bet · GC01FiU10 · 1988-12-31 00:00:00 — Detta program har sedermerautvärderats och så sent som hösten 198Ö företogs vissa smärre ändringar iprogrammet som bl.a. innebar att lånemöjligheterna utökades ytterligare. I samband med utvärderingen avbostadsförbättringsprogrammet bemyndigades också regeringen attinföra rambegränsningar för bostadsförbättringsverksamheten på olika orter. Medstöd av detta bemyndigande har regeringen vid inte mindre än fyra olikatillfällen beslutat om särskilda ramar för bostadslån till ombyggnad iStockholms-, Uppsala-, Göteborgs- och . Syftet med dessa ramar varatt begränsa ombyggnadsverksamheten i dessa områden. infördes också både en försöksverksamhet medbidrag till bostadskostnader efter ombyggnad - återflyttningsbidrag och ettbidrag vid nybyggnad av vissa bostäder - nybyggnadsbidrag. Dessa stödformeravsåg att stimulera byggverksamheten. Utöver de nu redovisade regleringarna m.m. avbostadsbyggandet har regeringen med användande av lagen (1971:1204) ombyggnadstillstånd m.m. begränsat byggnadsverksamheten avseende annat byggandeän bostadsbyggande i samt i för åren1987, 1988 och 1989. 1988/89:FiU10Bilaga 5 Yttrande BoU Det framstår mot bakgrund av ovanstående redovisning av desocialdemokratiska ingreppen i byggmarknaden inte som förvånande att nyaförslag som innebär nya allvarliga ingrepp läggs fram. Vad som behövs är dockinte nya regleringar utan en ökad frihet för bostadsmarknadens parter att medutgångspunkt i de behov och den efterfrågan som finns lösa de uppkomnaproblemen. Det är sålunda bara en avreglering söm kan ge förutsättningar för enbalanserad bostadsmarknad. Redan av detta skäl bör de byggnadsreglerandeåtgärder som regeringen förordat avvisas. Som framhålls i moderata samlingspartiets partimotion Fi4har de hittillsvarande byggregleringarna inte heller löst några problem. Detenda resultatet har i stället blivit att byråkratin frodas och att angelägetbyggande kraftigt försenas eller inte alls kommer till stånd. I ärsålunda byggkvoten redan nu intecknad fram . En effekt härav ärt.ex. att nödvändig kommersiell och annan service inte kan erbjudas i vissabostadsområden. Som en direkt följd av byggstoppet kan inte heller företag meden god lönsamhet och utveckling bygga ut sin verksamhet. Enligt bostadsutskottet är det fel att genombyggregleringar eller andra regleringar bromsa produktiva investeringar. Dessainvesteringar är naturligtvis till gagn för hela vårt land oavsett var dekommer till stånd. Nya ai-betsplatser i storstadsområdena leder till en ökadsysselsättning även i övriga delar av landet utan att några regionalpolitiskastyrmedel behöver tillgripas. Ingrepp av denna natur strider enligt utskottetsmening även mot regeringens i andra sammanhang nyväckta intresse föravreglering. delar sålunda den i motioner (m) och (fp)framförda uppfattningen att dagens byggnadsreglerande åtgärder bör avvecklasoch att några nya regleringar inte bör komma till stånd. Vad utskottet i denna del med anledning av folkpartietspartimotion Fill yrkande 4 anfört bör som sin mening ge regeringentill känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att motion Fi2ö(c) yrkande 4 bör avslås av . Höjningav den garanterade räntan vid ombyggnad av bostäder m.m. Regeringens förslag avseende räntebidrag till nyaombyggnadsprojekt utgör ytterligare ett exempel på den ryckighet ochkortsiktighet som präglar den socialdemokratiska bostadspolitiken. Sedan 1982har ombyggnadverksamheten ömsom stimulerats och ömsom bromsats på ett sätt somnästan omöjliggjort ett långsiktigt målinriktat agerande för bostadsmarknadensparter. Även i jämförelse med de tidigare åtgärderna framstår dock förslagettill höjda garanterade räntor vid ombyggnad som ett av de mera dramatiskaingreppen. Ett genomförande av den förordade höjningen av degaranterade räntorna skulle innebära att den högprioriteradeROT-verksamheten i praktiken upphör. Detta därför att bruksvärdessystemet intemedger att de kostnadsökningar som skulle bli följden