bet · GC01AU11 · 1988-12-31 00:00:00 — 3. till Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader för /90 anvisa ett ramanslag på . Anslagssparande 25 325 000 Beräknad ändring 1989/90 OOO (1) + (därav lönekostnader) 000) (1) (-1- 64 756 000) Af/ADB, m.m. 000 (11 + (1) Varav . 1988/89:47 bil.3, FiU 10. Av angivna belopp underbudgetposterna 1. och 3. har inte . ställts till arbetsmarknadsverkets disposition till följd av tillämpningenav en utgiftsram. Somframgår av ovanstående sammanställning är lönekostnaderna den störstautgiftsposten inom anslaget. Ipropositionen lämnas följande sammanställning över tjänstgörande, årsarbetareoch lönekostnad finansierade dels över anslaget B 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader, dels över andra anslag. (1 000-tal kr.) AML(-f ör 1 äggn i nga 1988/89: AUll Fördelning av lönekostnader /88 (1 000-tal kr. ) förvaltningskostnader 1 329 484 Anställda med lönebidrag 109 283 SUMMA 1 830 261 Sedan budgetåret1987/88 ingår arbetsmarknadsverket i en försöksverksamhet med s.k. ramanslag.Anslaget B 1. förvaltningskostnader förs därför upp somett ramanslag. Enviss fillfällig förstärkning föreslås i propositionen för nästa budgetår. Föratt fullfölja, men också intensifiera, den av riksdageii (prop.1988/89:47 bil. 3, FiUlO, rskr. 94) godkända verksamheten som har påbörjatsunder innevarande budgetår med att hjälpa flykfingaf och andra invandrare, somvistas på mottagningsförläggning, till arbete föreslås en förstärkning med 50tjänster till en kostnad av 12,5 milj. kr. Förstärkningen skall utvärderas. Arbetsmarknadsverkethar, som utskottet redan tidigare konstaterat, genomgåtten genomgripande omorganisation. Förändringsarbetet har syftat till att skapaförutsättningar för ett effektivt utnyttjande av resurserna och en förbättradservice från arbetsförmedlingen till arbetssökande och arbetsgivare.Förnyelsearbetet pågår alltjämt. Frågorom arbetsmarknadsverkets organisation m.m. behandlas i flera motioner. Imoderata samlingspartiets motion 1988/89:A285 framhålls attarbetsmarknadsverket bör sträva efter att minska sin personal. Personalminskningen- som kan ske genom naturlig avgång - bör på årsbasis motsvara avårskostnaden. Dessutom anser motionärerna att arbetsförmedlingen bör klara avytterligare arbetsuppgifter under nästa budgetår utan att tillföras de ipropositionen föreslagna 50 extra tjänsterna. Icenterpartiets motion 1988/89:A276 anförs bl.a. att den påbörjadedecentraliseringen av AMS bör fortsätta. Antalet anställda på centrala AMS ochpå länsarbetsnämnderna går att minska ytterligare méd 100 respekfive 200tjänster. Motionärerna framhåller vidare att arbetsförmedlingen bör aktivt ochkontinuerligt undersöka vilka arbeten som finns att tillgå och inte enbart varamottagare av de arbeten som anmäls. 1 motion 1988/89: A221 av () betonashur viktigt det är 1988/89: AUll att arbetsförmedlingarna får ett eget ansvarför de arbetslösa inom sitt område. Härigenom skulle också personalen vidförmedlingarna uppleva sitt arbete som mera meningsfullt och därmed skulletrivseln i arbetet öka med t.ex. minskad sjukfrånvaro som följd. De storapersonalresurser som länsarbetsnämnderna har i förhållande till arbetsförmedlingarnabör omfördelas genom att resurser förs över från länsarbetsnämnderna tillarbetsförmedlingarna. Utskottet vill för sin del framhålla betydelsen av att detnu pågående förnyelsearbetet inom arbetsmarknadsverket fortsätter.Förändringsarbetet har skapat goda förutsättningar för en större flexibilitet iverksamheten och en förbättrad service till såväl de arbetssökande somarbetsgivarna. Den kraftiga minskningen av arbetslösheten har inneburitatt förmedlingens tid för varje arbetslös person har ökat. Härigenom finns detnu större resurser att bistå de arbetslösa, bland vilka många tillhör svagagrupper som trots det goda arbetsmarknadsläget har svårigheter att få arbete. Det är viktigt att arbetsförmedlingen skapar godakontakter till och kontinuerligt håller kontakt med företagen på orten. Arbetetmed att finna