bet · GC01AU5 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 AU5 Ibetänkandet behandlas fem motioner från föregående om villkoren förfacklig verksamhet. Tre av motionerna syftar till att initiera verksamhet medregionala förtroendemän och en till att vidga rätten fill ledighet för fackligrepresentation i offentliga organ. Slutligen förordas i en motion skyldighetför multinationella företag att bekosta det fackliga samarbetet inom företagen. Motionernaavstyrks av utskottet. Mot detta ställningstagande reserverar sig företrädarenför vpk. 1987/88;A705 av m.fl. (vpk) vari yrkas 2.att hos regeringen begär förslag till lagsfiftning som åläggersvenska transnationella företag samt utländska transnationella företagverksamma i att bekosta de fackliga organisationernas samarbete inomkoncernen. 1987/88:A713av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringenfill känna vad i motionen anförts om regional facklig förtroendeman. 1987/88:A716 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de regionalaförtroendemännens rätt till tillträde till arbetsplatser i enlighet med"Nya arbetsrättskommitténs" förslag. 1987/88;A726av och () vari yrkas att beslutar omsådan ändring i förtroendemannalagen att all facklig representation ioffentliga organ ges rätt fill ledighet från anställning. 1987/88:A744av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att regionala fackligaförtroendemän möjliggörs genom ändring av förtroendemannalagen. 1Riksdagen 1988/89. Förtroendemannalagen ' 1988/89:AU5 lag om facklig förtroendemans ställning påarbetsplatsen avser att underlätta facklig verksamhet. Viktigast är att förtroendemännen har rätt fill . ledighetfrån arbetet som behövs för det fackliga uppdraget. Om detfackliga arbetet gäller den egna arbetsplatsen har förtroendemännen dessutomrätt till lön och andra anställningsförmåner under ledigheten. Denna får intevara längre än som är rimligt med hänsyn till förhållandena på den enskildaarbetsplatsen. Den skall vidare förläggas så att den inte medför betydandehinder "för arbetets behöriga gång". Vid tvist om innebörden av lagen eller avtal som grundarsig på den har den fackliga organisationen tolkningsföreträde utom i vissa undantagsfall. I sista hand kan frågan prövas av arbetsdomstolen. Överträdelser av lagen, vare sig det sker från arbetsgivarens eller den fackliga organisationens sida, kan leda till skadestånd. Även en enskild facklig förtroendeman kan åläggas skade stånd, dock inte för verksamhet som bedrivits med organisationens godkän nande. Är 1977 lade Nya arbetsrättskommittén (NARK) fram förslagtill en ny . Kommittén föreslog bl.a. att fackligverksamhet på arbetsplatser utan facklig förtroendeman skulle kunna utföras avregionala förtroendemän. Dessa skulle få en i lag fastställd tillträdesrätttill arbetsplatserna även om de inte vara anställda där. Verksamheten skulle iinledningsskedet finansieras av statliga budgetmedel. Påföljande år presenterade den dåvarande regeringen sinaställningstaganden till kommitténs förslag i form av en lagrådsremiss. Dennakom dock aldrig att föreläggas som proposition. I det följande behandlas några motioner om fackligaförtroendemän, väckta under det föregående allmänna motionstid. De imotionerna berörda frågorna har i flertalet fall prövats av utskottet itidigare sammanhang, se bl.a. AU 1987/88:8 s. 12-14. Tillträdesrätten för utomstående förtroendemän Nya arbetsrättskommitténs ovan redovisade förslagbeträffande regionala fackliga förtroendemän aktualiseras på nytt i tre av deföreliggande motionerna. m.fl. (s) hemställer i motion 1987/88; A713att skall uttala att beredningen inom avkommittéförslagen bör påskyndas. () och () föreslår i motion 1987/88;A716 ett tillkännagivande till regeringen om attkommitténs förslag beträffande facklig verksamhet i små företag bör genomförasnär det gäller de regionala förtroendemännens rätt att få tillträde tillföretagen. I motion 1987/88:A744 föreslår m.fl. (s) attriksdagen skall ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om ändringi förtroendemannalagen