kan täckas genom höjdahyror. De som i första hand drabbas härav är alla de hyresgäster som bor i fastighetermed upprustningsbehov. Även fastighetsägarna drabbas genom ändradeplaneringsförutsättningar och ofta dessutom genom ekonomiska avbräck. En annangrupp som skulle få svårigheter är alla de byggföretag som specialiserat sig påombyggnader, eftersom de varken har personal eller utrustning för att kunnaövergå till nybyggnad. Som framhålls i moderata samlingspartiets partimotion Fi4är det naturligtvis nödvändigt att det befintliga fastighetsbeståndet kanhållas i stånd genom modernisering och upprustning. Finansieringssystemet vidombyggnad får inte ges en sådan utformning att det blir ekonomisktogenomförbart att i fortsättningen renovera äldre fastigheter. Att på det sättsom regeringen föreslår favorisera nybyggnad framför ombyggnad medför enuppenbar risk för att vi kommer att drabbas av en ny rivningsvåg liknande denvi upplevde under 19ö0-talet och . För att undvika ensådan utveckling måste finansieringsförutsättningarna vara desamma vid såvälny-som ombyggnad. Redan av de nu anförda skälen bör enligt bostadsutskottetsmening förslaget till höjda garanterade räntor vid ombyggnad avvisas. Ettytterligare skäl att inte genomföra förslaget är att den upprustning av äldreålderdomshem som har påbörjats inte kommer att kunna fullföljas. Sedanriksdagen - efter en lång tids motstånd från socialdemokraterna - infört enmöjlighet att modernisera ålderdomshem med hjälp av bostadslån harboendeförhållandena för de boende på dessa hem nu börjat förbättras. Detframstår mot bakgrund härav som helt orimligt att kommunerna - på grund avkraftigt försämrade finansieringsförutsättningar - nu skulle tvingas avbrytadetta angelägna arbete. Med hänvisning till det ovan anförda bör enligtbostadsutskottets mening dagens finansieringsförutsättningar övergångsvisfortsätta att gälla. Regeringens förslag avseende räntebidragen till nyaombyggnadsprojekt bör sålunda avvisas i enlighet med vad som föreslås imoderata samlingspartiets partimotion Fi4 yrkande 2 samt i motion Fi24 (m)yrkande 1. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att även förslageni partimotion Fill yrkande 5 såvitt nu är i fråga samt motionernaFil7 (c) och 1988/89:FiU10Bilaga 5 Yttrande BoU Fi26 (c)yrkandena 1 och 3 är tillgodosedda. Ställningstagandet innebär vidare attmiljöpartiets partimotion Fi21 yrkande 2 såvitt nu är i fråga bör avvisas avriksdagen. Utskottets ovanstående ställningstagande innebär attregeringens.förslag samt övriga motioner avseende den närmare utformningen avräntebidragsvillkoren vid ombyggnad, utformningen av övergångsbestämmelsernaoch vidgning av ramen för tilläggslångivningen m.m. saknar aktualitet. I denmån förslagen inte kan anses tillgodosedda bör de därför avvisas av . Utskottet vill i detta sammanhang aktualisera frågan omstatens stöd till s.k. sjuka hus, en fråga som för övrigt behandlats avutskottet (bet. 1988/89:BoU2). Utskottet beslöt då att ge regeringen fill kännaatt bl.a. lån-och bidragsgivningen avseende sådana hus borde ses över. Iavvaktan på att dessa överväganden och resultatet av dem blir klara är detnödvändigt att inom ramen för nu gällande stödsystem - bl.a. småhusskadefondenoch tilläggslångivningen - bedöma statens åtgärder avseende dessa hus. I denmån detta stödsystem inte kan anses vara till fyllest för att tillgodoseberättigade krav på statens insatser i sammanhanget bör bemyndigaregeringen att genom dispens göra undantag från regelsystemet, allt i syfte attskapa rimliga möjligheter när det gäller att bedöma vilka statliga åtagandensom kan påfordras när det gäller "sjuka hus" och i avvaktan på att deav bostadsutskottet förordade mera långsiktiga övervägandena blir klara. Vad nuanförts om dispens m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna. 1988/89:FiU10Bilaga 5 Yttrande BoU Inriktningenav det statliga stödet vid ombyggnad m.m. Även om utskottet ovan avvisat regeringens förslag tilländrade räntebidrag vid