bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Du brukar delta i dessa sammanträden och föra anteckningar.Var alla partiledare inkl. statsministern överens om att denna information inteskulle överlämnas? KjeU : Det fanns framför allt en uppgift som idetta läge var mycket känslig. Om den uppgiften röjdes kunde det uppstå ettallvarligt hot mot en enskild person. I slutet av överläggningen tog man frånregeringskansliet upp frågan om denna uppgift skulle finnas med i denskriftliga redovisning som vi höll på att utarbeta och som vi två dagar senareöverlämnade till KU. Runt bordet fördes ett resonemang om hur man skulle se påfrågan om dessa uppgifter. Den övervägande meningen var att information omdenna källa inte skulle skickas över till KU, inte ens i den hemliga bilagan.Jag vet inte huruvida alla partiledare hundraprocentigt ställde sig bakom denhär uppfattningen. Någon votering ägde naturligtvis inte rum. Var och enanalyserade situationen och drog slutsatser. Det var dock alldeles klart attden övervägande uppfattningen bland partiledarna var att informationen i frågainte skulle överlämnas till KU. : Det skedde inte heller. Partiledarnatalade med sina företrädare i utskottet. Det gick ochingenting kom ut till allmänheten. Var det inte statsministerns egetpressmeddelande som ledde medierna till källa A? KjeU : Jag är inte av samma mening. Istatsministerns pressmeddelande finns inget som antyder vilken information detär fråga om. BirgU : Men det antyds att det finns något som ärkänsligt och hemligt. Om det är någon signal som medierna reagerar på, så ärdet när man försöker undanhålla någonting, eller hur? KjeU : Jag framhärdar i uppfattningen att det ipressmeddelandet inte finns något som antyder vad det är fråga om. Om man iett pressmeddelande, som är så neutralt formulerat som detta var, antyder attnågot är hemligt, då måste man också ta på sig ansvaret för de läckor som kanbli följden, menar tydligen . Det är en orimlig slutsats. BirgU : Låt mig för kontrollens skull ställa ensista fråga. Regeringen har alltså inte informerats in corpore, trots att niupplevde att nya, sensationella uppgifter hade lämnats av en nära vän tillregeringsledamöter. Det har inte skett någon sådan samlad redovisning. Vilkaövriga statsråd har informerats om att var inkopplad och hadelämnat information? : Det är en fråga som jag tror attstatsministern får svara på. : När statsministern efter hemkomsten frånAmerika träffade partiledarna meddelade han att han skulle fundera på saken.Han var säkert KU 1988/89:30 Bilagedel C tröttefter resan, och det kan vara bra att fundera på saker och ting. Efter en KU 1988/89:30 kort stund gick han ut till mediernas representanter och gav efthelt annat Bilagedel C besked. Då var han klar med sina slutsatser,uttalade att han hade fullt förtroende för osv. Vad händeunder mellantiden? : Def som hände var aft , dinpartiledare, i ett uttalande förvanskade vad hade sagt. Hanställde inför-en helt ny situation. Jag är säker på att IngvarCarlsson är bättre lämpad än jag att beskriva den uppkomna situationen. På fråga varför inte hela regeringen incorpore, som hon uttryckte det, informerades, vill jag svara så här: Innan deuppgifter som fanns och som polisen tillmätte så stor betydelse hadekontrollerats ordentligt, hade man ingen anledning att informera regeringen.Det är normalt att man inte informerar hela regeringen om uppslag och idéer sominte är ordentligt kontrollerade. BirgU : Min fråga ställdes mot bakgrund av att manförbereder .sig länge innan man informerar partiledarna. KjeU : Det finns en speciell anledning fill def,och den har jag redovisat. : Vilken ställning hade rentformellt enligt din mening? : När jag kom i kontakt med den här affärenvisste jag inget annat om ställning än att han kom tilljustitieministern tillsammans med rikspolischefen och aft de gjorde enföredragning. Det var framför allt som förde talan och berättadeom nya teorier och uppslag som fanns i arbetet på att få fast . Såvitt jag kan