bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — När det gäller just den här aktuelladelen av sträckan över den fastighet som behandlats av regeringsrätten har manefter det att arbetsplanen fastställdes från sida i samråd med olikamyndigheter och instanser lokalt och regionalt gjort ytterligare anpassningar.Man har t.ex. valt att korsa Bratteforsåns dalgång på ett vinkelrätt sätt, såatt man gör minsta möjliga intrång i ravinen. Man har utformat bron på ettsådant sätt att minsta möjliga intrång görs. Man har utformat slänterna frånvägen på ett sådant sätt att man minskar den yta som upptas av själva vägen medslänter. Man har satt ett skyddsräcke vid ravinen på vägen så att man skallundvika att, vid eventuella sladdar eller bilolyckor, olja eller annat rinnerned i ån. Man har gjort anordningar för spillvattnet, så att inte det skallrinna ned i ån. Genom anordningarna kan inte heller olja eller andraföroreningar rinna ner. Man har lagt kantstenar så att man undviker attförorena ån. Det är bara exempel på de åtgärder som har vidtagit.Senast fick jag vetskap om ytterligare försiktighetsåtgärder när man nuhar börjat avverkningen. Man kommer alltså inte att låta entreprenörerna körainom arbetsplanens område utan man kommer att låta helikoptrar ta upp trädenfrån ravinen. Den typen av försiktighetsmått har man alltså vidtagit. RolfL : Jag skulleockså vilja återvända till tiden före regeringsbeslu- 1988/89:KU30 tet och ställa frågan: Bilaga B 9 Ivilket skede avfärdades andra alternativ än motorväg för att förbättrakommunikationerna i ? Detär mot bakgrund av bl.a. att det måste ha varit väl känt hos regeringen attvägbyggen och motorvägsbyggen i är extremt dyra, ungefär dubbelt sådyra som i andra delar av landet. GunnelFarm: Det är riktigt. Det är också dubbelt så många olyckor på E 6-an i Bohuslänjämfört med andra Europavägar i . Det var trafiksäkerhetsskäl som gjordeatt regeringen i sitt uppdrag 1985 angav också vägstandard. Men självklart hadevägverket haft full frihet att pröva andra typer av vägstandard, t.ex.motortrafikled. Men har uppenbarligen funnit att det med hänsyn tilltrafikmängden och säkerheten har varit befogat med motorvägsstandard i dennadel. RolfLNilson: Om jag inte minns fel är det ett direkt uppdrag från regeringen attprojektera motorväg. Menar du att det trots detta skulle vara möjligt förvägverket att projektera en annan typ av väg? GunnelFarm: Ja, det menar jag att det hade varit. RolfLNilson: Det finns ju andra sätt. Det finns t.ex. möjlighet att klara avkommunikationerna på järnväg. Har det diskuterats någonstans i förberedelsearbetet? GunnelFarm: I samma nordiska handlingsplan där det här vägprojektet angavs som ettled i att förbättra kommunikationerna mellan de nordiska länderna fanns ocksåförslag om utbyggnad av , som också har fullföljts i den del somman har fått pengar för. Så visst har det diskuterats, dock kanskeinte på just den här sträckan men på generellt sett. RolfLNilson: Jag skulle vilja ställa en fråga beträffande förhållandet mellanregeringsbeslutet och den nordiska handhngsplanen för ekonomisk utveckling ochfull sysselsättning. Hur förhåller de sig till varandra? GunnelFarm: Om frågan gäller tidsmässigt, får jag lov att titta i min tidtabell. Ursprungettill den nordiska handlingsplanen var session i ,där rådet rekommenderade att till nästkommande årssession i lägga fram en handlingsplan för ekonomisk utveckling ochfull sysselsättning. Detta fick till följd att , dvs.finansministrarna, vid sitt möte i presenteradeett förslag till handlingsprogram, där det bland infrastrukturinvesteringarnafanns förslag om förbättringar av E 6-an mellan och . Handlingsplanenantogs av vid dess session i . som presenterade den här handlingsplanen presenterade också den sitt program för sysselsättning i . Där framhöll man också aft det var J84 angeläget med enförbättring av E 6-an mellan och . 