nya vägar för att fördjupa företagskontakterna pågår. Utskottet har tidigare (AU 1987/88:11, s. 33) kunnatkonstatera att ett stort antal tjänster har frigjorts från central och regionalförvaltning till den platsförmedlande verksamheten. Arbetet med att föra överresurser till direkt förmedhngsarbete pågår alltjämt. Under innevarande budgetår sker en minskning med omkring70 tjänster vid AMS till följd av den av statsmakterna beslutade utgiftsramen.Dessutom skall arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader minska med 31,9milj. under nästa budgetår enligt den fyraåriga besparingsplan sombeslutades . Det är inte rimligt att verket åläggs besparingsplaner ochunder planernas giltighetstid får nya besparingsdirektiv. Sådana åtgärdermotverkar en god planering. Med hänvisning till vad utskottet anfört omförändringsarbetet inom arbetsmarknadsverket avstyrker utskottet de isammanhanget upptagna motionerna i aktuella delar och tillstyrker den ipropositionen föreslagna personalförstärkningen för insatser bland invandrare. Utskottet tar i detta sammanhang upp frågan omsammansättningen av . I motion 1988/89: A285 (m) föreslås attsammansättningen av ändras. Motionärerna anför att parterna påarbetsmarknaden dominerar vilket knappast är lämpligt medhänsyn till att samma parter sluter avtal på arbetsmarknaden och därmedpåverkar sysselsättningen. Parternas rnöjligheter att utöva inflytande ochbidra med kunskaper och erfarenheter kan tryggas på annat sätt än genom direktstyrelserepresentation. Utskottet har , senast i AU1987/88:11, s. 33-34, framfört den principiella uppfattningen att parterna påarbetsmarknaden bör vara företrädda i styrelsen. Utskottet yidhåller dennauppfattning, varför motion A285 avstyrks i föreliggande del. Arbetsförmedlingensverksamhetsinriktning m.m. 1988/89: AUll I motion 1988/89:A243 anförs attarbetsförmedlingarna och länsarbetsnämnderna bör aktualisera hantverket mer.Motionärerna anser att regeringen bör se över frågan hur rekryteringen tillhantverksyrkena skall kunna förstärkas och pekar på att yrkesrådgivning ocharbetsförmedling då bör vara viktiga målgrupper. Utskottet har förståelse för de synpunkter motionärernaframför och anser det viktigt att arbetsförmedlingen kan lämna adekvatinformation om möjligheterna att arbeta inom olika hantverksyrken. Genom detutvecklingsarbete som pågår inom arbetsmarknadsverket får förmedlarna endjupare kunskap om branscherna och de krav som ställs på olika yrken. Härigenomökar också deras möjligheter att bistå sökande som efterfrågar möjligheter attverka inom skilda yrken. Utskottet anser dock att det i första hand bör åliggabranscherna själva ått främja rekryteringen till olika hantverksyrken ochavstyrker därför bifall till motion A243 i aktuell del. 1 kommunisternas motion 1988/89; A254 tasfrågan upp om arbetsförmedlingens arbete med att bereda de anställda inomSamhall anställning hos andra arbetsgivare. Motionärerna förklarar sig bereddaatt acceptera ett oförändrat antal anställda inom om arbetet medutslussningen till den öppna arbetsmarknaden prioriteras inom arbetsförmedlingsverksamhetenoch resurser avsätts för ändamålet. Det rådande goda arbetsmarknadsläget har enligtpropositionen inneburit att arbetsförmedlingarna har kunnat placera flersökande med arbetshandi-kapp på den öppna marknaden. Enligt statistik som hartagits fram av Samhallgruppen var det /88 1 172 Samhall-anställda somövergick till arbete hos annan arbetsgivare. Denna siffra kan jämföras med 310utplacerade . Målsättningen är 1 600 övergångar. Utskottetförutsätter som en självklarhet att arbetsförmedlingen medverkar till att dettamål nås. Motion A254 bör därför inte föranleda någon åtgärd i nuaktuell del. I motion 1988/89; A234 av () framhållsbehovet av hjälp för pensionärer som vill söka arbete. Motionären begär därföratt det på arbetsförmedlingarna inrättas speciella kontaktpersoner med uppdragatt h]älpa pensionärer till rätta. i denna framställning har utskottet kunnatkonstatera att utvecklingsarbetet inom arbetsmarknadsverket