ombyggnad m.m. finns det som framhålls i moderatasamlingspartiets partimotion Fi4 skäl att se över finansieringsreglerna vidombyggnad. De subventioner som utgår och de regler som i övrigt styrombyggnadsverksamheten har bl.a. lett till att reparationer och ombyggnader imånga fall blivit alltför omfattande. Andra skäl som talar för en genomgripandereformering av systemet är att stödet använts för at finansiera omotiveradesammanslagningar av smålägenheter och till att finansiera vanligt eftersattunderhåll. Med hänvisning till det nu anförda kan bostadsutskottetansluta sig till förslaget i moderata samlingspartiets partimotion Fi4 att detnuvarande finansieringssystemet för ROT-verksamheten bör avvecklas ochersättas med ett system med skattefria avsättningar till reparationsfond. Genomett system med reparationsfonder stimuleras fastighetsägaren till att genomföraunderhålls- och reparationsåtgärder på ett mera varsamt sätt och till att taett ökat ansvar för bostadsförbättringsverksamheten, något som inte minstskulle gagna de boende. De särskilda reparationsfonderna bör varafastighetsanknutna och medel från dem skall endast kunna lyftas förmodernisering och renovering av fastigheten. Vad bostadsutskottet i övrigt med anslutning till moderatasamlingspartiets partimotion Fi4 yrkande 4 samt motion Fi24 (m) yrkande 2anfört om finansieringen av ombyggnadsverksamheten genom skattefriaavsättningar till reparationsfond m.m. bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär attförslaget i partimotion Fill yrkande 7 i allt väsentligt ärtillgodosett. Övriga motionsförslag avseende räntestödet vid förbättring avbostadshus m.m. avstyrks av utskottet. Minskade räntesubventioner för hyres- och bostadsrättshus Det finns, som framhålls i moderata samlingspartietspartimotion Fi4, starka skäl som talar för att bostadssubventionerna börminskas. Utskottet kan också konstatera att det förslag till minskaderäntesubventioner för vissa årgångar hyres- och bostadsrättshus som regeringennu för fram har stora principiella likheter med av moderata samlingspartiettidigare föreslagna besparingar vad gäller räntebidragen. Till skillnad från detidigare moderata besparingsförslagen är dock regeringens förslag utformat påett sådant sätt att de faktiska effekterna för hus av olika årgångar eller medolika upplåtelseformer inte kan beräknas. Det är naturligtvis inte rimligt attriksdagen föreläggs ett förslag som endast utvisar den totala besparingen utanatt den konkreta utformningen redovisas. Även om regeringen inte redovisat den konkretautformningen av sitt förslag kan utskottet konstatera att den förordadebeparingen om 300 milj. kr. är helt otillräcklig. Statens kostnader förräntebidragen har ökat snabbt och det är därförnödvändigt att av samhällsekonomiska skäl genomföra mera omfattandebesparingar. Som anförs i moderata samhngspartiets parfimotion Fi4 bör dockdessa besparingar kopplas till en reformering av skattesystemet innefattandebl.a. rejäla skattesänkningar för alla ' ett förslag med denna inriktning harockså lagts fram i den nu aktuella partimotionen. Under de nu angivna förutsättningarna är det enligtbostadsutskottets mening både möjligt och ekonomiskt motiverat att avvecklaräntebidragen för fastigheter färdigställda . Dessa fastigheter harproducerats till kostnader som ligger långt under de för dagens nyproduktion.De aktuella fastigheterna bör därför väl kunna bära den ökning avkapitalkostnaderna som en avveckling av räntebidragen innebär. Vad bostadsutskottet nu med anslutning till moderatasamlingspartiets partimotion Fi4 yrkande 5 samt motion Fi24 yrkande 3 anfört omräntebidrag för befintliga hyres- och bostadsrättshus bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna delinnebär att regeringens förslag jämte hithörande övriga motioner bör avstyrkas. Även vad i motioner föreslagits beträffandestimulansbidrag och tillkännagivande om bostadspolitiken avstyrks avutskottet. Vad som i propositionen föreslagits beträffanderäntebidrag förnya hyres-och bostadsrättshus, dvs. att den garanterade räntanvid nybyggnad skall höjas , kan utskottet emellertidställa sig bakom. Däremot bör vad som i motion Fi21 yrkande 6 föreslagitsbeträffande ikraftträdande av förändringarna i räntebidragsbestämmelsernaavslås av . 