minnas framkom inte under föredragningen att EbbeCarlsson skulle ha något speciellt uppdrag. Men jag utgick från atf EbbeCarlsson arbetade på rikspolischefens uppdrag i någon formell form. BertU Fiskesjö: Jag kan tänka mig att det var enintressant anställningsform ur de fackliga organisationernas synpunkt. Du måsteväl vid dina kontakter med ha blivit uppmärksam på aft han var såvälinformerad och kände till saker och ting såsom privatperson inte borde kännatill? Även du betraktar ju honom som privatperson i sammanhanget. Reagerade dunär du fick denna kännedom om honom? : Nej, jag reagerade inte på något konkretsätt, även om jag naturligtvis funderade en del. Det är nästan plågsamt attgång på gång behöva upprepa att dök upp i rikspolischefenssällskap och gjorde en föredragning, understödd av rikspolischefen.Jag utgick självfallet från att de kunskaper som hade och den informationhan lämnade hade delgivits honom därför att det var förenligt med det samarbetesom uppenbarligen hade inletts mellan rikspolischefen och honom. Jag kantillägga att jag i det läget inte visste att hade tillgång tillhemliga handHngar. Däremot var det uppenbart att han hade tillgång tillinformation av ett slag som folk i allmänhet inte har. /7F(5A:e5/ö.-Somsäkerhetsansvarig inom regeringen borde du väl ändå ha KU 1988/89:30 ställt frågan hur det kunde komma sig att en privatperson hade tillgångtill Bilagedel C material som inte ens fullt ut var känt för dig? : Jag ställde mig den frågan. Det svar somjag kom fram till var precis det jag redogjorde för när jag besvarade den förrafrågan. BertU Fiskesjö: Du tyckte alltså fortfarande infe att detvar märkligt att gick in och ut i kanslihuset? : Såvitt jag vet gick han inte in och ut ikanslihuset. Det var märkligt att han hade den information som han hade, mendet var förklarligt med tanke på att han samarbetade med rikspolischefen. : Framgick det under dina samtal med EbbeCarlsson att han hade speciella stöd? : Han hade inte något speciellt stöd frånAnna-Greta . Jag visste att han hade informerat henne vid någratillfällen och att han fick ett rekommendationsbrev från henne. : Förändrades din inställning i den härfrågan när du fick vetskap om rekommendationsbrevet? : Nej, det gjorde det inte, eftersom jagbedömde saken på det sätt som jag har redovisat. BertU Fiskesjö: Det är således enligt din mening inte allskonstigt att en justitieminister ger vittgående befogenheter åt och samlar inhemligstämplat material till en privatperson? : Jag delar inte beskrivningen att Anna-GretaLeijon hade gett vittgående befogenheter. Vidare hade inte jag enaning om innehållet i detta rekommendationsbrev. Jag har, som jag sadetidigare, därefter hos juristerna försäkrat mig om att det är fullt möjligt förett statsråd att skriva rekommendationsbrev. Jag utgick naturligtvis ifrån attjustitieministern hade skrivit ett rekommendationsbrev som var helt i sinordning. : Du anser således attrekommendationsbrevet är helt i enlighet med regeringsformens bestämmelser omhur regeringsbeslut skall fattas? KjeU : Den frågan har jag inte uttalat mig om. Jaghar inte fått den. Jag har fått frågan om hur jag reagerade på den kunskap somEbbe överförde till mig i förbigående under ett telefonsamtal den 10maj. Vid det tillfället nämnde han inte vad rekommendationsbrevet innehöll. Om BertilFiskesjö frågar mig om hur jag ser på rekommendationsbrevet, svarar jagatt jag ser på det precis samma sätt som gör. Samma uppfattninghar både och statsministern - det var fel av henne att skrivaett sådant rekommendationsbrev och det var fel av henne att inte diarieföradet. : Vad är det då för mening med att säga kan skriva ett : Jag har inte sagt att man kan skriva sådant rekommendations- KU 1988/89:30 I stället harjag sagt att det finnsrekommendafionsbrev som det är O.K. Bilagedel C för ettstatsråd att skriva till en privatperson. Jag utgick självfallet från atf det Bilaga B 16 var ett sådant rekommendationsbrev. BertU Fiskesjö: Självfallet är det okontroversiellt