1988/89:KU30Eftersom de förbättringarna inte fanns med i några planer uppdrog Bilaga B9 regeringen , , åt att upprätta enarbetsplan för E 6-an som motorväg på just den här delen. Denhär nordiska handlingsplanen har redovisats åtminstone två gånger för riksdageni två budgetpropositioner efter varandra. Där har också kostnaderna angivits,och har godtagit de delarna av budgetpropositionerna. RolfL : Jag vill ställa en fråga beträffande det senaste beslutet efterregeringsrättens utslag. Enligtnaturresurslagen skall den vägkorridor som inte kommer att upptas av E 6-anbetraktas som av riksintresse från naturresurssynpunkt, och denna kommer ikonflikt med Bratteforsåns dalgång som också är av riksintresse men frånnaturvårdssynpunkt. Jagundrar vad som har legat till grund för ställningstagandet att prioriteravägkorridoren som från naturresurssynpunkt och även långsiktigt som meravärdefull för både regionen och för riket än naturen i Bratteforsåns dalgång. GunnelFarm: Det står faktiskt inte i det här regeringsbeslutet att vi prioriterar detena riksintresset framför det andra. Däremot ligger den här typen av allmännabedömningar naturligtvis också bakom det här ställningstagandet, som jag harvarit inne på tidigare. Regeringen behövde faktiskt inte ta ställning tillhuruvida vägkorridoren var av riksintresse från kommunikationssynpunkt, eftersomden enligt bl.a. och alla andra remissinstanser var förenligmed det andra riksintresset. Det blev alltså ingen konflikt egentligen, närt.o.m. tyckte att de här två sakerna gick att förena. RolfL : Enligt den redovisning som vi har fått skriftligt säger länsstyrelseni att det finns en sådan konflikt, där man skall göraen prioritering. GunnelFarm: Det är riktigt, men i regeringens beslut finns inte något sådantställningstagande. HansLeghammar: Jag skulle vilja börja med 11:7 i regeringsformen, som är en avutgångspunkterna för vår anmälan angående den här vägen, där det står: ", ej heller eller kommuns beslutande organ, får bestämma,hur förvaltningsmyndighet skall i särskilt fall besluta i ärende som rörmyndighetsutövning mot enskild eller mot kommun eller som rör tillämpning avlag." Jagtycker det strider rätt rejält mot att regeringen då framställer att det skallvara motorväg, att man ger ett regeringsbeslut på detta. Att man inte har någraandra alternativ när man har verkställt det här beslutet som kom 1985. GunnelFarm: Det tyckte inte regeringsrätten. Hans Leghammar: Man harinte prövat det. Man har inte kollat hur det här 1988/89:KU30 beslutet hartagits i den fingranskande delen. Det är vad vi skall ge oss in på Bilaga B9 här. Varförblev det just en motorväg? har i en skrifteftersökt andra alternativ än just motorvägen. Men man har inte fått någotgehör för den synen. Det står också i regeringsformen 7:2 att berördamyndigheter skall komma med yttrande och annat. har yttrat bör titta på andra lösningar, men det har alltså regeringen awisat. GunnelFarm: Regeringsrätten har på flera sidor gått in på regeringsformen 11 kap.både 6 och 7 §§. Det tycker jag är en ganska noggrann genomgång av huruvida dethar förelegat någon sådan form av myndighetsutövning. Sedan är det så attvägverket också har godtagit motorvägsstandard på denna sträcka. Därför villjag bara återigen erinra om att det är mellan 8 000 och 13 000 fordon perårsmedeldygn, som är den siffra som man räknar med från sida på E6-an på sträckan . uppgår trafiken tillmellan 16 000 och 22 000 fordon per årsmedeldygn. Detkan jämföras med några andra sträckor där vi planerar motorvägsstandard ellerdär gör det. Den del av E 6-an som invigdes mellan Långåsoch Bunnestorp har 11 500 fordon per årsmedeldygn. På mellan ochEnköping pågår ett vägbygge, där under arbetets gång har ändratstandarden från motortrafikled till motorväg. Där räknar man med ca 10 000fordon per årsmedeldygn. På några planerade sträckor, t.ex. E 4-an mellan Melbyoch , är det mellan 18 000 och 20 000 fordon och på E 6-an mellanHeberg och är det mellan 13 000 och 14 000 fordon som man räknar med närvägen är klar. Detfinns också klara inslag av trafiksäkerhetsaspekter i denna bedömning frånvägverkets sida och även