bet · GC01SoU24 · 1988-12-31 00:00:00 — För att bryta den negativa trend somuppstått inom många områden behövs ett nytänkande som innebär att större ansvarläggs på de enskilda människoma. Imotion 1988/89: So440 av m.Jl. (c) begärs ett tillkänna givande till regeringen om vad som anförs i motionen om de förebyggande insatsemas roll i sjukvårdsarbetet (yrkande 2). Motionärema anför att de förebyggande insatserna måste få en mer framträdande plats i den svenska hälso- och sjukvården. Det betonas att alla behöver ett fungerande socialt nät och att samhällsplaneringen måste inriktas på att trygga människors behov av social och kulturell gemenskap och samvaro. I motionen tas upp även frågor om åtgärder mot bmket av alkohol, tobak och narkotika, kost- 1 frågor, användningen avkemiska ämnen i arbetslivet och behovet av åt- 1988/89:SoU24 gärder mottrafikolyckor m. m. Isamband med behandlingen av regeringens skrivelse om folkhälsans utveckling m.m. och behandlade utskottet ettantal motionsyrkanden om förebyggande insatser inom hälso- och sjukvården (SoU1987/88:27). I betänkandet redovisades ett antal hälsopolitiska utredningar,projekt och andra initiativ från regeringens, ochlandstingens samt andra myndigheters sida . Utskottetuttalade (s. 14 f.) att det är av största betydelse att arbetet med attförebygga ohälsa hos befolkningen fortsätter och att dessa insatser kanintensifieras. För detta krävs ett engagemang såväl på statlig som regional ochlokal nivå. Utskottet anförde vidare att det för arbetet med att utjämnahälsovillkoren från social synpunkt är betydelsefullt att faktasammanställningaroch analyser motsvarande dem i tas fram ävenfortsättningsvis. Utskottet fann att den syn på den kommande inriktningen avhälsoarbetet som regeringen redovisat i sin skrivelse om folkhälsans utvecklingväl svarar mot de krav på åtgärder för att undanröja hälsorisker som ställdes ide då aktuella motionema. Med anledning av en motion om de ensammas situationoch den risk som social isolering innebär för uppkomsten av ohälsa anfördeutskottet att det behövs kunskapsunderlag för att förebygga inte minst denpsykiska ohälsa som uppkommer till följd av att människor saknar socialanätverk. Utskottet hänvisade i sammanhanget till arbete medatt ta fram särskilda handlingsprogram inom psykiatrin och anförde att det ärangeläget att arbetet med att förebygga psykisk ohälsa fortsätter. Medanledning av ett motionsyrkande om åtgärdsprogram mot olyckor och personskadorkonstaterade utskottet att arbete med dessa frågor redan pågår inom ett flertallandsting och att inlett uppbyggnaden av en länsvisregistrering av de olycksfall som hälso- och sjukvården kommer i kontakt med.Miljö- och hälsoskyddsnämndernas förebyggande arbete framhölls särskilt.Utskottet underströk vikten av att detta arbete fortsätter. Utskottetavstyrkte dock krav i motionema på initiativ till regeringen från riksdagenssida. följde utskottet (RD 136, rskr. Utskottetdelar helt uppfattningen i bl. a. motion So440 (c) att de förebyg gande insatsema måste ha en framträdande plats inom den svenska hälso- och sjukvården. Utskottet erinrar om de uttalanden som utskottet gjorde om den mycket stora betydelsen av det hälsoförebyggande arbe tet och om att myndighetemas insatser på detta område måste intensifie ras. Som utskottet tidigare redovisat pågår ett omfattande arbete i riktning mot att undanröja olika hälsorisker. Det finns en god medveten het hos såväl regeringen som sjukvårdshuvudmännen och andra ansvariga om frågans betydelse. Utskottet anser bl. a. med hänvisning härtill att det inte är nödvändigt med något uttalande från sida för att de förebyggande insatsema skall få en ökad uppmärksamhet från myndighe temas sida. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion So440 (c) yrkande 2. Imotion So280 (m) framförs kritik mot det förebyggande sociala arbete 1988/89:SoU24 som bedrivs . Utskottet, som anser att sådana ansträngningarär nödvändiga, avstyrker motionen. Imotion So29 (c) hemställs att som sin meningger regeringen till kännavad som anförs i motionen om roll i det förebyggande ochkunskapsförmedlande arbetet rörande aborter, fosterdiagnostik och vård av förtidigt födda bam (yrkande 5). Motionären anför att frågoma rörandefosterdiagnostik, senaborter och vård av för tidigt födda bam kräver storainsatser från en expertmyndighet och att dessa frågor måste ges ett stort utrymmei den fJirebyggande verksamheten. Även de allt högre aborttalen måste beaktasmed initiativ att förebygga att abort blir det altemativ som står till buds.Socialstyrelsens roll bör vara att leda detta arbete och ta nödvändigainitiativ till det arbete som sedan skall bedrivas av huvudmännen. Utskottethar med oro tagit del av uppgiftema om ökningen av antalet aborter främst blandunga kvinnor. Utskottet har i betänkandet 1988/89: SoU14 framhållit attåtgärder måste vidtas för att bromsa denna ökning och få till stånd enminskning av antalet aborter. I det sammanhanget framhöll utskottet särskiltsocialstyrelsens viktiga roll på central nivå i det abortförebyggande arbetet.Utskottet såg positivt på det program för det abortförebyggande arbetet somsocialstyrelsen arbetar med. Utskottet delar såledesmotionärens bedömning att måste ägna stor uppmärksamhet iltdet förebyggande och kunskapsförmedlande arbetet rörande aborter. Även deövriga uppgifter som nämns i motionen måste enligt utskottet beaktas isocialstyrelsens arbete. Utskottet anser dock inte att något särskilt uttalandefrån sida behövs, varför utskottet avstyrker motion So29 (c) yrkande5. Imotion So33 (s) begärs ett tillkännagivande till regeringen om att det i dennya organisationen för är särskilt angeläget att handikappfrågomabeaktas (yrkande 4). Utskottetdelar i och för sig uppfattningen att bör ha ett särskiltansvar för handikappfrågomci men anser inte att det erfordras något uttalandefrån sida för att motionen skall bli tillgodosedd. Utskottetavstyrker därför yrkande 4 i motion So33 (s). Frågor om organisation och ledning av Ipropositionen uttalas (s. 27 f) att gmndstmkturen i or ganisation bör ändras på så sätt att nuvarande indelning i avdelningar och byråer avvecklas och att verksamheten indelas i högst nio enheter samt högst sex regionalt lokaliserade tillsynsenheter. Verksledningen anses böra utvidgas och förstärkas. Enligt propositionen bör den utöver generaldirek tören bestå av ytterligare tre direktörer. I propositionen framhålls att det enligt den av godkända propositionen om ledning av den statliga förvaltningen (prop. 1986/87:99, KU 29, rskr. 226) ankommer på rege- 20 ringen att besluta om engmndstmktur för myndighetemas inre organisa- 1988/89:SoU24 tion, dvs. normaltindelningen i avdelningar eller motsvarande. Inom denna ram skall sedan myndighetenha en betydande frihet att själv besluta om organisation. I anslutning tilluttalandena om inre organisation anför föredraganden att hananser att bör upphäva beslutet om riktlinjer förstyrelsens organisation som mer i detalj reglerar socialstyrelsensorganisation. Imotion So29 (c) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförs imotionen rörande verksledningens sammansättning med en överdirektör (yrkande8). Motionären anser att den nuvarande organisationen med en generaldirektöroch en överdirektör samt med kompetenta befattningshavare som enhetschefermycket bättre än den föreslagna organisationen ger stymingsmöjligheter förgeneraldirektören. Imotion So30 (m) hemställs att i avvaktan på ett nytt organisationsförslagavslår propositionen i vad avser den intema organisationen om högst nio störreenheter och tre direktörer fömtom generaldirektören (yrkande 2). Motionäremaanser att ansvarsfördelningen på central nivå är oklar såväl för hälso- ochsjukvården som för socialvården och hänvisar i övrigt till sitt förslag om enuppdelning av nuvarande socialstyrelse i en medicinal- och en socialstyrelse. Utskottetgör följande bedömning. Socialstyrelsensnuvarande gmndstmktur med en