bet · GC01JuU19 · 1988-12-31 00:00:00 — Rättshjälpens organisation, m. m. 1988/89 JuU 19 Ibetänkandet behandlar utskottet ett regeringsforslag om rättshjälpensorganisation m. m. samt ett antal motioner med anknytning till förslaget ochrättshjälpssystemet i stort. Regeringsfbrslagetinnebär ändringar i administration och beslutsbefogenheter inom rättshjälpen(bl.a. så att domstolarna avlastas vissa uppgifter) samt en utvidgning i ettpar fall av möjlighetema till allmän rättshjälp. Utskottet ansluter sig tillregeringens förslag och avstyrker bifall till samtliga motioner. gemensam reservation (m, fp, c, mp) föreslås att regeringen genom etttillkännagivande bör erinras om att har begärt attregeringen skall utreda möjlighetema till ersättning för rättegångskostnader iförvaltningsmål. I två andra gemensamma reservationer (m, fp, c, mp) förordasatt möjlighetema till allmän rättshjälp utvidgas för vissa näringsidkare och iärenden enligt . Iproposition 1988/89:117 har regeringen () föreslagitriksdagen att anta vid propositionen fogade förslag till 1. lag om ändring irättshjälpslagen (1972:429), 2. lag om ändring isekretesslagen (1980:100). Förslagen har granskats av lagrådet. Propositionens huvudsakliga innehåll redovisas på s. 13. Isamband med propositionen behandlar utskottet dels en motion som väckts medanledning av propositionen, dels yrkanden i sex mofioner från allmännamotionstiden. Motionsyrkandena redovisas på s. 11. Lagförslagen här följandelydelse. Riksdagen1988/89. 7 sami Nr 19 Lag omändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenomföreskrivs i fråga om rättshjälpslagen (1972:429)' dels att 5 a och 29 §§skall upphöra att gälla, debatt i 18, 21, 22, 25, 34, 43, 45 och 47 §§ ordet "rättshjälpsnämnd" iolika böjningsformer skall bytas ut mot "rättshjälpsmyndighet" imotsvarande form, debatt 3, 4, 5, 8, 28, 30, 31, 32, 33 och 49 §§ samt mbrikema närmast före 31 och33 §§ skall ha följande lydelse, delsatt mbriken närmast före 27 § skall lyda "Betalning och fastställande avrättshjälpsavgift och tilläggsavgift, avräkning med den rättssökande, biträdeoch bodeiningsförrättare," delsatt i lagen skall införas fem nya paragrafer, 8 a, 31 b, 31 c, 33 a och 33 b §§,av följande lydelse. 1988/89:JuU 19 För handläggning av vissa ärenden om rättshjälpfinns rättshjälpsnämnder. Verksamhetsområde för rättshjälpsnämnd bestämmes avregeringen. Skallärende om allmän rättshjälp handläggas av rättshjälpsnämnd, upptages ärendetav den rättshjälpsnämnd inom vars verksamhetsområde den rättssökande är bosatteller, om den rättssökande är dödsbo, den avlidne var bosatt. Ifråga om densom ej är bosatt i landet eller dödsbo efter den som ej var bosatt hår,upptages ärendet av den rättshjälpsnämnd som regeringen bestämmer. Skallärende om rättshjälp genom offentligt biträde handläggas av rättshjälpsnämnd,upptages ärendet av den rättshjälpsnämnd inom vars verksamhetsområde den somåtgärden avser är bosatt eller, ifråga om den som ej är bosatt i landet, avden rättshjälpsnämnd som regeringen bestämmer. Omersättningför utlägg vid rådgivning skad fastställas, skall ärendethandläggas av den rättshjälpsnämnd inom vars verksamhetsområde advokatbyrånär belägen. För handläggning av vissa ärenden om rättshjälpfinns en rättshjälpsmyndighet. Lagen omtryckt 1983:487. Senaste lydelse av 5 a §1988:1295. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1988/89: JuUl 9 Regeringenfår förordna att rättshjälpsnämnd skad vara delad i avdelningar. Vad som föreskrivesom nämnd äger motsvarande tillämpning på sådan avdelning. 