attskriva ett rekommendationsbrev till någon som vill åka till en kongress ellerliknande. KjeU : Det är också min åsikt. När jag fick reda påatt rekommendationsbrevet fanns trodde jag att det var ett okontroversielltrekommendationsbrev. Jag fann det inte förenligt med mitt ansvar och med mintidsprioritering samt med mina uppgifter att kontrollera brev, vare sigrekommendationsbrev eller andra brev som justitieministern skrev. Hade detdäremot av information framgått att rekommendationsbrevet hadedet innehåll det hade, då hade det legat på mitt ansvar att slå larm. Dethåller jag med om. BertU Fiskesjö: Men talade ju om för dig atthan hade ett rekommendationsbrev. KjeU : Ja, det gjorde han. Jag utgick ifrån attdetta rekommendationsbrev var helt i sin ordning. Därefter har jag förvissatmig om att det är möjligt och helt i sin ordning att skrivarekommendationsbrev. För den ståndpunkten har jag stöd av inte bara juristernai statsrådsberedningen och utan också från en promemoriasom juristerna på har skrivit. BertU Fiskesjö: Jag skall inte beröra den senarepromemorian, men det gäller att läsa den i dess helhet för att verkligen förståinnehållet i den. Fanns det i dina kontakter med intenågonting som fick dig att fundera över det märkliga i att en privatperson hadetillgång till så mycket hemligstämplat material och så många sekreta uppgifter?Det var ju vad hade. KjeU : Som jag redan har sagt funderade jag ganskamycket över detta och kom fram till den slutsats som jag har försökt redovisaför utskottet, nämligen att det uppenbarligen var så att rikspolischefen i detsamarbete som inletts med fann det förenligt med sitt ansvar ochsitt uppdrag att informera eller att se till att han blevinformerad om ting som var väsentliga för samarbetet. : har ganska utförligt talat ommötet på , då han fick information.Närvarande var också rikspolischefen, statssekreterare och . Du har sagt att du ansåg att du fick en hel del information som du intetidigare kände till. När riksåklagaren utfrågades här sade han atthan ansåg att åklagarna borde ha varit med på detta möte. Hans kommentar varockså, att om så hade varit fallet hade de kunnat ge teorierrimliga proportioner. Har du någon kommentar till det yttrandet från riksåklagaren? : Jag tycker att det hade varit rimligt aft informera åklagarna KU1988/89:30 Jag vet att Bilagedel C före detta möte hade uppmanat till en sådan information. Om den Bilaga B 16 informationenägt rum hade förmodligen innehållet i den redovisning vi fick den 28april varit annorlunda och uppenbarligen bättre. inte attdet var rätt tillfälle att just tvinga fram en information via regeringskanslietmellan rikspolischefen och riksåklagaren. tillriksåklagaren om mordspaningen måste naturligtvis gå från polisen via åklagarnaoch inte via . Det vore fel om företrädareskulle delta i den löpande information som ges i ett arbete av : Det måste väl vara viktigt för dig såsomsäkerhetsansvarig i statsrådsberedningen att få nyanserad information omutredningen av mordet på ? Riksåklagaren och övriga åklagare som harutfrågats här har sagt att det presenterade för dem egentligeninte var något nytt. Men du har tydligen uppfattningen att det er om på mötet omfattade en del nya uppgifter som dualltså inte kände till. Hade det inte varit till fördel för dig om åklagarnautifrån den aspekten hade varit med och gett dig mernyanserad information? : Det hade varit bra om åklagarna hadeinformerats tidigare. Då hade det också varit bra om de hade deltagit i mötetden . Men jag är tveksam till om åklagarna borde ha kallats till dettamöte och via justitieministern fått information från polisen. Sådaninformation bör ges direkt mellan myndigheterna utan inblandning avregeringskansliet. : I regeringens vitbok, som du har varit med omatt utarbeta, och signerat, står det att du äter lunch med EbbeCarlsson. Vid denna lunch lämnar viss ytterligare information ompåstådda brister i skyddet av . Är du beredd att ge närmareinformation om det samtalet med och