administrativ avdelning, en fackavdelning förvardera hälso- och sjukvård och för socialtjänst samt en avdelning förförebyggande arbete och planering m. m. är dels en följd av en tidigaretradition, dels ett försök att ge särskilt utrymme för de senare frågoma. Ipraktiken har tyngdpunkten alltför mycket kommit att vila på ärenden av akutkaraktär och mtinuppgifter i stället för på utvecklingsarbete och nödvändigastrategiska uppgifter. Enligt utskottet måste nya organisationi större utsträckning än möjliggöra en koncentration kring uppgiftemauppföljning och utvärdering samt kunskapsförmedling. Utskottetdelar bedömningen att antalet nivåer inom bör begränsas.Utskottet har inte något att erinra mot den indelning som föreslås i högst nioenheter utöver den föreslagna regionala tillsynsorganisationen.Socialstyrelsens verksamhetsområde är vittomfattande. I en rad olika sammanhangkravs ett tvärsektoriellt arbetssätt med representation på hög nivå från socialstyrelsen.Möjlighetema är därför begränsade för en eller två personer att ledasocialstyrelsen. Utskottet delar därför regeringens bedömning attverksledningen behöver förstärkas. En rimlig ambitionsnivå bör vara enverksledning med en generaldirektör och tre ytterligare direktörer. Utskottetär med hänvisning till det anförda inte berett att tillstyrka kraven i motionSo29 (c) att verksledningens sammansättning med en generaldirektör och enöverdirektör bör bibehållas. Vadgäller kraven i motion So30 (m) på ett nytt organisationsförlag med beaktande av motionärernas krav på en uppdelning av i två ämbetsverk har utskottet i det föregående (se s. 7) avstyrkt förslag om att 21 skalldelas i en medicinal- och en socialstyrelse. Det saknas 1988/89:SoU24därmed skäl att hos regeringen begära ett nytt organisationsförslag. Sompåpekas i propositionen ankommer det inte längre på att besluta omgmndstmkturen för en myndighet. Ansvaret härför åvilar i stället regeringen.Detta utgör också ett skäl till varför bör upphäva sitt beslut frånår 1980 (prop. 1979/80:6, SoU 45, rskr. 386) angående riktlinjer försocialstyrelsens organisation m. m. Medhänvisning till vad utskottet sålunda anfört tillstyrker utskottet attriksdagen upphäver sitt tidigare beslut angående riktlinjer för socialstyrelsensorganisation m. m. Följaktligen avstyrks motionema So29 (c) yrkande 8 och So30(m) yrkande 2. Imotion So31 (fp) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförsi motionen om ledningens kvalifikationer (yrkande 5). Ett minimikrav är enligtmotionärema att de direktörer som skall bära ansvaret för hälso- och sjukvårdenresp. är högt kvalificerade inom resp. område. Detta anses varaen fömtsättning för att skall åtnjuta den auktoritet som ärnödvändig inom resp. område. Vidare bör enligt motionärerna socialstyrelsentillföras ekonomisk expertis på hög nivå för att göra ekonomiska bedömningar avkonsekvenserna av allmänna råd. Med tanke på verkets viktiganormgivningsfunktioner finner motionärema det nödvändigt att tillförsäkrasocialstyrelsen kvalificerad juridisk kompetens. Utskottetdelar motionärernas bedömning att höga krav bör ställas på de personer somskall leda arbete. Även i propositionen framhålls på fleraställen behov av personal med hög kompetens på olikasakområden. Sålunda påtalas behovet av ekonomisk och juridisk expertis liksombehovet att i särskilda situationer kunna knyta till sig expertis på sakområdensom annars inte är representerade inom verket. Någon motsättning föreliggerdärmed inte mellan motionärernas uppfattning och synsättet i propositionen.t Imotion 1988/89:So547 av och (båda mp)hemställs att beslutar att en representant för alternativ vård skallingå i (yrkande 2). mening bör det inom finnas kompetens i fråga omaltemativmedicin. Utskottet vill dock inte ställa sig bakom kravet på att deti myndighetens styrelse skall ingå en representant för denna verksamhet.Utskottet avstyrker därför motion SoS47 (mp) yrkande 2. Fleramotioner tar upp socialarbetare i . Se dan har