är inriktat mot atterbjuda förbättrad service både åt arbetssökande och arbetsgivare. Härigenomökar också möjligheterna att lösa de uppgifter förmedlingen har att hjälpa ohkakategorier arbetssökande att hitta arbete som lämpar sig för deras förutsättningarpå skilda områden. Enligt utskottets mening bör därför den nu aktuella motioneninte föranleda någon åtgärd. Utskottet övergår nu till några frågor om invandrarnas problematt komma in på arbetsmarknaden. Situationen för utländska medborgare på arbets marknaden är väsentligt sämre än för svenskar. Enligt arbetskraftsundersök ningarna uppgick arbetslösheten för utländska medborgare fill medan motsvarande siffra för svenska medborgare var . sjönk arbetslösheten också för utländska medborgare och uppgick fill , 23 en siffrasom dock skall jämföras som gällde för svenska 1988/89:AU11medborgare. I moderata samlingspartiets motion 1988/89:A285 betonasatt bristen på kunskaper i svenska språket är ett avgörande hinder förinvandrarnas möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. måste därför intensifiera sina ansträngningar för att lösadetta problem. Det är inte realistiskt att tro att man enbart genom attutvärdera och jämföra utländska utbildningar med svenska skall kunna lösaarbetsgivarens bristande tilltro till okända läroanstalter. En arbetslösakademiker behöver hjälp att höja sin trovärdighet inför presumtivaarbetsgivare. Arbetsmarknadsmyndigheterna bör därför hjälpa denna grupp tillspråkträning. Också provanställning bör kunna komma i fråga, liksom möjligheteratt genom objektiva tester visa sina kunskaper. Betydelsen av kunskaper i svenska språket och möjlighettill yrkespraktik tas också upp i en annan motion från moderatasamlingspartiet, 1988/ 89:A288. Rekryteringsstöd och aktivaarbetsförmedlingsinsatser för att tillvarata flyktingars arbetskapacitet ärvärdefulla insatser. Med tanke på vårdsituationen i ifrågasättermotionärerna om inte de utbildade flyktingarnas kompetens kunde komma tillanvändning även utan krav på legitimafion. Liknande synpunkter lägger motionärernaockså på andra yrkesområden, t.ex. teknikområdet. De ytterligare insatser somföreslås i propositionen tillstyrks. Rufiner för att utvärdera utländskaexamina måste enligt motionärerna utarbetas. I motion 1988/89;A240 påtalas misshushållningenmed invandrarnas kompetens på arbetsmarknaden genom att de anställs ibefattningar för vilka de är överkvalificerade. Centerparfiet efterlyser därförförslag från regeringen hur invandrarna lättare skall kunna hitta vägar in påden svenska arbetsmarknaden i relevanta befattningar. I mofion 1988/89:A286 begärs etttillkännagivande om att invandrarna skall få sina meriter och betyg godkända iSverige och att kunskaper i något av de stora invandrarspråken skall vara enmerit vid ansökan till utbildning och anställning i vård- och serviceyrken. m.fl. (s) anser i motion 1988/89; A268 attden åtgärdskatalog som presenterats av regeringen inte är till fyllest förinvandrarakademikerna och efterlyser bl.a. en kartläggning av derasarbetsmarknadssituation och åtgärder för att lösa praktikfrågan. Liksom iövriga refererade motioner tas också i denna motion upp frågan omkompletterande utbildning och förbättrad svenskundervisning. Eftersom det saknas stafistik som visar hur mångainvandrade akademiker det finns i eller i vilken utsträckning dessa hararbete som motsvarar deras utbildning anser och (båda fp) i motion 1988/89:A227 att det är angeläget att det görs enriksomfattande inventering av invandrare med akademisk bakgrund. Invandrarnas problem på arbetsmarknaden skall enligtgällande invand- rarpolitiska riktlinjer lösas genom att befintliga arbetsmarknadspolitiska resurser utnyttjas. Med hänsyn till det rådande läget för dessa grupper och den kraftiga flyktinginvandringen föreslås dock i propositionen att särskilda insatser görs. De medel som (1988/ 24 89;FiU10, rskr. 94) ställde till förfogande för arbetsförmedlingen /89:AU11 innevarandebudgetår skulle användas till att förkorta väntetiden