4f består av ord- Förprövning av överklaganden i förande, som skall vara lagfaren vissa fad enligt denna lag finns en och erfaren i domarvärv, samt fyra rättshjälpsnämnd. Den består av en andra ledamöter. Av dessa skall två ordförande, som skall vara eller ha vara advokater, en anställd på all- varit ordinarie domare, samt fyra män advokatbyrå och en enskilt andra ledamöter. Av dessa skall två verksam. De två övriga skall vara vara advokater, varav en anställd svenska medborgare och får inte på allmän advokatbyrå och en en- vara underåriga eller ha förvaltare skilt verksam. Samtliga ledamöter enligt 11 kap. 7 § . skall vara svenska medborgare och får inte vara underårigaeller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Regeringen utserordförande och övriga ledamöter . För ordförande skall finnas eneller flera ersättare. Bestämmelserna om ordförande äger motsvarandetillämpning på ersättare. I övrigt får regeringen utse erforderligt antalersättare. är beslutför är beslutför med ordföranden och minsttvå med ordföranden och minst två andra ledamöter, avvilka en icke är andra ledamöter, av vilka en inte är Vid avgörande avärende, advokat. Vid avgörande av ärende, som är av principiellbetydelse eller som är av principiell betydelse eller annars av särskild vikt,skall dock annars är av särskild vikt, skall samtliga ledamöter deltaga. docksamtliga ledamöter delta. regler om omröstning i tvistemåläger motsvarande tillämpning när ärende avgöres av rättshjälpsnämnd.Ordföranden skall dock säga sin mening först. / den utsträckning regeringen bestämmer fårtjänsteman vid rättshjälpsnämnden på nätnndens vägnar slutligt prövarättshjälpsärende. Allmänrättshjälp får ej beviljas 1. iangelägenhet som skall prövas eller på annat sätt behandlas utom riket, om ej den rättssökande är bosatt här och särskilda skäl föreligger för rättshjälp, 2. utlänningarsom varken är eller tidigare varit bosatta här, om det inte finns särskilda skäl för rättshjälp. - Senaste lydelse 1988; 1295. Senaste lydelse 1988:213. fl 1988/89. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1988/89: JuU 19 3. den som är eller har varitnäringsidkare i angelägenhet som har uppkommit i hans näringsverksamhet, om detinte finns skäl för rättshjälp med hänsyn till verksamhetens art och begränsadeomfattning, hans ekonomiska och personliga förhållanden och omständigheterna iövrigt, 4. i fråga om anspråk somöverlåtits till den rättssökande, om överlåtelsen kan antagas ha ägt mm isyfte att åstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp, 5. för upprättande avsjälvdeklaration, 6. för upprättande aväktenskapsförord, testamente eller gåvohandling, 7. i angelägenhet rörandebodelning, om det inte med hänsyn till boets beskaffenhet och makarnas ellersambornas personliga förhållanden finns särskilda skäl för rättshjälp, 8. om frågan om rättshjälp kananstå till dess en annan rättslig angelägenhet, vari anspråket stöder sig påväsentligen likartad gmnd, har avgjorts slutligt, 9. ägaren eller tidigareägare av 9. ägaren eller tidigare ägare av en fastigheteller en byggnad i ange- en fastighet eller en byggnad i angelägenhet somavser fastigheten eller lägenhet som avser fastigheten eller byggnaden, omhan har eller borde byggnaden, om han har eller borde ha hafträttsskyddsförsäkring eller ha haft rättsskyddsförsäkring eller något annatliknande rättsskydd något annat liknande rättsskydd som omfattarangelägenheten, som omfattar angelägenheten och något annat inte följerav andra stycket, 10. i angelägenhet rörande trafikskadeersättningenligt trafikskadélagen (1975:1410) eller rörande skadestånd som kan betalas från en föreliggande ansvarsförsäkring; dock får rättshjälp beviljas den skadelidande om ange lägenheten är anhängig vid domstol eller rör enbart annan skada än per sonskada, 11. den som ej harbefogat intresse av att fä sin sak behandlad. / fad som avses i första stycket 9 får rättshjälpbeviljas när den rättssökandes egna kostnader i angelägenheten har uppgåtttid minst det basbelopp som anges i 6 § första stycket Därvidbeaktas endast kostnader av sådant slag som kan antas komma att betalas frånden rättssökandes rättsskydd eller, om något sådant inte finns, kostnader somavses i 9 § andra stycket I fråga om visst slag av ärenden som är talriktförekommande och normalt av enkel beskaffenhet kan regeringen förordna attallmän rättshjälp ej skall beviljas. Underfömtsättning av ömsesidighet kan