haft två socialarbetare placerade i Köpen- 22 Socialarbetarnaavlönas av och är organisatoriskt 1988/89:SoU24 knutna tillbyrån för socialt behandlingsarbete i . På liknande sätt harNorge och socialarbetare placerade i . Imotion So29 (c) begärs ett tillkännagivande till regeringen om att de tvåsocialarbetarbefattningarna bör ligga kvar i verksamhet tillsvidare (yrkande 6). kan anställningarna enligt motionären eventuelltknytas till i . Imotion So31 (fp) begärs ett tillkännagivande till regeringen om att verksamhetenmed socialarbetare i bör fortsätta samt att även iframtiden bör vara huvudman för verksamheten (yrkande 4). Motionärerna anseratt de svenska socialarbetarna i gjort ovärderliga insatser blandsvenska ungdomar som varit på väg att bli socialt utslagna på gmnd avmissbruk, kriminalitet, prostitution eller psykisk sjukdom. Signaler om attverksamheten eventuellt skall upphöra anses oroande, inte minst med tanke påatt klientema tycks bli mer belastade än tidigare och hjälpbehovetdärmed större. Liknandesynpunkter framställs i motion 1988/89;So237 av () ivilken begärs tillkännagivanden om socialarbetarna i (yrkande 1) ochom att bör kvarstå som huvudman för verksamheten (yrkande 2).Sådana yrkanden finns även i motionerna I988/89:So34 av m.fl.(s) (yrkandena 1 och 2) och 1988/89; So240 av (vpk). Hänvisningtill uttalandena i den sistnämnda motionen görs även i texten till motion So32(vpk). Ipropositionen anförs i samband med uttalanden om behovet av att begränsasocialstyrelsens verksamhet med handläggning av individärenden m. m. (s. 26)att bl. a. frågan om socialarbetare i skall beredasytterligare inom . bilaga till propositionen redovisas den nordiska socialarbetarverk-samheteni . Därav framgår att verksamheten diskuterats i det nordiskakontaktmannaorganet rörande narkotikafrågor. En översyn har genomförts och enstudie presenterats i febmari 1989. Av studien framgår att antalet svenskaklienter som de svenska socialarbetarna får kontakt med har ökat under desenaste åren. hade man kontakt med 629 personer. Av dessa var under och under . Klienterna utgörs till stor del avungdomar i riskzonen liksom av grava alkohol-och narkotikamissbmkare. Även alltfler HIV-positiva missbmkare har varit i kontakt med socialarbetarna. I studienrekommenderas att respektive länder skall behålla verksamheten under i förstahand . Kontaktmannaorganet föreslås löpande följa verksamheten ochvärdera behovet av den samt pröva eventuella förändringar av dess organisationoch arbetsformer. Kontaktmannaorganetskall behandla studien vid ett sammanträde . Denberedningsgmpp som berett frågan om organisation har ocksådiskuterat frågan om huruvida den särskilda verksamheten i alltjämtframstår som berättigad eller inte. dock inte slutligställning till detta men menade att /89:SoU24alla förhållanden inte bör vara huvudman för den i fortsättningen. Ipropositionen anför föredraganden (s. 50) att det nordiskakontakt-mannaorganets behandling av studien bör avvaktas. Enligt föredragandensuppfattning bör dock inriktningen vara att inte skall varahuvudman för verksamheten, eftersom styrelsen i princip inte bör syssla meddirekt klientarbete. Om verksamheten skall vara kvar bör i stället andralösningar beträffande huvudmannaskapet prövas. Utskottetgör följande bedömning. Utskottetanser i likhet med samtliga motionärer att den verksamhet som bedrivs avsocialstyrelsens socialarbetare i är mycket värdefull och utgör ettviktigt led i narkotikapolitiken. En gjord utvärdering av verksamhetenhar visat att de svenska socialarbetarna i under föregående år hadekontakt med drygt 600 personer, där åtminstone hälften utgjordes av personerunder och drygt hundratalet av mycket unga människor, som antingen redanär inne i ett missbmk eller i riskzonen för att dras in i ett sådant. Utskottetanser inte minst mot denna bakgmnd att det är angeläget att verksamheten medsvenska socialarbetare i kan bedrivas även fortsättningsvis. Socialstyrelsenssocialarbetare i har