från regeringens sida. På en sträcka av E 4-an genomSödermanland i Nyköpingstrakten byggde man motortrafikled därför att pengarnainte räckte till högre standard och det har fått väldigt starkkritik för. Det är ett mycket olycksdrabbat avsnitt. Detär alltså dessa faktorer som har spelat in när också har bedömt detvara lämpligast att bygga den här sträckan med motorvägsstandard. HansLeghammar: Men du undviker min fråga. När man har fått propåer både från naturvårdsverketsoch naturvårdsenheten i i , som har velatse andra utvecklingsmöjligheter, så har man inte följt dem tydligen. GunnelFarm: Nej, ay de skäl som jag här har angett, nämligen att man inte finner detmeningsfullt att bygga vägen med någon annan standard än den som ger den bästasäkerheten. HansLeghammar: Det du sitter och säger till oss är alltså att länsstyrelsensnaturvårdsenhets och syn på detta inte är meningsfull. Det ärganska förfärande. : Det är intemin syn, herr ordförande, utan jag försöker bara 1988/89:KU30 sätta mig in i hurvägverket har tänkt. Det är inte naturvårdsenheten utan Bilaga B 9 naturvårdsdirektören somhar fogat detta som sitt personliga yttrande till yttrande,som då inte tar upp det här kravet. obetaget ennaturvårdsdirektör att göra detta, men jag försöker sätta mig in i vad kan ha förskäl att inte tillmötesgå hans begäran, och det är de HansLeghammar: Oeh det är samma sak när det gäller rapporter omen annan utredning? GunnelFarm: Jag antar att det är samma skäl. Det är åtminstone de skäl som jag harfått relaterade för mig. Jag kan inte påminna mig- men jag måste be att fåtitta i papperen - att har tagit upp detta igen i sitt senasteyttrande. HansLeghammar: Det visar med all önskvärd tydlighet hur lätt miljöskäl verkligenväger i den här bedömningen. Men jag skall gå vidare med frågorna. Enligtinvesteringsplaneringen skall man göra en samhällsekonomisk analys avvägprojekt och annat. Den här analysen kom inte till stånd förrän efter det attvägbygget hade gått ut på remiss till kommunerna. Kandå kommunerna verkligen ha haft det underlag som kommunerna kan begära - närman inte har gjort den här samhällsekonomiska analysen? Enligtinvesteringsplaneringen inom transportsektorn skall man göra ensamhällsekonomisk analys som man har lagstiftat om. GunnelFarm: Jag vet inte vad det är för skrift. HansLeghammar: Det är investeringsplaner inom transportsektorn. I den står på fleraställen att samhällsekonomiska analyser skall verkställas innan man tar beslut.De analyserna har man onekligen gjort efter att kommunerna har fått ärendet påremiss. GunnelFarm: Att döma av färgen på skriften är det en av väldigt många utredningar idepartementsserien. Jag vet inte ens vilket årtal den där har. Den typen avobjektsanalyser med samhällsekonomisk bedömning som jag redogjort förhar gjort . De har inte varit beroende av dentypen av skrifter som visades upp här utan det finns modeller för det sedanlångt tidigare. Sedanpågår ett utvecklingsarbete, som jag antydde tidigare, och det har också tagitsupp i den trafikpolitiska propositionen som tog ställning till förraåret. Man har sagt att det är önskvärt att den här typen av analyser utvecklas. HansLeghammar: Men faktum kvarstår att man gjorde en sådan här analys, men mangjorde det efter det att ärendet hade varit ute på remiss till kommunerna. samhällsekonomiska analysen visar det sig också, som jag tror att du kännertill, att det är en förlust i den beräkning som man har gjort. Varförfortsätter man då? Vad är det som gör att man fortsätter trots dennasamhällsekonomiska förlust? : I denobjektsanalys eller samhällsekonomiska analys som 1988/89:KU30 har gjort närdet gäller den här vägsträckan i arbetsplanen har man Bilaga B 9 jämfört tre olikasträckningar av samma väg, som jag sade tidigare. alltså inte den typ avjämförande analyser som gör när man prioriterar in olikaobjekt i sina planer. Den jämförelsen mellan tre olika sträckor utfaller, om mandå enbart håller sig till de delar som man kan sätta kronor och ören på, så attden som