1988/89:FiU10Bilaga 5 Yttrande BoU I propositionen i denna del föreslås godkännaatt regeringen träffar avtal med omatt bolaget skall utveckla ett ADB-system för låne- och bidragshanteringen m.m.hos plan- och bostadsverket och länsbostadsnämnderna. har åtagit sig att mot en fast ersättning av 31,2milj. svara för utveckling av systemet, konvertering och installation samtför utveckling av och länsbostadsnämndernas personal. Genom ett överskridande av.förslagsanslaget under elftehuvudtiteln i statsbudgeten för innevarande budgetår B 2. Länsbostadsnämndernaavses ersättningen tillföras . Utskottettillstyrker att godkänner avtalet. Beträffande hur ersättningen skall tillföras finnerutskottet att detta bör ske på vanligt sätt genom att medel anvisas och dålämpligen på tilläggsbudget I för /89. En sådan ordning liggerhelt i linje med de budgetprinciper som bör tillämpas. anserdärför att finansutskottet bör föreslå att "tillLänsbostadsnämnderna på filläggsbudget I till statsbudgeten under elfte huvudtitelnför /89 anvisa ett förslagsanslag av ". 1988/89:FiU10Bilaga 5 Yttrande BoU Förslagtill utformning av hemställan Om finansutskottet ansluter sig till vad bostadsutskottetovan anfört bör hemställan utformas i enlighet med följande. beträffande byggnadsreglerande åtgärder att riksdagenmed anledning av motion 1988/89:Fill yrkande 4 och med avslag på motion1988/89:Fi26 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 2. beträffanderäntebidrag till nya ombyggnadsprojekt m.m. attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:Fi4 yrkandena 2 och 4 samt1988/89:Fi24 yrkande 1 och med avslag på proposition 1988/89:47 bilaga 4yrkandena 1 och 2, det förstnämnda av dessa yrkanden såvitt nu är i fråga, samtmotionerna 1988/89:Fi9 yrkandena 4-7 och 9, 1988/89:FilO, 1988/89:Fil]yrkandena 5, 8 och 9, det förstnämnda av dessa yrkanden såvitt nu är i fråga,1988/89:Fil2 yrkandena 1 och 2, 1988/89:Fil3, 1988/89:Fil4, 1988/89:Fil5. 1988/89:Fil6, 1988/89:Fil7, 1988/89:Fil9, 1988/89:Fi20, 1988/89:Fi21 yrkande 2,detta yrkande såvitt nu är i ftåga, ]988/89:Fi23,1988/89:Fi25. 1988/89:Fi2öyrkandena 1-3, 1988/89:Fi.30. 1988/89:Fi31, 1988/ 89:Fi32, 1988/89:Fi33,1988/89:Fi34 och 1988/89:Fi35 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 3. beträffandestatens stöd till s.k. sjuka hus attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 4. beträffandeskattefria avsättningar till reparationsfond attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:Fi4 yrkande 3, 1988/89:Fillyrkande 7 och 1988/89:Fi24 yrkande 2 som sin mening ger 1988/89:FiU10 regeringen till känna vad utskottet anfört, Bilaga 5 5.beträffande viss förutsättning för RBF-stöd Yttrande BoU attriksdagen avslår motion 1988/89:Fi21 yrkande 3, ö. beträffande vissa förfaranderegler för RBF-stödet attriksdagen avslår motion 1988/89:Fi9 yrkande 8, 7. beträffandeviss översyn och ut\'idgningar av RBF-stödet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Fi9 yrkande 3 och 1988/ 89:Fil2 yrkande 3, 8. beträffande räntebidrag för befintliga, hyres-och bostadsrättshus m.m. attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:Fi4 yrkande 5 och 1988/89:Fi24yrkande 3 och med avslag på proposition 1988/89:47 bilaga 4 yrkande 1 såvitt nuär i fråga samt motionerna 1988/89:Fi9 yrkande 1,1988/89:Fill yrkande 5, dettayrkande såvitt nu är i fråga, 1988/89:Fi21 yrkandena 1, 2, 4 och 5, de treförstnämnda av dessa yrkanden såvitt nu är i fråga, och 1988/89:Fi2ö yrkandena5 och 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 9. beträffanderäntebidrag för nya hyres- och bostadsrätishus attriksdagen godkänner förslaget i proposition 1988/89:47 bilaga 4 yrkande 1såvitt nu är i fråga och motion 1988/89:21 yrkande 4 såvitt nu är i fråga samtavslår motion 1988/89:Fi9 yrkande 2, 10. beträffande ikraftträdande av förändringarna iräntebidragsbe stämmelserna atfriksdagen avslår motion ]988/89:Fi21 yrkande 6, 11. beträffandeavtal med attriksdagen godkänner vad i proposition 1988/89:47 bilaga 4 yrkande 3föreslagits. 