hela landet som upptagningsområde och ärberoende av anknytning till i . Det har sedan längeansetts svårt att finna den ideala organisatoriska formen för verksamheten.Huvudmannaskapsfrågan har därför återkommande varit föremål för diskussioner.Något självklart altemativ till den nuvarande organisatoriska modellen finnsinte, men eftersom i princip inte bör syssla med direktklientarbete bör frågan om en annan huvudman för verksamheten prövas. Iavvaktan på att ett underlag för ett ställningstagande arbetas fram börsocialstyrelsen kvarstå som huvudman. sålunda anfört med cinledning av motionema So29 (c) yrkande 6, So31(fp) yrkande 4, So237 (fp) yrkandena 1 och 2, So34 (s) yrkandena 1 och 2 samtSo240 (vpk) bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottethar inget att erinra mot att , i den mån detta inte behandlats i detföregående, godkänner vad som i propositionen förordas om socialstyrelsenshuvudsakliga uppgifter och verksamhetsinriktning, CAN och . Utskottetanser vidare att vad som i övrigt anförts i propositionen om en ny myndighet för kontroll av läkemedel m.m., regional tillsyn för hälso- och sjukvård samt tandvård, barn- och ungdomsfrågor, en förändrad an svarsfördelning för vissa ärendegrupper och uppgifter samt socialstyrel sens framtida organisation, i den mån dessa frågor inte behandlats i det föregående, inte bör föranleda något uttalande från sida. Hemställan 1988/89:SoU24 1. beträffandeåterinrättande av en medicinalstyrelse att avslårmotionema 1988/89: So30 yrkande 1 och 1988/89:So423 yrkande 7, 2. beträffandeett statligt att avslårmotion 1988/89: So31 yrkande 2, 3. beträffande parlamentariskmedverkan i utredningsarbetet att avslår motion 1988/89: So29 yrkande9, 4. beträffande socialstyrelsenssjälvständiga ställning att avslår motion 1988/89: So30 yrkande 3, 5. beträffande överförandeav SBU till att avslårmotion 1988/89: So29 yrkande 1 delvis, 6. beträffande överförande av AIDS-delegationentill att avslår motion 1988/89: So29 yrkande 1 iåterstående del, 7. beträffande inrättandeav en central enhet för tillsynsverksamhet m.m. att avslårmotion 1988/89: So32 yrkande 1, 8. beträffandeåterinrättande av en länsläkarorganisation att avslårmotionema 1988/89: So423 yrkande 8 och 1988/89: So30 yrkande 4, 9. beträffandesocialstyrelsens tillsynsverksamhet och rättssäkerhe ten att avslår motionema 1988/89: So31 yrkande 3 och 1988/89: So33 yrkandena 1-3, 10. beträffandesocialstyrelsens tillsyn över hälsohem m. m. att avslår motion 1988/89: So32 yrkande 2, 11. beträffandesocialstyrelsens regionala tillsyn och en enhetlig praxis att avslårmotion 1988/89: So29 yrkande 7, 12. beträffandesocialstyrelsens resurser att avslår motionema 1988/89: So31 yrkande 1 och 1988/89: So29 yrkandena 2 och 10, 13. beträffande socialstyrelsensansvar för kvaliteten i barnomsorgen att avslår motion 1988/89: So32yrkande 3, att avslår motionema 1988/89: So29 yrkande 3 och 1988/89: So290, 15. beträffandesocialstyrelsens organisation för de drogpolitiska frå gorna att avslår motionema 1988/89: So29 yrkande 4, 1988/89: So3S och 1988/89:So326 yrkande 2, 16. beträffandedet hälsoförebyggande arbetet att avslårmotion 1988/89: So440 yrkande 2, 17. beträffande ansvaret förvälfärdspolitiken att avslår motion 1988/89: So280, 18. beträffande socialstyrelsensarbete med abortförebyggande åtgär- 25 der m.m. 1988/89:SoU24 att avslårmotion 1988/89: So29 yrkande 5, 19. beträffande socialstyrelsensansvar för handikappfrågorna att avslår motion 1988/89: So33 yrkande4, 20. beträffande upphävandeav tidigare riktUnjer för organisation att med bifalltill propositionen och med avslag på motionerna 1988/89: So29 yrkande 8 och1988/89: So30 yrkande 2 upphäver sitt beslut (prop. 1979/80:6, SoU 45, rskr.386) angående riktlinjer för organisation m.m., 21. beträffandeledningens kvalijikationer att avslårmotion l988/89:So3l yrkande 5, 22. beträffandesocialstyrelsens kompetens ifråga om alternativme dicin att avslårmotion 1988/89: So547 yrkande 