slutligen fastställts i arbetsplanen är den billigaste, den som harminst minus. De andra två hade blivit ännu dyrare, om man nu använder denbeteckningen. HansLeghammar: Då har man inte räknat in alla naturvärden osv.? Det kan vi väl ioch för sig dryfta om . Däremot är det en annan fråga som jag tänkte taupp och som är kontroversiell i denna del, nämligen om man har givit någralöften till om den här vägen när kom med sitt besked om att byggaen fabrik i . Har man givit ett löfte? GunnelFarm: Det kan jag av naturliga skäl inte svara på, eftersom jag inte varanställd i vid tillkomsten av Uddevallapaketet. Jag vet avuttalanden från kommunstyrelsens ordförande i att enbart beslutet omdenna väg har inneburit mer för nyetableringen av små och medelstora företag iUddevalla än Volvos löfte om att flytta dit sin anläggning. HansLeghammar: Jag har i mina papper en intervju med , där detpåstås att det har funnits löften om det. Men det är alltså inte något som dukan verifiera? Detpåstås också att det skall finnas en del hemligstämplat material i detta ärendeoch i förlängningen angående ScanLink. Finns det något sådant material digveterligen? GunnelFarm: Nej, det finns det inte. HansLeghammar: Jag har diverse diarienummer och annat på sådana grejor. Men det äralltså inte hemligstämplat beroende på att det berör vägbyggnaden då? GunnelFarm: Jag känner inte till något hemligstämplat material som har med dennavägbyggnad att göra. HansLeghammar: Vi får väl undersöka detta, för det är viktigt för utskottet attkunna ta del av det i så fall. Grunden för hela kostnadsberäkningen för det härvägbygget har kommit från . har gjort en intervju medhonom . påstår att det har gått till på följandesätt - han talar om en konferens i : "Påeftermiddagen blev jag uppringd av : Vad kostar detatt bygga en motorväg till ? Du får på dig att gebesked." Gick det verkligen till pådet viset? GunnelFarm: Herr ordförande! Som jag sagt, var jag inte anställd i regeringskansHet, änmindre i , vid den 188 Hans Leghammar: Då får vikalla de andra som kan svara på den frågan. Bilaga B 9 RolfL : Jag har bara en kortkompletterande fråga till vad du sade om att mycket välhade kunnat lägga fram förslag om annan utbyggnad Mot bakgrundav vad du sade förut, att det bara finns ett exempel till under1970-talet, från , där regeringen har agerat på ett sådant sätt. Bedömerdu den här möjligheten för att lägga fram förslag om annan standardän motorvägsutbyggnad som mer än teoretisk? GunnelFarm: Ja, jag bedömer den som mer än teoretisk. RolfL : Grundat på vad? GunnelFarm: När jag har försökt redovisa vilka skäl har angett för attbygga just E 6-an med motorvägsstandard har verket inte angett några skäl föratt bygga med en lägre standard. Hade verket funnit att det fanns starka skälför det, skulle man ha kommit fram med sådana förslag. RolfL : Naturvårdsenheten vid i uttalarsig redan och säger att motorvägsalternativet är besvärUgt urmånga synpunkter. Det hade enligt enhetens mening varit av stort intresse attockså alternativ hade redovisats, där förutsättningen inte varit motorväg menannan mycket hög standard, osv. Bordedet inte ha funnits möjligheter att plocka fram sådanaaltemativ, skisser på dem, när en så pass tungt vägande instans somnaturvårdsenheten i länet för fram de här synpunkterna? Det finns inte nämntnågot annat i vår dokumentation. GunnelFarm: Jo, det fanns tillfällen till det, om hade velat göra detta, omde hade funnit det ur samhällsekonomiska och andra aspekter bättre att ha enannan standard, då hade man kunnat komma fram med sådana förslag. RolfL : Men därvidlag är alltså bollen hos ? GunnelFarm: Jag vet inte vad alternativet skulle ha varit. RolfLNilson: Det är alltså upp till att ta detta initiativ? I detta fallskulle det ha kunnat ske utan att man stötte sig med regeringen trots att manhar fått reda på att det var väldigt brådskande, det här var en unik åtgärdosv. GunnelFarm: Ja, enligt min uppfattning hade det kunnat ske. : Herr ordförande! Det här vägbygget är ju en miljöfråga