mellan beslut omuppehålls- och arbetstillstånd å ena sidan och kommunplacering å den andra.Tillskottet, som upptog medel för ca 25 tjänster under andra hälften avinnevarande budgetår, skall avse en röriig förmedlingsstyrka, riktad motdem som vistas vid de olika mottagningsförläggningarna. I budgetpropositionen föreslås, som redovisats i detföregående, att de ambulerande arbetsförmedlingarna förstärks och för nästabudgetår tillförs 50 tillfälliga tjänster. För den rörliga arbetsförmedlingensverksamhet har av beredskapsmedel avsatts 30 milj. kr. AMS fördelar medlenefter ansökan från länsarbetsnämnderna. Dessutom föreslås i propositionen attden tillfälliga förstärkning av förmedlingsservicen som hartilldelats arbetsmarknadsverket också får disponeras under nästa budgetår. Utskottet har erfarit att flera inifiativ har tagits föratt underlätta för invandrarna att komma in på arbetsmarknaden. Som exempelvill utskottet nämna den enkät som gjorts av invandrarverket i samarbete medlandsfinget i vid flyktingförläggningarna. Vid denna enkätvisade det sig att ett sextiotal flyktingar hade medicinsk utbildning på högskolenivå.Efter granskning av får nu ett tretfiotal av dessa yrkespraktikoch svenskundervisning för att genomgå prov för legifimation. Informationsinsatser planeras i många län för arbetsgivareoch fackliga organisationer för att sprida kunskap om utländska meriters värde. För att underlätta invandrarnas möjligheter att komma inpå den svenska arbetsmarknaden och få ett arbete som svarar mot deras fidigarekunskap och erfarenhet har AMS startat ett utvecklingsprojekt, en databaseradkunskapsbank, som syftar till att finna metoder för att pröva och värderautländsk yrkeskunskap. Ett samarbete har för ändamålet inletts mellan AMS, UHÄ,SÖ, och . Denna samarbetsgrupp ser ävenöver möjligheterna fill kompletterande utbildning. Inom UHÄ finns en verksamhet somsyftar till att bedöma och värdera utländska högskoleutbildningar. Verksamhetenhar dragits med problem i form av långa handläggningsfider och stor personalomsättning.Enligt vad utskottet under hand har inhämtat kommer extra åtgärder att undervåren 1989 vidtas inom UHÄ för att nedbringa handläggningstiderna och i övrigtintensifiera verksamheten med utvärdering av utländska betyg. Utskottet vill först stryka under hur angeläget det är attvar och en efter sin förmåga ges möjligheter att delta i arbetslivet. Dettagäller inte minst för utländska medborgare, i stor utsträckning flyktingar somfunnit en i vårt land. Deras kunskaper och erfarenheter från andraländer borde i många fall vara värdefulla för den svenska arbetsmarknaden. Somframgått av redogörelsen ovan har åtgärder vidtagits och andra planeras för attge utländska medborgare som har erhållit uppehålls- och arbetstillstånd bättremöjligheter att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det är enligtutskottets uppfattning synnerligen angeläget att ansträngningarna frånmyndigheternas sida intensifieras i detta viktiga arbete. Vad angår yrkandet i motion A286 (mp) om möjligheten attfå tillgodoräk na kunskap i något av de stora invandrarspråken vid ansökan fill utbildning 25 ochanställning i vård- och serviceyrkena finns möjlighet att ta 1988/89:AU11 sådan hänsyn vid anställning inom den offentliga sektorn därsådana kunskaper kan vägas in i skicklighetskriteriet. Utskottet finner att åtskilliga av de frågor som tas upp imofionerna ligger väl i linje med den förda polifiken. De bör därför enligtutskottets uppfattning inte föranleda några åtgärder. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna A285 (m),A288 (m), A240 (c) och A286 (mp) i aktuella delar. Vad slutligen gäller yrkandet i mofion A227 (fp) om enriksomfattande inventering av invandrare med akademisk bakgrund vill utskottetframhålla följande. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna ifråga om angelägenheten av att invandrarna får arbeten som svarar mot derasutbildning och kompetens i övrigt. Utskottet gör dock den bedömningen att dettorde möta stora praktiska svårigheter att i detta syfte genomföra enriksomfattande inventering. Inte heller torde det vara praktiskt genomförbartmed en heltäckande kartläggning av arbetsmarknaden för invandrare, något somefterlyses i motion A268 (s). Utskottet anser därför att nu ifrågavarandemotioner inte bör vinna bifall. I det föregående har utskottet tagit ställning till vadsom anförts i propositionen om personal vid arbetsmarknadsverket. Utskottettillstyrker även vad som i övrigt anförts under anslaget. Till anslagetArbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader föreslås för nästa budgetår , varav 1 392,5 milj. kr. för dé sammanlagda lönekostnaderna. Avlönemedlen bör enligt proposifionen 5 milj. kr. avsättas för tillfälligaförstärkningar av arbetsförmedlingen, medel som bör stå fill regeringensförfogande. Som en konsekvens av förslagen beträffande antalettjänster inom arbetsmarknadsverket föreslås i motionerna 1988/89:A285 (m) och1988/ 89;A276 (c) ett med 37,5 milj. kr. resp. 75 milj. kr. reducerat beloppnär det gäller medelsanvisningen i denna del. Utskottet tillstyrker vad som anförts i propositionenbeträffande anvisning av medel till det här aktuella anslaget. De isammanhanget upptagna motionerna avstyrks i motsvarande delar. Slutligen tillstyrker utskottet att AMS liksom fidigarebemyndigas avskriva vissa lånefordringar inom verket samt att inkomster avannonser m.m. av . AMS får utnyttjas för kostnaderför annonser m.m. 183 816 000 (1) (1) varav . 1988/89:47 bil. 3,FiUlO. Från anslaget betalas dels reseersättningar ochtraktamenten m.m. åt arbetssökande vid besök på arbetsförmedhngen (utredningskostnader), dels kostnader för flyttningsbidrag och inlösen av egna hem m.m. 26 1988/89 Beräknadändring 1989/90 Utredningskostnader 8 316 000 + 416 000 Flyttningsbidrag 174 500 000(1) + 43 369 000 Inlösen av egnahem m. m. 183 816000 + 43 785 000 1988/89: 47 bil. 3, FiU 10. Underpunkt B 2 (s. 79-80) föreslår regeringen att skall tillArbetsmarknadsservice för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Utskottet tillstyrker den begärda medelstilldelningen, 8,7milj. kr., under denna punkt. Flyttningsbidrag till en arbetssökande kan enligtförordningen (1987:407) om flyttningsbidrag m.m. vara respenning, starthjälpoch merkostnadsbidrag. En arbetsgivare som anställer en medflyttandefamiljemedlem kan få medflyttandebidrag. Respenning kan utgå till den som är eller riskerar att bliarbetslös, inte kan få arbete på hemorten eller i närheten av hemorten och somsöker arbete genom den offentliga arbetsförmedlingen. Starthjälp får lämnastill den som har en kvalificerad yrkesutbildning, inte kan få arbete påhemorten och som har fått anställning i yrket vid företag inom stödområde omsådan arbetskraft inte kan erhållas på orten. Möjlighet att erhållamerkostnadsbidrag infördes . Bidraget utgår vidanvisning fill arbete på annan ort än hemorten, dock inte i samtMalmö och kommuner. Bidrag får heller inte lämnas vid tillträde avden första anställningen efter avslutad reguljär utbildning. Vidare föreskrivsatt den nya anställningen beräknas vara . 1 motion 1988/89:A489 framhålls attavfolkningen i vissa kommuner har nått så långt att det krävs införande avavsevärda individuella stimulanser för att få en inflyttning till stånd.Motionärerna föreslår därför nya riktlinjer för flyttningsbidragen m.m.Flyttningsbidragen (respenning m.m.) bör utformas så att de bådefrämjar en bättre regional balans och ytterligare minskar belastningen påstatsbudgeten. Arbetsgivarna bör i expansionsorterna svara för kostnaderna vidrekrytering av arbetskraft från utflyttningsorter. Flyttningsbidrag bör därföri framtiden bara utgå vid flyttningar till regionalpolitiskt prioriteradeområden. Utskottet framhöll vid sitt ställningstagande till ettliknande motionsyrkande (AU 1987/88:11, s. 36) att ett genomförandeav förslaget skulle innebära att ersättning för de reella flyttningskostnadernainte längre skulle kunna utgå vid arbetsmarknadspolitiskt motiveradeflyttningar i andra delar av landet än