöra ett första asylland för de persongmpper somkonventionen omfattar. Utskottet anser också att en prövning av frågan om denasylsökande kommer att åtnjuta skydd om han återsänds till ett första asyllandalltid måste göras i det enskilda fallet. Detta framgår inte klart avpropositionen. Det anförda bör gesregeringen till känna. delsatt moment 19 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 89 19. beträflFande visstillämpning av första asylland-principen 1988/89: SfU 19 att med bifalltill motion 1988/89: Sf29 yrkande 11 och med anledning av motion 1988/89: SOSyrkande 21 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Upplysning om rätten att söka asyl (mom. 21) SiggeGodin (fp), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med "Det är"och slutar med "uppfattning inte." bort ha följande lydelse: uppfattning bör den personal som möter utlänningar vid ankomstentill ha skyldighet att upplysa dem om rätten att söka asyl. Detta börmed bifall till motion SOS yrkande 4 ges regeringen till känna. dels att moment 21 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 21. beträflFande upplysning om rätten att söka asyl attriksdagen med bifall till motion 1988/89: SOS yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Asylnämnder som första beslutsinstans (mom. 22) RagnhildPohanka (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med "Tankenpå" och slutar med "i denna del." bort ha följande lydelse: uppfattning bör ett antal asylnämnder inrättas i för att istället för invandrarverket utreda och avgöra om den asylsökande skall få asyleller inte. Asylnämnderna, som kan bestå av en domare som ordförande och av lekmänoch sakkunniga på olika områden, bör knytas till de orter dit det störstaantalet asylsökande kommer. Asylnämndemas beslut bör kunna överklagas tilllänsrätt och vidare inom förvaltningsdom-stolama, men och regeringenstå för principbeslut som skall vara vägledande för asylnämndema. Fråganom inrättande av asylnämnder i enlighet med det anförda bör enligt utskottetsmening utredas närmare. Det anförda bör med anledning av motion Sf54S yrkandena13 och 7 i denna del ges regeringen till känna. dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 22. beträflFande asylnämnder som Jorsta beslutsinstans att med anledning av motion 1988/89: SfS45 yrkandena 13 och 7 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 90 17.Förhör med asylsökande (mom. 23) 1988/89: SfU 19 SiggeGodin (fp), Margö (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med "I olika"och på s. 35 slutar med "och SfSOl." bort ha följande lydelse: Utskottetanser att tiden nu är mogen att förbereda ytterligare en etapp i en reform somlåter invandrarverket överta hela ansvaret för asylutred-ningama. Det börenligt utskottets uppfattning vara tjänstemän från invandrarverket som ävensköter det första förhöret med asylsökande. Regeringen bör därför, såsomanförs i motionema Sf29 och S06, utreda denna fråga och lägga fram förslaghärom för . dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 23. beträflFandeyoV/iör med asylsökande att medbifall till motionema 1988/89: Sf29 yrkande 20 och 1988/89: S06 yrkande 3 ochmed avslag på motionema 1988/89: SOS yrkande 3 och 1988/89: SfSOl som sinmening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Bamutredningar (mom. 24) SiggeGodin (fp), Margö (vpk), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "inte påkallat." bort ha följande lydelse: () och den proposition som följde påkommitténs utredning slog fast att bamens situation måste uppmärksammas isamtliga fall och att humanitära skäl relaterade till bamen kan ha betydelseför prövningen av föräldrarnas ansökan. Enligt bör utredarenvid asylförhöret fråga om barnens erfarenheter, och detta material skall finnasmed i invandrarverkets beslutsunderlag. Det är enligt utskottets mening utomordentligtviktigt att så verkligen sker. Om handläggaren i asylutredningen försummar attbegära in uppgifter om barnen kan det leda till att familjer med bam somverkligen är i starkt behov av att få stanna i inte får göra det. Detanförda bör med bifall till motion Sf502 yrkande 19 ges regeringen till känna.Härigenom tillgodoses också motionema S062 i denna del och SfS45 yrkandena 10och 11. dels att moment 24 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 24. beträflFande barnutredningar att med bifall till motion 1988/89: Sf502 yrkande 19 och med anledning av motionema 1988/89: S062 i denna del och 1988/89: Sf545 yrkandena 10 och 11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 91 Bamutredningar(mom. 24) 1988/89: SfU 19 och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "inte påkallat." bort ha följande lydelse: Utredningeni asylärenden rörande bamfamiljer är enligt utskottets uppfattning i mångafall otillräcklig. Föredragande statsrådet uttalade i proposition 1983/84:144om invandrings- och flyktingpolitiken (s. 127) att i dessa ärenden sådanaomständigheter av humanitär natur som hänför sig till bamen skall beaktas,liksom deras situation från hälsosynpunkt och i övrigt. Dessa uttalanden haremellertid, såsom konstaterats av , i storutsträckning åsidosatts. Utredningarnaom barnen kan ofta vara mycket svåra. Många bam har t. ex. svårt att redovisasina mest påfrestande upplevelser före och under flykten. Erfarenheten harvisat att bamen ibland har förbjudits av föräldrama att Över