dess eventuella betydelse? : Från början var det inte meningen atf defvid detta tillfälle skulle ges information av det slag som . Vi kom vid lunchen ändå att tala om dessa ting. Deninformation som då lämnade innehöll en del aspekter utöver demhan hade berättat om . Man kan säga att det var en fortsättning påden information som han hade lämnat . : Föranledde det dig att vidta några särskildaåtgärder? : Såsom ansvarig för säkerhetsfrågor istatsrådsberedningen antar jag att du har regelbundna och täta kontakter medrikspolisstyrelsens säkerhetsavdelning. Är det korrekt uppfattat? : Det är korrekt. : Förekommer det några problem i det samarbetet? KjeU : Vi träffasregelbundet genom att jag är med om att få den KU 1988/89:30 informationsom i princip lämnas en gång om säkerhetsfrågor. Vi Bilagedel Cträffas dessutom ganska ofta genom det samarbete som vi har i kontraspiona- Bilaga B 16 gefrågor och livvaktsfrågor. Jag är kontaktman mellan regeringenoch säkerhetsavdelningen i sådana frågor. Det samarbete som jag har varitinblandad i med säkerhetspolisen tycker jag har fungerat mycket bra. BoHammar: Har du utifrån din centrala utsiktspunkt märkt att det pågår något slagav politisk organiserad kampanj mot ? Jag blev mycket förvånad över tidningen artikelserie ivilken det påstås att det förekommer en socialdemokratisk kampanj mot säpo. BoHammar: Har du lagt märke till om några ledamöter i regeringen bedriver enkampanj mot säkerhetsavdelningen? : Nej, men jag vet att det framförs synpunkter på en del av de saker somsäpo gör. BoHammar: Är det bra när ledande poHsföreträdare anklagar regeringsföreträdareför att bedriva en kampanj mot ? : Det betraktar jag som en retorisk fråga. BoHammar: Det var också en retorisk fråga. Apropå det partiledarmöte som tidigarehar diskuterats och talet om att utlämna material till konstitutionsutskottetvill jag lämna upplysningen att vpk-ordföranden icke var överens med deborgerliga partiledarna om att material skulle undanhållas KU. ElisabethFleetwood: Av naturliga skäl har vi inte protokollet från utfrågningarna i gårtill hands. Men när vi får dem kan vi konstatera att här inte haröverdrivit det antal timmar har sammanträtt med EbbeCarlsson. Du talade här om och fick det att verka som om de hadesammanträffat i liten utsträckning. Efter vad tidigare utfrågde personer harsagt har de sammanträffat mycket mer, vilket också protokollen kommer attutvisa. Hurlänge har du känt , och har du samarbetat med honom i tidigaresammanhang? : När jag fick frågan om hur och Anna-GretaLeijon hade sammanträffat svarade jag med utgångspunkt i mötet den 28 april.Jag tror inte att de hade träffats så . Om det nu ärså intressant att få fram det antal gånger som och Anna-GretaLeijon har träffats, så går det att läsa sig till det exakta antalet ivitboken. Där finns varje sammanträffande noterat. Jag tror inte att detförekommit något sammanträffande dem emellan som vi inte har lyckats fånga uppi vitboken. Jagtror att jag träffade första gången i samband med att jagarbetade som sakkunnig i statsrådsberedningen 1973-1976, som han varinformationssekreterare i . Vi träffades säkert KU1988/89:30 , men inte särskilt mycket. Därefter har vi träffatsnågon gång Bilagedel C varje eller i olika sammanhang.Möjligen undanhåller jag Bilaga B 16 utskottet någon träff mellan oss förca . Vi har nämligen vuxit upp från varandra på iGöteborg! : Kan du mot denna bakgrund nämna någotom dina erfarenheter av kapacitet och arbetsmetoder? Man har häranvänt ordet "yvighet" när man har beskrivit . Vilkakommentarer har du till det? Är det riktigt med yvighet? : Det känns inte rätt att sitta här ochoffentligt göra en personbedömning av . Jag har dessutom infenågon gäng arbetat tillsammans med . Jag har egenfligen ingenannan bild av än den bild som människor fick som såg eller träffadeEbbe när han satt i den här stolen och utfrågades. ärintelligent och på många sätt en charmerande person. Han är en flyhänt, verbalbegåvning, om jag får uttrycka mig på def