12. beträffandeersättning till attriksdagen med anledning av regeringens förslag i proposition 1988/89:47 bilaga4 yrkande 4 fill Länsbostadsnämnderna på tilläggsbudget I till statsbudgetenunder elfte huvudfiteln för /89 anvisar ett förslagsanslag av . och (båda fp) anser att den delav utskottets yttrande som under rubriken börjarmed "Det finns" och slutar med "tillstyrkamotionsförslaget" bort ha följande lydelse: Bostadsmarknaden, som är en av de mest genomreglerademarknaderna, visar på ett mycket påtagligt sätt effekterna av densocialdemokratiska regeringens förkäriek för regleringar. De ständiga ingreppenhar gett en marknad i obalans, vilket i sin tur tas till intäkt för nya ingreppoch nya regleringar. Denna utveckling kan naturiigtvis inte fortgå. Det är intemöjligt att i längden rätta till fel och brister i den generellafinanspolitiken genom selektiva regleringar. De hittillsvarande byggregleringarna har inte heller löstnågra problem. Det enda resultatet har i stället blivit att byråkratisktkrångel och att angeläget byggandekraftigt försenas eller inte alls kommer till stånd. I är sålundabyggkvoten redan nu intecknad fram . Även i rådermotsvarande förhållande. En effekt härav är t.ex. att nödvändig kommersiell ochannan service inte kan erbjudas i vissa bostadsområden. Som en direkt följd avbyggstoppet hindras expansiva och arbetsskapande företag att vidareutveckla ochbygga ut sin verksamhet. är det fel att genom byggregleringar eller andra regleringarbromsa produktiva investeringar. Dessa investeringar är naturligtvis till gagnför hela vårt land oavsett var de kommer till stånd. Nya arbetsplatser istorstadsområdena leder till en ökad sysselsättning även i övriga delar avlandet utan att några regionalpolitiska styrmedel behöver tillgripas. Ingreppav denna natur strider enligt utskottets mening även mot regeringens i andrasammanhang nyväckta intresse för avreglering. delar sålundaden i mofioner (m) och (fp) framförda uppfattningen att dagensbyggnadsreglerande åtgärder bör avvecklas och att några nya regleringar intebör komma till stånd. i denna del med anledning av partimotion Fil 1 yrkande 4anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetsställningstagande i denna del innebär att regeringens förslag samt motion Fi26(c) yrkande 4 bör avslås av . 1988/89:FiU10 Bilaga 5Yttrande BoU () och () anser att den del avutskottets yttrande som under rubriken börjar med"Det finns" och slutar med "tillstyrka motionsförslaget"bort ha följande lydelse: Utvecklingenpå bostadsmarknaden är det mest tydliga exemplet på de negativa effekterna avden förda koncentrationspolitiken. En nödvändig förutsättning för attkomma till rätta med den uppkomna situationen och finna en varaktig lösning påbostadsbristen och på de bostadssociala problemen är därför en offensivnärings- och regionalpolitik - en politik som måste baseras på endecentralistisk grundsyn. Erforderliga bostadspolitiska åtgärder måste därföranpassas till målsättningen att skapa balans mellan och inom regioner.Samtidigt kan naturligtvis inte människor som till följd av den fördakoncentrationspolitiken har tvingats till koncentrafionsorterna försättas i enohållbar social situation på grund av svårigheterna att på dessa orter finna enbra bostad till ett rimligt pris. Parallellt med insatser för att brytakoncentrationsutvecklingen måste därför bostadspolitiska åtgärder vidtas somsyftar till att lösa de bostadsbehov som koncentrationen framtvingat. Motbakgrund av det nu anförda bör enligt bostadsutskottets mening debyggnadsreglerande åtgärderna inte ges den inriktning som regeringen förordat.I enlighet med förslaget i motion Fi2ö (c) bör åtgärderna i stället