sett ur tvåaspekter, dels bygget som sådant, dels den dagliga trafikens påverkan påmiljön. Finns det några bedömningar som visar om trafikens påverkan på miljönkommer att förändras med en ny väg? GunnelFarm: Ja, det ligger ju i de objektsanalyser som har gjorts av ursprungligen, både på plussidan och minussidan. Det finns positiva buller- och luftföroreningseffekter, när man får bort en väg från ett samhälle. Det finns också negativa effekter naturligtvis på de delar av naturen där man drar fram vägen. Det finns alltså sådana bedömningar. Hans Leghammar: Du sadetidigare att en stark anledning till att man byggde /89:KU30 ut vägenvar de många olycksfallen. Jag tycker att du kan få verifiera litet BilagaB 9 grand om det verkligen är en så olycksfallsdrabbad väg. Om man hör av folksom bor i - dit hör förvisso inte jag - så är det faktiskt vägen norrom som är mest olycksdrabbad och inte den sträcka som man nu hållerpå att bygga om. GunnelFarm: Det beror på om man räknar med olyckorna per vägkilometer. Vägen norr omUddevalla är väl ungefär dubbelt så lång som den södra delen, som vi nu talarom. Per vägkilometer räknat är det ungefär lika många olyckor, både när detgäller skadade och döda, möjligen faktiskt med en liten övervikt för den södradelen. HansLeghammar: Du har belägg på det? GunnelFarm: Ja. HansLeghammar: De flesta siffror som kommer fram när man diskuterar olycksfallen påvägen gäller just , då det är sju olycksfall. Men för åren däromkringär det 1,2,0 osv. Men det är just som man får höra talas om,när det var exceptionellt många olyckor. Det var tydligen någon sommarolyckamed en ombyggd ambulans, där flera förolyckades på en sommarväg. GunnelFarm: Jag har sifforna för . De var fördelade per mil/väg, därsträckan är med 38 lindrigt skadade per mil.Mellan och , som är drygt, var det 31 lindrigtskadade. Motsvarande siffror för svårt skadade är 22 per mil på den södra delenoch 21 på den norra. Dödade var 4 per mil på den södra delen och 3 på dennorra. HansLeghammar: Uppenbart är att vi har olika siffror här. Det stämmer inte med deberäkningar som jag har fått. Vi får kolla upp det efteråt. BirgUFriggebo: Jag skulle vilja ha ett klargörande på en punkt. Det har diskuteratsväldigt mycket om beslutet . Du hävdade med bestämdhet attvägverket hade möjlighet att projektera en annan väg än motorväg. Därför skullejag vilja ställa en fråga till dig med hänsyn till vad som står iregeringsbeslutet, nämligen att man bedömde det som sannolikt att vägverketskulle komma tillbaka på något sätt och framlägga förslag om något annat. Detstår här: "Regeringen uppdrar därför åt att utöver de arbetensom omfattas av gällande flerårsplan även projektera och upprätta arbetsplanför utbyggnad av väg E 6 till motorväg på återstående delar mellan Stenungsundoch ." Och det skulle genomföras skyndsamt. "Regeringenkommer senare att besluta hur detta vägbyggnadsföretag skallfinansieras." Skulledu vilja beskriva för mig hur det skulle gå till om börjar räkna ochprojektera på en massa alternativ, motorväg och andra typer av vägar, för attse om det var ett vettigt uppdrag som regeringen har gett till . : Jag hållermed om att säkert inte kände sig så svårt 1988/89:KU30 frestatatt utreda andra alternativ. Jag utgår ifrån att delade Bilaga B9 regeringens bedömning när det gällde behovet av standard med hänsyn till delsfordonsmängden, dels olycksbelastningen. En motorväg är säkrare än enmotortrafikled, vilket väl vore det alternativ som kunde ha funderatpå. Menom - det hävdar jag ändå - hade tyckt att det hade varit det dummastedet någonsin hade sett, så hade verket naturligtvis också visat på detta ochutrett en motortrafikled. BirgUFriggebo: Verket hade alltså då projekterat och upprättat en arbetsplan ocksåför en motortrafikled, trots att regeringen säger att med skyndsamhet skall manta fram ett sådant här förslag och regeringen aviserar också att man skallfinansiera det när förslaget kommer fram? GunnelFarm: Hur långt i detaljeringsgrad man hade gått är väldigt svårt att bedöma iett sådant här väldigt hypotetiskt fall. BirgitFriggebo: Får jag bara för kontrollens skull ställa en fråga till: Vägplanenfastställde självt. Den når inte regeringen med mindre än att någonöverklagar, så det fanns egentligen ingen anledning för att i formellmening komma tillbaka till regeringen? GunnelFarm: Nej, det är riktigt. : Frågestunden är avslutad. Vi har inhämtat sakupplysningar genomatt vi fick ställa dessa frågor till statssekreterare . Jag tackardig för det. Jag förklarar härmed sammanträdet avslutat. 