regeringen förordna att medborgare i en vissfrämmande stat och den som, utan att vara medborgare i den staten, är bosattdär skall vara likställd med svensk medborgare i fråga om allmän rättshjälp. Vid prövningen av en ansökan om allmän rättshjälp iangelägenhet som rör ersättning tid en patient för behandlingsskada ellerläkemedels-skada skad särskild hänsyn tas tid den rättssökandes personligaförhåf landen. /mål eller ärende vid domstol skad domstolen fastställa rättshjälpsavgiften ochiförekommande fad tilläggsavgiften i samband med att den fastställer ersättningtid biträde. Finns ej biträde eller begär biträdet ej ersättning, fastställsrättshjälpsavgiften när domstolen skiljer målet eller ärendet från sig ellernär rättshjälpen upphör. Vad nu sagts gäller även om rättshjälpsavgift ocktilläggsavgift har fastställts för den rättssökande. Ärden rättsliga angelägenheten ej anhängig vid domstol, skad rätts-hälpsnämndenfastställa rättshjälpsavgiften och tilläggsavgiften. Därvid skall förstastycket tillämpas. Rättshjälpsmyndighetenskad fastställa den rättssökandes rättshjälpsavgift och tilläggsavgift, såsnart kostnaderna för rättshjälpen är slutligt bestämda. Skulle ytterligarekostnader visa sig sedan avgiften fastställts, får dock ny avgift fastställas. fastställt rättshjälpsavgiften och iförekommande falltilläggsavgiften skad genom dess försorg avräkning göras med den rättssökandeoch med biträde eller bodeiningsförrättare. Frånersättning tid biträde eller bodeiningsförrättare enligt 22 § skad avräknas vadden rättssökande enligt 27§ är skyldig att utge tid denne. Understigerersättningen vad som skad avräknas, svarar biträdet ellerbodelningsförrättaren, om kostnader utöver dennes ersättning uppkommit förrättshjälpen, mot staten för mellanskillnaden. Fastställsrättshjälpsavgiften och tilläggsavgiften till lägre belopp än det som denrättssökande inbetalat, Avräkninggörs av rättshjälpsmyndigheten. Avräkning med den rättssökande sker så snarträttshjälpsavgiften och tilläggsavgiften har fastställts. Avräkning med biträdeeller bodeiningsförrättare görs när ersättning tid denne har fastställts. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, meddelar närmareföreskrifter om avräkningen. "Senastelydelse 1988:213. 1988/89: JuU 19 får återbetalning avmellanskillnaden anstå, om det finns anledning anta att högre belopp kommeratt fastställas på grund av ytterligare kostnader för rättshjälpen. Motpartsersättningsskyldighet för kostnad for allmän rättshjälp /fråga om part som åtnjuter ad-män rättshjälp i mål eller ärende vid domstoläger i fråga om kostnaderna för rättshjälpen bestämmelse i lag om partsrättegångskostnad tillämpning utom beträffande ersättningför ränta. Motparteller annan som är ersättningsskyldig för sådana kostnader skall åläggas attutge ersättning enligt vad som sägs i 33 §. Omdet döms tid äktenskapsskillnad medan makar efter gemensam ansökan och den enamaken har åtnjutit allmän rättshjälp, skad rätten ålägga den andra maken attbetala staten hälften av kostnaderna jör rättshjälpen. Om tnaximibeloppet förden andra makens rättshjälpsavgift .skulle ha värd lägre än hälften avrättshjälpskostnaderna, skad åläggandet dock begränsas tid vad som motsvararmaximibeloppet. Ersättningsskyldighet skall inte åläggas, om beloppetunderstiger en viss av regeringen fastställd gräns. Ersättningsskyldighet skallheller inte åläggas om det med hänsyn tid omständigheterna annars är obif ligt. Harbodeiningsförrättare och har ena maken eller sambon åtnjutitallmän rättshjälp, skad rättshjälpsnämnden med motsvarande tillämpning avandra stycket besluta om kostnaderna för bodelningsförrättaren och förutredning sotn denne har föranstaltat om. Beslutet om ersättningsskyldighetfår verkställas enligt vad som är föreskrivet om allmän domstols dom. Bestämmelseri lag om ansvarför motparts kostnader i rättegång eller annat motsvarandeförfarande gäller även ifråga om motpartens rättshjälpskostnader.Ersättningför ränta skad dock inte betalas. Densom är ersättningsskyldig för rättshjälpskostnader skad tid den rättssökandebetala ett belopp som motsvarar dennes rättshjälpsavgift och tilläggsavgift.