sättet. Han är också en fixare ochperson som vill få saker uträttade. Det är den allmänna bild jag kan ge av EbbeCarlsson. Det är möjligt att ordet yvighet ligger nära den beskrivningen. : Jag har stor respekt för att du harsvårt att yttra dig om andra personers kvaliteter. Men i den uppkomnasituationen kan det kanske vara nödvändigt. utfrågare har ansett - ochnu kom du själv fram till det - att ordet yvighet inte ligger långt frånsanningen när det gäller att beskriva . Jag känner honom dock intesjälv. I början av denna utfrågning sade du att det har framförtsmisstankar om att inte har skött sina uppgifter. Har du fått kännedom omdetta från många källor? Vi vet t.ex. att har talatom detta. Vilka andra har du hört det från? KjeU : Jag har inte hört det från något annat hållden senaste perioden. Den information som och rikspolischefenlämnade var trovärdig i detta avsnitt. Jag minns att det var svårtatt få fram utskrifter från en del av de samtal som hade förts före mordet. Detangavs att svårigheterna var av praktisk och teknisk art, nämligen att det varsvårt att få tag på tolkar och svårt att tränga igenom kodord. Jag vet alltsåatt man hade besvär med att få fram denna information. Det framkom att det medviss sannolikhet kunde ha funnits icke bearbetad information före mordet. Omden hade varit bearbetad kunde den, har det framkommit, kanske ha kunnatpåverka skyddet av . : Låt mig återkomma till denföredragning som ägde rum . var föredragande ochsäkerhetsmännen Kegö och Barrling, som det sades i går, stod för informationen.De kunde således bekräfta vad föredrog. Tror du att informationenhade blivit sämre om Kegö och Barrling hade fått tala direkt? Vad tillfördesgenom att just var föredragande? : Jag kan inte uttala mig om det eftersom jag inte var KU 1988/89:30närvarande vid det tillfället. Jag kan inte bedöma vilken som är duktigastpå Bilagedel C att lämna information, säkerhetsmännen Kegö och Barrlingeller 16 , i frågor av detta slag. Det är klart attsäkerhetsmännen rimligen var mer bekanta med grundmaterialet än vad EbbeCarlsson var. : Du har inte reflekterat över att desom sitter inne med de bästa kunskaperna ofta är de som bäst kan förmedla dem? : Den regeln vill jag inte kommentera. KU 1988/89:30 Bilagedel C Offentligutfrågning av f.d. justitieminister angående regeringensåtgärder med anledning av mordet på : Vi återupptar förhandlingarna. Jag ber attfå hälsa f.d. justitieminister välkommen till den härutfrågningen. Enligt den praxis som vi har i utskottet lämnar jag först ordettill den som har inbjudits. Var så god . : ärfortfarande mordet på statsminister ouppklarat. Det är smärtsamt,och det har skapat spänningar och motsättningar. Jag skall ge min bild av vad som hänt och vad jag i mintjänsteutövning gjort, men låt mig också inledningsvis ge den bakgrund som förmig personligen har spelat en stor roll. När mördades sade många utländska bedömare attvi svenskar kastats ut ur idyllen, att vi förlorat vår oskuld, att Sverigeblivit en del av en hård omvärld. Mordet på statsministern var ett oerhört slagför det svenska folket, en handling av den mest brutala karaktär. Men man skallinte glömma bort att redan tidigare varit skådeplats för grymmaterroristdåd: mordet på den jugoslaviske ambassadören, flygkapningen påBulltofta, och det grymmaste av dem alla gisslandramat på den västtyskaambassaden i . Som invandrarminister hörde jag till dem inomregeringen som tvingades agera i förhållande till terroristerna. blev jag uppsökt av ambassadören , ordförande i den utredning om säkerhetspolisen som jag som nyjustitieminister tillsatt . Han berättade då att EbbeCarlsson hade informationer och teorier om mordet på och attsamarbete upprättats mellan rikspolischefen och . Jagfick av en första relativt knapphändig information. Bl.a. redovisade han påståenden som jag fann för gott attredan samma dag gå vidare med till försvarsministern. Detta ledde senare tillatt kontakt upprättades mellan försvarsdepartementet och säkerhetspolisen. , framför