avfolkningsbygderna. Utskottet avstyrktedärför bifall till motionen.Utskottet vidhåller denna uppfattning och finner inte heller i 1988/89:AU11övrigt skäl att biträda ett sådant förslag. Den behandlade motionen A489 (c)avstyrks därför i aktuell del. Merkostnadsbidrag bör enligt förslaget i motion 1988/89;A489 (c) endast utgå för flyttning till stödområdena. Bergslagskommunerna ochsydöstra - med undantag för de mest expansiva kommunerna inom dessaområden. Bidragen kan då fördubblas till . I motion 1988/89;A225 framhålls att reglernaför det införda merkostnadsbidraget inte ger tydlig ledning förtillämpningen. Motionärerna anser därför att regeringen senare bör återkommamed en redovisning om hur bidraget har fungerat och, vid behov, med förslagtill åtgärder. Utskottet har i samband med sitt yttrandetill finansutskottet över proposition 1988/89:47 om den ekonomiska politikenjämte motioner (1988/89: AUly) tagit ställning för merkostnadsbidragets nuvarandeutformning. Utskottet tog då också ställning till ett motsvarandemotionsyrkande från . Utskottet anförde därvid att centerpartietsförslag skulle innebära en alltför snäv avgränsning med hänsyn till dearbetslösas intressen och avstyrkte därför förslaget. Det finns enligt utskottetsmening inte skäl att frångå denna uppfattning. Med det anförda avstyrks motionA489 (c) i föreliggande del. Beträffande yrkandet i motion 1988/89:A225 vill utskotteterinra om sitt nyssnämnda yttrande till finansutskottet. I detta yttrandeutgick utskottet från att bidraget utvärderades utan att gjorde någotsärskilt uttalande härom. Utskottet avstyrker därför motion A225 (fp) i dennadel. Utskottet tar härefter upp frågan om bidraget förmedflyttande. Regeringen föreslår att försöksverksamheten med bidrag fillarbetsgivare för anställning av medflyttande bör få bedrivas även /90 inom en oförändrad kostnadsram. I motion 1988/89;A489 föreslås attbidragsprocenten till arbetsgivaren höjs från nuvarande till av dentotala lönekostnaden för den anställde och utgår tillarbetsgivare inom stödområdet. Utskottet anser inte att det föreligger skäl att ändrabidragsreglerna med hänsyn till att det är en försöksverksamhet sompågår. Inte heller bör området ändras inom vilket medflyttandebidraget utgår.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om fortsatt försöksverksamhetunder /90 beträffande medflyttandebidraget och avstyrker detaktuella motionsyrkandet. I nyssnämnda motion vill mofionärernafrämja rekrytering av kvalificerad arbetskraft fill näringsliv och offentligtjänst inom t.ex. sjukvården genom att det införs möjlighet till avskrivning avden årliga studiemedelsavgiften så länge man bor och arbetar inom stödområdenaA och B. behandlade under föregående ettlikartat motionsyr kande som då gällde möjligheten att rekrytera läkare till arbete i glesbygd (SfU 1987/88:26, s. 17). Yrkandet avslogs med motiveringen att förslaget innebar i det närmaste olösliga rättviseproblem mellan olika studerandekate- 28 gorier och olika delar avlandet. Utskottet anser inte att bör frångå 1988/89: AUl 1 dennauppfattning och avstyrker därför bifall till nu ifrågavarande motion i aktuelldel. Imotion 1988/89:A460 av m.fl. (s) påtalas den oroande utvecklingeni glesbygdskommunerna i fråga om de unga kvinnornas utflyttning. Som ett led isträvandena att underlätta för kvinnor att återvända fill hemorten föreslårmotionärerna att bestämmelserna omflyttningsbidrag ändras. Ändringen skullebestå i att bidrag även lämnas till kvinnor i glesbygdskommuner med brist påarbetskraft. Bidraget skulle utgå utan att nuvarande kriterier är uppfyllda. Utskottetkonstaterar att den regionalpolifiska kommittén beträffande detregionalpolitiska stödet bl.a. har till uppgift att åstadkomma att ensamman-vägning av olika faktorer som bedöms ha betydelse för levnadsnivånsammantaget skall ge så likartade levnads- och sysselsättningsförhållanden sommöjligt. Den fråga som motionärerna tar upp ligger således inom ramen förkommitténs uppdrag. Utskottet föreslår därför att motion A460 lämnas utanbifall.