Återstoden skad betalas till staten. Om den ersättningsskyldige har ålagts attersätta endast en del av rättshjälpskostnaderna, skad han betalaer-sättningen till den rättssökande och tdl staten tned motsvarande fördelning. Omrättshjälp har beviljats i ett ärende angående verkställighet enligtutsökningsbalken, skall sådan särskild avgift enligt förordningen (1981:1185)om utsökningsavgifter som har tagits ut av motparten fördelas enligtbestämmelserna i andra stycket. = Senaste lydelse 1988:213. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1988/89: JuU 19 Om den rättssökandes rättshjälpsavgift ochtilläggsavgift tidsammans med den ersättning som maken har ålagts att betalaenligt andra och tredje styckena eller som medpart har ålagts att betala enligt31 a§ överstiger rättshjälpskostnaderna, skad den rättssökande berättigas attfå tillbaka den överskjutande delen. Skalli annat fall beslut meddelas om fördelning av kostnader mellan parter, ägerdärom gällande bestämmelser motsvarande tilllämp-ning ifråga om kostnadernaför allmän rättshjälp åt part. Därvid skad betalningsskyldighet åläggas fördessa kostnader i deras helhet eller tdl viss kvotdel utan angivande av bestämtbelopp. Om rätten dömer tdl äktenskapsskillnad eftergemensam ansökan av ' makar och endast den ena maken har rättshjälp, är denandra maken skyldig att betala hälften av rättshjälpskostnaderna till staten.Han är dock inte skyldig att betala mer än vad som motsvarar det maximibeloppför rättshjälpsavgift som skulle ha gällt för honom om han haft allmänrättshjälp. Ersättningsskyldighetenligt första stycket föreligger inte om beloppet understiger en viss avregeringen fastställd gräns, om den make som inte har rättshjälp haft kostnaderför eget ombud som överstiger avgiften för en timmes rådgivning enligt dennalag eller om det annars är oskäligt med hänsyn till omständigheterna. Omen bodeiningsförrättare har förordnats i ett ärende där endast den ena makeneller sambon har rättshjälp, är den andra maken eller sambon skyldig att enligtde grunder som anges i första och andra styckena betala kostnaderna förbo-delningsförättaren ochför utredning som denne har beslutat om. t2 1988/89. 7 sami Nr 19 Om den rättssökande genom vårdslöshet ellerförsummelse har orsakat ökade kostnader för rättshjälpen, skad han ersättastaten dessa kostnader oavsett hur ansvaret för rättshjälpskostnaderna i övrigtskad fördelas. Motsvarande gäller den rättssökandes ställföreträdare. Närmål eller ärende i vilket part har allmän rättshjälp avgörs, skad beslutsamtidigt meddelas angående ersättningsskyldighet enligt 31 eller 31a§. Nären borgenär har beviljats aU-män rättshjälp i angelägenhet som rör försättandei konkurs, skad beslut om ersättningsskyldighet meddelas senast i samband medatt utdelningen i konkursen fastställs. Omsumman av rättshjälpsavgiften, tilläggsavgiften och den ersättning sommedpart eller annan har ålagts att betala med stöd av 31 a eller 31 b§§överstiger rättshjälpskostnaderna, skall den rättssökande få tillbaka denöverskjutande delen av staten. Omersättning enligt 22 § tid biträde eller bodeiningsförrättare har fastställtstdl ett lägre belopp än summan av rättshjälpsavgiften och tilläggsavgiften,svarar denne mot staten, inom ramen för mellanskillnaden, för derättshjälpskostnader som överstiger ersättningen. Fördelning aversättning mellan staten och den som haft allmän rättshjälp Förfarandet dåersättningsskyldighet för rättshjälpskostnader fastställs Ommotpart eller annan enligt 31 § första eller femte stycket har ålagtsersättningsskyldighet för rättshjälpskostnader, skall ersättningen betalastill den rättssökande med belopp som motsvarar rättshjälpsavgiften jämtetilläggsavgift och tid staten med återstoden. Omersättningsskyldighet inte har ålagts tid fullt belopp skad vad i förstastycket sägs om rättshjälpsavgift och