1988/89:KU30 Bilaga B 10 Offentlig utfrågning av f.d. länspolismästare fortsatt granskning av regeringens åtgärder med anledning av mordet påOlof : fortsätter i dagutfrågningarna i granskningen av regeringen, rörande dess åtgärder i sambandmed utredningen av mordet på . Jag har sagt att granskningen får ses som enfortsättning på det arbete vi utförde . Vi kompletterar nu detomfattande material, både skriftligt och muntligt insamlat, som redovisades iett utkast som aldrig förelades . Kompletteringen har som utgångspunktde uppgifter som redovisades för oss från förundersökningar av åklagare i Malmöoch . Det är fyra frågeställningar som står i centrum för utskottetsintresse. För det första gäller det regeringens eventuellabefattning med eller kännedom om den elektroniska avlyssningen, den s.k.buggningen, som förekom efter mordet på och fram tillsommaren inom polisens spaningar i PKK-delen av undersökningen. På senare tidhar framkommit att buggningen kan ha haft större omfattning. Det vill vinaturligtvis också gärna kartlägga. För det andra gäller det motiv och lagenlighet hosregeringsbeslutet om telefonavlyssning av kroaten , som mördade denjugoslaviske ambassadören. Det gällde då han avtjänade straff påTäbyanstalten. För det tredje gäller det granskning av uppgifter om attregeringen i efterhand blivit underrättad om att buggning förekommit. För det fjärde gäller det kontroll av uppgifter frånlivvakten hos , , med innebörden att statsministerIngvar fått viss information om påståddamissförhållanden inom säkerhetsavdelningen inom . Jag hälsar välkommen hit i sin egenskap somf.d. länspolismästare och ledare av polisensspaningsarbete i samband med mordet på . I enlighet med den praxissom vi har i utskottet ger jag först ordet till dig om du vill säga något innanvi börjar med våra frågor. : Herr ordförande! Jag har inga inledandekommentarer, utan jag är beredd att svara på frågor. : Anser du att någon i regeringen på ettotillbörligt sätt ingrep i spaningsledningens arbete somspaningsledare? HansHolmér: Jag hade som jag ledde spaningarna 1988/89:KU30ingående kontakter med justitieministern och vid enstaka tillfällen kontakt Bilaga B 10 med statsministern. Under de kontakterna förekom ingen som helstinblandning i polisens arbete eller försök att på något sätt påverka mig imitt agerande. : Kan du förklara hur det kom sig attEbbe så snart efter mordet på statsminister sågs förekommai polishuset? : Ja, det gjorde jag när jag var hos utskottetsenast, men jag skall gärna upprepa det. efter mordet, således den3 mars, hade jag kontakt med , som jag kände väl ,av ett enda skäl, jag ville ha hans hjälp med att få reda på personer som varlämpliga att höra i omgivning när det gäller den privata sfären.Ebbe kom till polishuset , och vi hade en genomgång som avslutades med att han drack kaffe påledningscentralen. Sedan lämnade han polishuset och var inte där sedan underden fid jag var i ledningen. : Skälet fill att jag tar upp den härtråden på nytt är att när , som var justitieminister då, var härinför utskottet uppgav han att han genom sin observatör i spaningsledningen sågtill att slutade springa omkring i polishuset. Vad hade han föranledning att göra det om det bara var det skäl som du här har angett? : Ja, det kan bara svara på. StenWickbom tog, tror jag, , upp frågan omEbbe hade varit i polishuset med mig. Då sade jag att han hade varitdet. Han sade då att han tyckte att det inte var lämpligt att vara kvar i polishuset.