2, 23. beträffandesocialstyrelsens socialarbetare i att medanledning av propositionen och motionema 1988/89: So29 yrkande 6, 1988/89: So31yrkande 4, 1988/89: So237 yrkandena 1 och 2, 1988/89: So34 yrkandena 1 och 2samt 1988/89: So240 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 24. beträffandegodkännande av nya riktlinjer för verksamhet m. m. att med bifalltill propositionen godkänner vad som förordas i propositionen omsocialstyrelsens huvudsakliga uppgifter och verksamhetsinriktning, () samt om rådet föralkohol- och narkotikapolitiska frågor () i den mån dessa frågor intebehandlats i det föregående, 25. attriksdagen beslutar att vad som anförs i propositionen om en ny myndighet för kontroll av läkemedel m.m., regional tillsyn för hälso- och sjukvård samt tandvård, bam- och ungdomsfrågor, en för ändrad ansvarsfördelning för vissa ärendegmpper och uppgifter samt framtida organisation, i den mån dessa frågor inte be handlats i det föregående, inte skall föranleda något utta lande. Stockholmden På socialutskottets vägnar Närvarande:Daniel Tarschys (fp), EiO (), (), (), (), Per Stenmarck (m), (), (), ,\nderlund (s), (), (), (), (), (), SinikkaBohlin (s), () och 1988/89:SoU24 son(vpk). Återinrättande av en medicinalstyrelse (mom. 1) , Per Stenmarck och (alla m) anser dels att den delav utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Utskottet vidhåller"och slutar med "yrkande 7." bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att utvecklingen har visat att det var fel att slå ihopmedicinalstyrelsen och till ett verk. Ansvarsfördelningen äroklar såväl för hälso- och sjukvården som för socialvården. Det är enligtutskottet angeläget att den medicinska kompetensen åtempprättas och att hälso-och sjukvården klart byggs på medicinsk vetenskap och beprövad erfarenhet. Medtanke på den snabba medicinska och medicinsk-tekniska utvecklingen är behovetav en särskild medicinalstyrelse ännu större . Regeringen börenligt utskottet återkomma till med ett förslag om ny, uppdeladorganisation för hälso- och sjukvården och . Vad utskottet anförtmed anledning av motionema So30 (m) yrkande 1 och So423 (m) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottet under mom. 1 bort hemställa 1.beträffande återinrättande av en medicinalstyrelse att med anledningav motionema 1988/89: So30 yrkande 1 och 1988/89: So423 (m) yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ett statligt (mom. 2) DanielTarschys och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskottetvidhåller" och slutar med "yrkande 2." bort ha följande lydelse: Mångahälsorisker är alltjämt klassbundna. Kraftfulla insatser behövs för att förebygga ohälsa och alltför tidiga dödsfall i alla delar av samhället. Kunskapen om hälsofarliga livsstilar måste spridas. Utskottet anser mot denna bakgmnd att det vore ändamålsenligt att åtempprätta ett statligt . Det föreslagna institutet bör på riksnivå vara ansva rigt för kartläggning av ohälsan och dess orsaker, för forskning om hur sådana risker kan förebyggas samt för initiativ, samordning och genomfö rande av olika folkhälsobefrämjande insatser. De uppgifter som skulle överföras från är hälsoregistrering, hälsoskydd och häl soupplysning, vilket innefattar information om främst kost och motion, tobak, missbmk, sex- och samlevnad och olycksfall. Regeringen bör sna rast återkomma till med ett förslag om åtempprättandet av ett . anfört med anledning av motion So3l (fp) yrkande 2 bör I988/89:SoU24 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffandeett statligt att medanledning av motion 1988/89: So3l yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Parlamentarisk medverkan i utredningsarbetet (mom.3) UllaTilländer och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "yrkande 9." bort ha följande lydelse: Utskottetanser att beredningen av frågan om en betydelsefull förändring av organisationoch inriktning av ett stort centralt ämbetsverk bör ske under parlamentariskmedverkan.