tilläggsavgift avse de delar härav somsvarar mot fördelningen av ersättningsskyldigheten. Harallmän rättshjälp beviljats sökande i ärende angående verkstäl-Ughet enligtutsökningsbalken, skad bestämmelserna i första och andra styckena om ersättningtillämpas Isamband med att handläggningen avslutas i ett mål eller ärende i vilket parthar allmän rättshjälp skall beslut meddelas om vilket belopp som skad betalasenligt 31 § första stycket och 31 a-c§§. Om beslutet meddelas av annan än domstoleller rättshjälpsmyndigheten, skad betalningsskyldigheten bestämmas tid attavse kostnaderna i deras helhet eller viss kvotdel utan att ett bestämt beloppanges. Nären borgenär har beviljats ad-män rättshjälp i en angelägenhet som rörförsättande i konkurs, skall beslut om ersättningsskyldighet meddelas senast isamband med att utdelningen fastställs. 'Senaste lydelse 1988:213. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1988/89: JuUl 9 ocksåi fråga om särskild avgift enligt förordningen (1981:1185) omutsökningsavgifter som i ärendet uttagits hos motparten. Beslut enligt 28 §, 31 § andra och tredje styckenasamt 32 § får fattas av rättshjälpsmyndigheten genom automatisk databehandlingav uppgifter i ett av myndigheten fört register över rättshjälpskostnader. Beslut om ersättningsskyldighet förrättshjälpskostnader enligt 31 § andra och tredje styckena och 31 b § tredjestycket får verkställas enligt bestämmelserna i utsökningsbaf ken. I fråga om talan mot domstols beslut enligt dennalag tillämpas, utom i fall som avses i andra stycket, vad som i allmänhetgäller om talan mot beslut av domstolen. Hovrättensbeslut i en överklagad fråga angående ersättning till biträde får inteöverklagas. Hovrätten får dock tillåta att beslutet överklagas, om det finnssärskilda skäl för en prövning om tillstånd skall ges enligt 54 kap. 10 §första stycket i . Beslut enligt denna lag av rätts- Beslutenligt denna lag av rätts hjälpsnämnd eller annan förvalt- hjälpsmyndigheten eller annan ningsmyndighet som ej omfattas av förvaltningsmyndighet som ej om- första stycket överklagas hos be- fattas av första stycket överklagas svärsnämnden. Beslut av utskriv- hos rättshjälpsnämnden. Beslut av ningsnämnd överklagas dock hos utskrivningsnämnd överklagas, psykiatriska nämnden. dock hos psykiatriska nämnden. Beslut av advokat eller biträdande jurist på allmänadvokatbyrå får inte överklagas. Talan får ej föras mot besvärs- Rättshjälpsnämndensoch psyki- nämndens eller psykiatriska nämn- atriska nämndens beslut enligt den- dens beslut enligt denna lag. na lag/år inte överklagas. Denna lag träder i kraft, i fråga om 8 och 8 a §§den , och i övrigt den dag regeringen bestämmer. ' Lydelse enligt 1988/89; JuU20. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 10 § sekretesslagen(1980:100)' skall ha följande lydelse. 1988/89: JuU 19 Sekretessen enligt denna paragraf gäller inte beslut i ärendet. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretessgäller hos rättshjälpsnämnd, samtdomstolsverket i ärende om rättshjälp 1. för uppgift som angår denrättsliga angelägenhet som ärendet avser, 2. för uppgift om enskilds personligaeller ekonomiska förhållanden i övrigt, om det kan antas att den enskildelider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessgäller hos rättshjälpsmyndigheten, rättshjälpsnämnden samt iärende om rättshjälp 1. för uppgift som angår denrättsliga angelägenhet som ärendet avser, _ . 2. för uppgift om enskilds personligaeller ekonomiska förhållanden i övrigt, om det kan antas att den enskildelider skada eller men om uppgiften röjs. Denna lag träder i kraft dendag regeringen bestämmer. Lagen omtryckt 1988:9. Motionerna 1988/89: JuUi 9 Motion väckt med anledning av propositionen 1988/89:Jul1 av m. fl. (m) vari yrkas att beslutar alt vidgamöjligheterna att erhålla rättshjälp för klagomål enligt ienlighet med vad i motionen anförts. Motioner från allmänna motionstiden l988/89:Ju4lOav och (båda m) vari yrkas att hosregeringen begär att får i uppdrag att initiera lämplig åtgärdför att avhjälpa den i motionen anförda problematiken i samband med bodelning. 