huvud tagetberätta något för polisen. Utredningarna med och om bam måste därför utföras avkvalificerad, särskilt utbildad personal. Om utredarna inte har kompetens försitt uppdrag måste utbildning sättas in. Detanförda bör med bifall till motion S062 i denna del ges regeringen till känna.Härigenom tillgodoses också motionerna SfS02 yrkande 19 och Sf545 yrkandena 10och 11. delsatt moment 24 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med bifalltill motion 1988/89:8062 i denna del och med anledning av motionema 1988/89:Sf502 yrkande 19 och 1988/89: Sf545 yrkandena 10 och 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Muntlig handläggning (mom. 25) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med "Den nya"och slutar med "framlagda förslaget." bort ha följande lydelse: Förslageti propositionen om muntlig handläggning är enligt utskottets mening intetillräckligt. Det muntliga förfarandet bör präglas av större krav pårättssäkerhet. Förfarandet bör, som framhålls i motion Sf29, varakontradiktoriskt och det oflFentliga biträdets närvaro obligatorisk. Detbör ankomma på regeringen att lägga fram förslag om nya regler till muntlighandläggning i enlighet med det anförda. delsatt moment 25 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 25. beträflFandemuntlig handläggning att med bifalltill motion 1988/89: Sf29 yrkande 19 och med anledning av motionema 1988/89: yrkande 2 och 1988/89: SOS yrkande 19 samt med avslag på motion 1988/89: Sf538 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 92 21.Muntlig handläggning (mom. 25) 1988/89: SfU 19 RagnhildPohanka (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med "Den nya"och slutar med "framlagda förslaget." bort ha följande lydelse: mening bör rätten till muntlig handläggning gälla inte bara hosinvandrarverket utan även inom . Utskottet anser vidare attden asylsökande och hans oflFentliga biträde bör närvara personligen vid sådanhandläggning. Detanförda bör med bifall till motion SOS yrkande 19 ges regeringen till känna. dels att moment 25 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 25. beträflFande muntlig handläggning att medbifall till motion 1988/89: SOS yrkande 19 och med anledning av motionema1988/89: Sf29 yrkande 19 och 1988/89: yrkande 2 samt med avslag på motion1988/89: Sf538 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Tolkar och joursystem för jurister (mom. 26 och 27) RagnhildPohanka (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med "Utskottetinstämmer" och på s. 38 slutar med "SfS32 i denna del." bort haföljande lydelse: mening bör det finnas tolk- och juristjour att tillgå då asylsökandeanländer till . Snabb tillgång till tolk och juridiskt biträde somgodkänns av den asylsökande bör enligt utskottets uppfattning ge en god eflFektpå utredningamas kvalitet och bidra till att förkorta handläggningstiderna. Detanförda bör med bifall till motion SOS yrkandena 5 i denna del och 6 gesregeringen till känna. delsatt moment 26 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med bifalltill motion 1988/89: SOS yrkande 5 i denna del och med anledning av motion1988/89: S04 yrkande 4 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, delsatt moment 27 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 27. beträflFandejoursystem for jurister att med bifalltill motion 1988/89: SOS yrkande 6 och med anledning av motionema 1988/89: S04 yrkande 4 i denna del och 1988/89: Sf532 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 93 Delbeslut(mom. 28) 1988/89: SfU 19 RagnhildPohanka (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "yrkande 3 i denna del." bort ha följandelydelse: mening bör, såsom begärts i motion , lagutredningens förslag omdelbeslut genomföras. dels att moment 28 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 28. beträflFande delbeslut att med bifall tillmotion 1988/89: yrkande 3 i denna del och med anledning av propositionenantar 3 kap. 6 § förslaget till utlänningslag med den ändringen att lagmmmeterhåller följande såsom Reservantens JÖrslag betecknade lydelse: 6§ På begäran av en flykting skall statens invandrarverk antingen i sambandmed att uppehållstillstånd beviljas eller därefter ange att han är flykting(flyktingförklaring). Enflyktingförklaring skall återkallas av invandrarverket, om det framkommer attutlänningen är att anse som flykting enligt 2 §. Haren utlänning ansökt om asyl får, om JÖrutsättningar härJÖr i övrigtJÖreligger, uppehållstillstånd beviljas utan att ställning tas till om asylskall beviljas eller på vilken grund en sådan ansökan skall beviljas. Omutlänningen i ett sådant fall önskar få bedömt om han är flykting men inte haransökt om flyktingförklaring, skall han skriftligen anmäla detta inom treveckor från det att uppehållstillstånd meddelats. Förvar av vuxna m. m. (mom. 31) SiggeGodin (fp), Margö (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjar med "Utskottetinstämmer" och slutar med "i denna del." bort ha följandelydelse: Regeringensmotivering till förslaget om vidgade förvarsgmnder är oron över att allt fler asylsökande som kommer till inte kan förete erfor derliga identitetshandlingar. Företeelsen är ingalunda ny utan har funnits i alla flyktingsammanhang. Vanligast är enligt utskottets uppfattning att den flyende saknar möjlighet att skaffa fram pass eller andra handlingar inför flykten.