allt ochkvällen söndagen den 27, fick jag en redogörelse för teorier ommotivet för mordet, iakttagelser från mordplatsen samt vissa omständigheter somkunde ha betydelse för bedömningen av säkerhetsarrangemangen före och undermordet på statsministern. Vidare fick jag veta att det kunde finnas möjligheteratt få fram ytterligare information genom nya källor. Jag fick veta att EbbeCarlsson haft kontakt och samarbete med rikspolischefen. talade om en lokal på som kunde komma att användas ipolisens spaningsarbete och han uppgav att bokförläg- garenTomas ställt pengar eller garantier till förfogande. Han lämnade ocksåupplysningar som hade betydelse för den då aktuella hotbilden. Jag kände igenen hel del av påståendena och informationerna dels sådana som förekommit iolika tidningsartiklar, dels genom de föredragningar jag som regeringsledamotlyssnat till vid olika tillfällen alltsedan mordet. Men det fanns också sådantsom jag tidigare inte mött. Jag bestämde mig för att kontaktastatsministern. berättade jag / korthet för vad jagfått höra dels om teori om vilka som stod bakom mordet, delspåståenden om att säkerhetspolisen skulle ha haft tillgång till kunskap somförvarnade om att ett attentat skulle komma att begås mot den svenskastatsministern. Jag hade ännu inte hunnit hörarikspolischefens uppfattning. Statsministern och jag var överens om atf def varrikspolischefens sak att vidta åtgärder för att skapa klarhet och för att förain uppgifter i mordutredningen i den mån de inte redan fannsdär. Kontakter mellan och rikspolischefen var ju redanetablerade. Så snart det var praktiskt möjligt, nämligen ,sammanträffade jag med rikspolischefen . Jag fick klart för mig att rikspolischefen ansåg atf delämnade uppgifterna var intressanta, men att det för dagen inte gick att bedömatillförlitligheten eller trovärdigheten i dem, men att det inte heller gick attlämna dem åsido, utan att de måste bearbetas i mordutredningen. Rikspolischefen var emellertidmed hänsyn till riskerna förläckor angelägen om att kretsen av personer som skulle medverka i denna delinte blev för stor. Vid mina förnyade kontakter med jag dels hur nödvändigt det var att han såg till dels att åklagarnaunderrättades, dels atf uppgifterna från kontrollerades. Jag försäkrade mig också om atf det var polisen som stodför kostnaderna. Vid mina samtal med såväl som strök jag under att rikspolischefen måste vara införstådd med alltvad företog sig i denna sak. Det harfrån vissa håll sagts att jag borde ha saft stopp för det här. Fleraomständigheter uteslöt detta. För det första var det inte jag som inlett eller initieratsamarbetet. Det var självfallet inte heller min sak att värdera och påståenden och deras eventuella betydelse för mordspaningarna. Menrikspolischefen bedömde dem som de mest intressanta man hade atf arbeta med iutredningen om vem som mördade . För det andra hade vissa av uppgifterna bärighet infeenbart till mordutredningen utan också fill synen på säkerhetspolisensarbetsformer mera generellt. Allvarliga anklagelser hade framförts motsäkerhetspolisen. Om detta måste det skapas klarhet. Jag hade ett antal samtalmed såväl statsministern som ambassadören om hur vi skulle hanteradetta i förhållande till säpokommittén och parfiledarna. Vi blev överens om attpartiledarna måste informeras först och att statsministern självfallet skullefå en ordentlig genomgång före detta möte. Denna till den 20 alternativt 25 majinplanerade information för statsministern kom inte till KU 1988/89:30 Bilagedel C stånd pågrund av att den kontroll rikspolischefen skulle företa inte blev klar. KU1988/89:30 Först lämnades en muntlig redogörelse för dennakontrollut- Bilagedel C redning av byråchefen till säpokommittén. Det tredje skälet att inte lämna uppgifteråt sidan hängde samman med en fråga som också den hade bäring åt flera håll ochdär det inte kunde uteslutas att det fanns risk för nya attentat. Slutligen hade jag inte heller rätt att göra sådanaingrepp i polisens verksamhet.