1988/89:Ju415av och (båda c) vari yrkas att hosregeringen begär förslag om utvidgad rättshjälp vid processer i allmänförvaltningsdomstol. 1988/89:Ju417av och (båda m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vidgademöjligheter för småföretagare att erhålla rättshjälp. l988/89:Ju4l8av Per () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om patenträttshjälp. l988/89:Ju804av m.fl. (fp) vari yrkas 7.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom det angelägna i att utan ytteriigare tidsutdräkt lämna förslagtill sådan lagstiftning som innebär att enskilda får rätt till ersättning förrättegångskostnader i skattemål och andra mål som handläggs enligtförvaltningsprocesslagen. 1988/89:Ju821av m. fl. (vpk) vari yrkas 9. attriksdagen hos regeringen begär en översyn av reglerna för rätts hjälp och rätt till rättsligt biträde, med direktivet att förbättrarättsskyddet för ekonomiskt svaga grupper, 10. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att rätten till offentligt biträde alltid bör tillgodoses om påföljden kan bli frihetsberö vande i någon form. År1972 beslutade en genomgripande reform av samhällets rättshjälp.Reformen regleras främst i rättshjälpslagen (1972:429; RHL), som trädde i kraftden (prop. 1972:4, JuU 12, rskr. Syftet med reformen var atttillgodose enskildas behov av bistånd i rättsliga angelägenheter. Tvågmndläggande krav ställdes upp för samhällets rättshjälp. Det ena var atträttshjälp skall utgå där behov av rättshjälp föreligger. Det andra var attingen av ekonomiska skäl skall vara förhindrad att ta till vara sina rättsligaintressen; dock att den rättssökande i allmänhet skall efter förmåga bidratill kostnaderna för rättshjälpen. I enlighet härmed innehåller RHL ett systemmed avgifter som betalas av den rättssökande. Rättshjälplämnas enligt RHL i fyra skilda former: allmän rättshjälp, rättshjälp åtmisstänkt i brottmål (bl.a. genom offentlig försvarare), rättshjälp genomoffentligt biträde och rådgivning. Föri första hand administrativa uppgifter på rättshjälpsområdet finns regionaltsärskilda rättshjälpsnämnder. för rättshjälpen ärdomstolsverket. För prövning av besvär i vissa fall enligt RHL finns . Efterikraftträdandet har RHL ändrats vid flera tillfallen. En större reformgenomfördes (prop. 1978/79:90, JuU 30, rskr. 268), då domstolar ochvissa andra myndigheter fick vidgade befogenheter att besluta irättshjälpsfrågor som antalet rättshjälpsnämnder minskade i antalfrån sex till fyra. Därefterhar vidtagits en rad ändringar i RHL. Till grund för flera avändringarna har legat förslag av rättshjälpskommittén som avslutade sitt arbeteår 1986. Åren1981 och 1982 höjdes avgifterna i rättshjälpssystemet (prop. 1980/81:20, JuU17, rskr. 65; prop. 1981/82:28, JuU 19, rskr. med den sistnämnda höjningen slopades möjligheterna till rättshjälp i vissa typer avärenden. begränsades också möjligheterna att i vissa fall fårättshjälp innan ett s. k. pilotfall avgjorts (prop. 1981/82:28, JuU 52, rskr.320). Är 1983 undantogs fastighetstvister från området för allmän rättshjälpoch begränsades möjligheterna till biträde i bodelningsärenden samt infördes enny avgift, vars storlek är beroende äv biträdesarvodet (prop. 1982/83:61, JuU19, rskr. Senaständrades RHL genom lagstiftning som trädde i kraft den (prop.1987/88:73, JuU 21, rskr. Ändringarna innebar bl. a. att möjligheternatill rättshjälp utvidgades genom sänkta avgifter och höjd inkomstgräns. Ilagstiftningsärendet beslutade även att uppdra åt regeringen att ökamöjligheterna till rättshjälp i fastighetstvister och patientskadeärenden. Medanledning av beslut upprättades inom justitiedeparte mentet promemorian (Ds 1988:43) Ett par frågor om allmän rättshjälp i fastighetstvister och patientskadeärenden, som har remissbehandlats. sa av förslagen i den nuaktuella propositionen har sin utgångspunkt i 1988/89: JuU 19 dennapromemoria.