av innebörd att det blir möjligt att finansiera Motionen tar sikte särskilt på branscher 1988/89:AU5 med många små och spridda arbetsplatser. Utskottet håller med motionärerna om att det behövs enfacklig verksamhet som utifrån kan ge stöd åt dem som arbetar i småföretag.Bl.a. gäller det om företag där det av olika skäl inte-fungerar med fackligakontaktrhän eller arbetsplatsombud i enlighet med intentionerna iUtvecklingsavtalet mellan SAF, LO och PTK. vill utskottet erinra omatt förtroendemannalagen inte utesluter facklig verksamhet som bedrivs avandra fackliga företrädare än de som är anställda på arbetsplatsen. Normaltifrågasätts det inte att de skall få komma in på arbetsplatserna, även om deinte har en i lag stadgad rätt till tillträde. Inom stora delar avarbetsmarknaden har dessutom frågan lösts genom kollektivavtal. Med hänsynhärtill och då utskottet utgår från att kvarvarande problem medtillträdesrätten uppmärksammas i det arbetsrättsliga beredningsarbetet iregeringskansliet utan särskilt riksdagsinitiativ påkallar motionerna i dennadel inte någon åtgärd. Det i motionerna berörda finansieringsbehovet får vägasmot andra reformkrav. En sådan avvägning kan inte lämpligen ske i föreliggandesammanhang. Utskottet är därför inte heller i den delen berett att föreslånågon åtgärd med anledning av motionerna. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna A713, A716 och A744. () och () föreslår imotion 1987/88; A726 att förtroendemannalagen ändras så att all fackligrepresentation i offentliga organ ger rätt till ledighet från anställningen. Bakgrunden till yrkandet är denna. Regeringsformen ochkommunallagen ger anställda en rätt till ledighet för uppdrag somriksdagsledamot resp. för kommunala förtroendeuppdrag. Denna rätt innefattarsjälvfallet även anställda som är fackliga förtroendemän. Däremot har dessaförtroendemän inte någon i lag given rätt att företräda sina fackligauppdragsgivare i andra offentliga organ, exempelvis länsarbetsnämnderna. Dettaberor, såsom påpekas i motionen, på att förtroendemannalagen när det gällerledighetsrätten skiljer mellan facklig verksamhet - som ger rätt till ledighet- och de fackliga organisationernas mer allmänna engagemang i skildasamhällsfrågor - som inte berätfigar till ledighet enligt lagen. Den rätt till ledighet som ges genom förtroendemannalagenoch andra arbetsrättsliga lagar kan kompletteras i kollektivavtal eller i deeiiskilda anställningsavtalen. Utskottet förordar att män i första hand prövaren avtalsreglering av den aktuella ledighetsfrågan. Kan frågan inte lösas pådetta sätt och påvisas ett verkligt behov att tillgripa lagstiftning får ensådan åtgärd övervägas i det läge som då uppstår. Utskottet har med andra ordinte övertygats om att det är anledning att utvidga de lagfästaledighetsformerna för att nå det syfte som anges i motionen. Denna avstyrksföljaktligen av utskottet. Facklig verksamheti transnationella företag 1988/89: AU5 kommunisterna föreslår i motion 1987/88:A70.5 att av regeringen skall begära förslag till. lagstiftning somålägger svenska transnationella företag samt utländska transnationella företagverksamma i att bekosta de fackliga organisationernas samarbete inomkoncernerna. Motionärerna framhåller bl.a. att transnationaliseringen avindustrin ställer stora krav på det fackliga arbetet. Endast några få svenskaföretag har visat förståelse för detta och har bidragit ekonomiskt till denfackliga verksamheten. Med hänsyn härtill och då en mer aktiv facklig bevakningav de transnationella företagen motarbetas på arbetsgivarhåll behövs lagstiftningmed den angivna inriktningen. Liknande motionsyrkanden har behandlats av utskottet vidtidigare tillfällen, se senast AU 1987/88:8 s. 14. Yrkandena har av riksdagenlämnats utan bifall. På den svenska arbetsmarknaden föreligger centrala avtalsom ger möjlighet till fackligt samarbete i koncernföretag inom landet.Utskottet kan instämma i att den fackliga verksamhetens förutsättningar i demulfinationel-la företagen är en fråga med växande aktualitet. När