utformas påett sådant sätt att de motverkar överhettningen i storstadsområdena och andrakoncentrationsorter. Regeringens åtgärder ger inte den avsedda omprioriteringeni koncentrationsorterna medan de hämmar en utveckling i glesbygdsregioner.Någon generell begränsning av det oprioriterade byggandet bör därför intekomma till stånd. Åtgärderna bör i stället ges en mera regionalpolitiskprägel. En neddragning av det oprioriterade byggandet bör därför åstadkommasfrämst i koncentrafionsorter med ett klart dokumenterat nybyggnadsbehov avbostäder. Föratt åstadkomma den förordade begränsningen av byggandet på koncentrationsorterbör enligt bostadsutskottets mening införas en särskild investeringsavgift förbyggande av kontors- och industrilokaler om i enlighet med förslaget imofion Fi2ö (c). Intäkterna av den förordade avgiften bör återföras tillregionen för investeringar i bl.a. bostäder. nu med anslutning till förslaget i motion Fi26 (c) yrkande 4 anförtbör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringens förslag,fill den del det inte kananses tillgodosett med vad utskottet ovan anfört, samtfolkparfiets, partimofion Fill yrkande 4 bör avstyrkas av . 1988/89:FiU10 Bilaga 5Yttrande BoU JanStrömdahl (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenByggnadsreglerande åtgärder börjar med "Det finns" och slutar med"tillstyrka motionsförslaget" bort ha följande lydelse: Vad därefter rör frågan om hur regleringarna börutformas, en fråga som tas upp i motion Fi26 (c) yrkande 4, vill utskottetinstämma i att det finns skäl att ge regleringarna en tydligareregionalpolitisk inriktning. Överhettningen i vad gällerkontorsbyggandet bidrar både till en storstadskoncentration och till orimligaboendekostnader inom detta område. En investeringsavgift för s.k. övrigtbyggande bör tas ut med 25 9r. Avgifterna bör återföras till regionensbostadsbyggande som kompensation för de höjda bygg- och boendekostnader somblir följden av regeringens övriga förslag. Detta bör ges regeringen tillkänna. 5.Räntebidrag till nya ombyggnadsprojekt ErlingBager och ' (båda fp) anser att den del av utskottets yttrande somunder rubriken av den garanterade räntan vid ombyggnad av bostäderbörjar med "Det är" och slutar med "föreslår nedan" bort haföljande lydelse: Regeringsförslagetom höjda garanterade räntor vid ombyggnad av bostäder har tillkommit för attminska ombyggnadsverksamheten. Innan detta förslag närmare granskas villutskottet kortfattat göra en tillbakablick som belyser ryckigheten i densocialdemokratiska bostadspolitiken sedan regeringsskiftet . Iavsikt att upprätthålla en då alltför hög nyproduktion av bostäder föreslogregeringen att temporära hyresrabatter till bl.a. nybyggnad avbostäder skulle kunha utgå. Följden blev att antalet tomma lägenheter ökade.Hösten 1983 kom "så regeringen med sitt i stor hast utarbetade förslag omdet s.k. ROT-programmet. var det dags att raskt gå från nyproduktion tillombyggnad av bostäder. Hösten 198ö, just när ROT-programmet hade börjat avsättakonkreta resultat, kom det första regeringsbeslutet om vissa byggnadsreglerandeåtgärder, ett beslut som följdes upp och skärptes . hösten1988, kom regerings- förslagetom en halvering av räntebidraget till ombyggnad av sådana bostäder som byggs ommed stöd av statliga bostadslån. har vid samtliga tillfällenreserverat sig mot de nu åsyftade regerings- och riksdagsbesluten. Denbrist på långsikfighet och framförhållning som regeringens bostadspolitikinnebär har starkt bidragit till att förvärra bostadsbristen i vårastorstadsregioner och i andra överhettade områden. Den är också den främstaorsaken till den stora ökningen av byggkostnaderna som har varit under detsenaste året. Den ryckighet som är ett resultat av regeringens oförmåga ochovilja drabbar ytterst de boende i allmänhet och inte minst de ungdomar somsöker sin första bostad. De höga boendekostnaderna har fört med sig att det nukan förmärkas vissa avsättningssvårigheter också i områden där bostadsbristenär svår.