det gällerden närliggande frågan om fackhg verksamhet i nordiska företag kan hänvisasfill det utredningsarbete som har bedrivits i Nordiska ministerrådets regi ochavslutats . Utredningsresultatet kommer att diskuteras vid ettsärskilt möte mellan de nordiska arbetsmarknadsministrarna och ledningarna förde nordiska arbetsmarknadsorganisationerna . De slutsatsersom man inom den kommer att dra av de kommandeöverläggningarna bör avvaktas. Med hänsyn härtill och till vad i övrigt anförtsanser utskottet att inte har anledning att frångå sina fidigareställningstaganden i detta ämne, varför det föreliggande motionsyrkandetavstyrks. 1. beträffandetillträdesrätten för utomstående förtroendemän attriksdagen avslår motionerna, 1987/88:A713, 1987/88:A716 och ]987/88:A744, 2. beträffandeledighet för offentliga uppdrag att avslår motion 1987/88:A726, 3. beträffande/acW/gverksamhet i transnationella företag att avslår motion 1987/88:A705yrkande 2. Närvarande: (), (), (), 1988/89:AU5 (),(), (m), (), (), (), (), (vpk), (), (), Holmkvist (m), BrittBohlin (s), () och (c). Tillträdesrätten för utomstående förtroendemän(mom. 1) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjar med "Utskottethåller" och slutar med "och A744" bort ha följande lydelse: Utskottethar samma uppfattning som de socialdemokratiska motionärerna. Det äranmärkningsvärt att tillträdesrätten för regionala fackliga förtroendemän tillföretag inom deras verksamhetsområde är oreglerad i lag. Detsammagäller den olösta frågan om finansieringen av dessa förtroendemäns verksamhet.De lokala kontaktombuden på de små arbetsplatserna behöver stöd av ettvälfungerande nät av regionala ombud. Kostnaderna härför kommer att särskiltdrabba förbund som täcker branscher med många små och spridda arbetsplatser.Det är rimligt, inte minst av hänsyn till sådana fackförbund, att det allmännager ekonomisk kompensation för verksamheten med regionala fackliga ombud. med tillstyrkan av de tre socialdemokratiska mofionerna A713, A716och A744 ovan anfört bör regeringen underrättas om. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1.beträffande tillträdesrätten för utomstående förtroendemän att medbifall till motionerna 1987/88:A713, 1987/88:A716 och 1987/88:A744 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Facklig verksamhet i transnationella företag (mom.3) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med "Liknandemotionsyrkanden" och slutar med "mofionsyrkandet avstyrks" bortha följande lydelse: Deproblem mofionärerna tar upp har enligt utskottets uppfattning stor aktuahtetmot bakgrund av den transnafionalisering som svensk industri för närvarandegenomför. Utvecklingenhar bl.a. medfört att företagen genom att flytta produktionen mellan länderkan motverka fackliga aktioner. En annan konsekvens är att det har blivit svårtatt få en riktig bild av företagens ekonomiska situation på grund av demöjligheter som finns att dölja vinsterna eller föra över dem fill enheter iandra länder. Dessutom förekommer det att utländska företag i interespekterar våra arbetsrättsliga lagar, varför viktiga beslut ibland fattas utan att deanställda har möjlighet till insyn, information och 1988/89:AU5 förhandling. Utskottetdelar mot den angivna bakgrunden motionärernas uppfattning att regeringen börta initiativ till lagstiftning i ämnet. Behovet av lagstiftning har på sittsätt blivit illustrerat av dén motsträvighet mot tanken på ett fackligtsamarbete i nordiska företag, som man på företagarhåll har visat i detutredningsarbete härom som bedrivits i Nordiska ministerrådets regi. Den nuförordade lagstiftningen bör i enlighet med vad som anförts i motionen åläggasvenska multinationella företag och utländska transnationella företag verksammai att bekosta det internationella samarbetet mellan de fackligaorganisationerna inom koncernen. rfe/5att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3.beträffande facklig verksamhet i transnationella företag att medbifall till motion 1987/88: A705 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.