bet · GC01TU15 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är - som utskottetframhöll i det nämnda betänkandet /87:19 - regionalpolitiskt mycketvärdefullt att investeringsprogrammet gör det möjligt att stärka skogsbruketskonkurrenskraft och att förbättra förutsättningarna för näringslivet i sinhelhet i dessa län. Av det anförda följer att motionsyrkandena avstyrks. Imotion T346 (mp) behandlas viss lastbilstrafik i . Motionären säger där bedriver en försöksverksamhet - som ett led i en EG-anpassning - genomvilken lastbilar med 60 tons boggitryck tillåts trafikera vägnätet. Mofionären,som befarar att vägarna slits för hårt och som säger sig vara motståndare tillEG-anpassningen, vill ha ett stopp för trafiken. Enligtvad utskottet erfarit gäller en av beviljad dispenssom gör det möjligt att - då tjälen i marken är -trafikerabl.a. vägarna i med fordon eller fordonskombinationer som har enhögsta bruttovikt av . Motionärens farhågor synes, med hänsyn till deförutsättningar som gäller för dispensen, sakna grund. Motionsyrkanden beträffande flerårsplaner ochfördelningsplaner m. m. Utskottetbehandlar i detta avsnitt ett stort antal mofionsyrkanden som alla innehåller krav på något beslut eller uttalande från sida i syfteatt få till stånd åtgärder, vilkas genomförande regleias inom ramen för den planeringsprocess som utskottet redogjort för. Det stora flertalet av yrkandena är begränsade fill att avse ett visst län och gäller då i allmänhet antingen att ett visst eller vissa vägobjekt bör tidigareläggas eller att läneti 37 fråga påett eller annat sätt skall få en ökad medelstilldelning för vägändamål. 1988/89:TU15Vissa yrkanden gäller emellertid landet som helhet, eller flera län. I motionerna T222 (fp) och T225 (m) betonas den storabetydelsen från trafiksäkerhets- och miljösynpunkt a\ förbifarter ellerkringfartsleder och att särskilda satsningar på sådana därför bör göras. Utskottet, som delar motionärernas uppfattning, erinrar omatt beslutade höja anslaget för byggande av riksvägar med180 milj .kr. för att möjliggöra tidigareläggning av i riksvägplanen ingåendeangelägna förbifartsprojekt. Vidare framhölls i beslut attmedelsanvisningen för länstrafikanläggningar skulle göra det möjligt atttidigarelägga ett antal angelägna förbifarter. Regeringen har också - enligtvad utskottet erfarit - i direktiv om upprättande av förenklade flerårsplanerför framhållit att möjligheten att inordna angelägnakringfartsleder och förbifarter, genom fidigareläggning av sådanabyggnadsobjekt i gällande planer, särskilt bör beaktas. Av det anförda framgårenligt utskottets mening att syftet med motionsyrkandena torde få ansestillgodosett. Yrkandena avstyrks med hänvisning till det anförda. Utskottet delar också den i motion T240 (s) uttaladeuppfattningen att det är angeläget att bygga bort "flaskhalsar" ivägnätet och förutsätter att behovet av åtgärder i det syftet beaktas inomramen för vägplaneringen. Med hänvisning fill den ordning som gäller för beslutom väginvesteringar avstyrker utskottet motionsyrkandet. I motion T240 (s) framförs vidare önskemål om en störremedelstilldelning för investeringar i förbifarter än vad som beslutades medanledning av fjolårets trafikpolitiska proposition. Utskottet har i det föregående tagit ställning tillfrågorna om medelsanvisningar för nästa budgetår för byggande av riksvägar ochför byggande av länstrafikanläggningar. Vidare har utskottet just framhållitvikten av satsningar på förbifarter - på riksvägar såväl som på länsvägar.Utskottet är emellerfid inte berett att förorda en specialdesfination av medelför vare sig en viss typ av väginvesteringar - i annan mån än vad som följer avuppdelningen på olika anslag - eller ett visst vägobjekt. Sådana beslut börliksom fattas inom ramen för vägplaneringsprocessen. Med det sagdaavstyrks motionsyrkandet. Utskottet är inte heller berett att föreslå enspecialdestination av medel för vägändamål till förmån för ett visst ellervissa län. Därför avstyrks motion T254 (m) yrkande 2, vari uttalas önskemål omen ökad andelav väganslagen för de fyra Mälarlänen. Fem motioner innehåller förslag om en ny i ettinlandsläge mellan och . I motion T343 (c) yrkas att regeringen bör utreda ochkomma med förslag till en ny på nämnda sträcka. Ett yrkande med samma innebörd återfinns i motion T317 (fp), i vilken framhålls att den föreslagna vägenskulle kunna avlasta E4. Den skulle också innebära goda transportmöjligheter för turister till fjällvärlden. Vidare skulle den vara lämplig för transport avfarligt 30 Imotion T323 (c,m,fp,vpk), såvitt nu är i fråga, framhålls att 1988/bör byggas ut som delar av en planerad inlandsväg. I denmotionen samt i motionerna T231 (fp) och T356 (fp) framförs synpunkter påvägens sträckning genom inlandet mellan och . Enligt de tvåförstnämnda är det särskilt angeläget att vägen får en sträckning via Örebro.Enligt den sistnämnda bör vägen till att börja med byggas i sträckningenMora-Johannisholm-Filipstad-Kristinehamn-Mariestad-Göteborg. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det är iprincip två krav som ställs i dessa fyra motioner. Det är att vägstandarden börhöjas och att vägen bör numreras som . I frågan om vägens standard gäller att denna prövas inomramen för vägplaneringen. Ett enhetligt nummer är inget skäl för ensärbehandling. Nuvarande klassificering av Europavägarna i Sverigeregleras genom deklaration rörande byggande av internationellahuvudtrafikleder. Deklarationen utarbetades inom (). Flertalet europeiska stater, dock inte , är emellertidparter i en ny överenskommelse, träffad inom ECE:s ram, som innebär en iförhållande till deklaration ändrad klassificering av Europavägarna.För del innebär den nya överenskommelsen - om vi ansluter oss till den- dels att i princip alla våra nuvarande Europavägar skall skyltas om med nyanummer, dels införandet av några nya nummer. För den s.k. inlandsvägen innebäröverenskommelsen dock ingen Europavägsstatus. Utskottet vill vidare framhålla att den av motionärernaaktualiserade vägförbindelsen numera på långa sträckor har enhetliga vägnummertill ledning för bl.a. utländska turister. benämns sålunda den119 mil långa sträckan . Några formella hindermot att hela sträckan får ett enhetligt vägnummer finnsinte. Enligt vad utskottet erfarit pågår överläggningar mellanvägverket och berörda länsmyndigheter om en inlandsväg och dess sträckning. Medhänvisning härtill, och till den ordning som gäller för beslut om väginvesteringar,finner utskottet att någon åtgärd inte bör komma i fråga medanledning av motionsyrkandena. Dessa avstyrks följaktligen. I den sålunda behandlade motionen T231 (fp) framhålls atten inlandsväg skulle ingå i ett svenskt "stamvägnät". I motionernaT323 (c,m,fp,vpk) och T367 (s) framhålls att bör tas in i"stamvägnätet". Det allmänna vägnätet är indelat i riksvägar ochlänsvägar. Klassificeringen baserar sig på vilken funktion vägen fyller församfärdseln. Begreppet stamvägar finns inte i väglagstiftningen. Utskottetanser för sin del att nuvarande indelning av det allmänna vägnätet är tillfyllest och avstyrker därmed motionerna T323 (c,m,fp,vpk) i här berörd del ochT367 (s). Bland de motionsyrkanden om flerårs- och fördelningsplanerm.m. som berör mer än ett län behandlar utskottet nu slutligen yrkandena imotionerna T310 (c) och i T312 (c). I den förstnämnda begärs åtgärder i syfteatt få till stånd den s.k. Dackevägenoch i den sistnämnda påtalas behovet av en snabb upprustning 1988/89:TU15 avvägförbindelsen Norrköping-Västerås-Gävle. Utskottet hänvisar till den ordning som gäller för beslutom väginvesteringar och avstyrker motionerna. Utskottet övergår nu till att behandla det stora antalmotionsyrkanden i olika vägfrågor som i huvudsak endast rör ett län. Yrkandenaär, som nämnts, genomgående av tre olika slag. Det vanligast förekommandeinnebär krav på att ett visst eller vissa vägobjekt möjligt skall kommatill stånd. Vanligt är också krav på att ett visst län skall tillföras ökademedel för byggande av vägar. Den tredje kategorin innebär krav på att ett visstlän skall tillföras ökade medel för drift av vägar. Frågor av de två sistnämndaslagen omfattas i många fall av ett och samma yrkande. Den ökade medelstilldelningenavses vanligen komma till stånd genom en omfördelning länen emellan. I någrafall begärs emellertid en specialdestinerad medelsanvisning till förmån för ettvisst län. Till stöd för yrkandena, av samtliga kategorier, åberopasarbetsmarknadsmässiga samt trafik-, miljö- och regionalpolitiska överväganden. Utskottetavstyrker samtliga dessa motionsyrkanden av följande skäl. Utskottet har i det föregående utförligt redogjort för degrundläggande bestämmelserna om vägplaneringsprocessen. Den innebär att detankommer på de centrala, regionala och lokala vägmyndigheterna att prövafrågorna om utredning, projektering och planering samt prioritering m.m. avvägutbyggnaderna. Som utskottet tidigare i olika sammanhang framhållit är detett -inte minst från planeringssynpunkt - komplicerat och tidskrävande förfarandesom i de enskilda fallen föregår vägfrågornas lösning. De stora kostnadernaför vägbyggandet och den begränsade medelstilldelningen nödvändiggör noggrannaavvägningar mellan olika projekt och mellan alternativa lösningar med avseendepå arbetenas utförande m.m. Behov av samordning med andra planeringssektoreroch intressen har därvid medfört ökade krav på vägplaneringens inordnande iden totala samhällsplaneringen. Vad gäller länsstyrelserna har de ettavgörande inflytande på vägfrågorna, dels genom sitt allmänna planerings- ochbeslutsansvar på regional nivå, dels genom sina speciella uppgifter avseendebebyggelseplaneringen och för natur- och miljövårdsområdena samt dels ocksågenom de befogenheter som väglagstiftningen ger dem. Under alla skeden avvägplaneringen förekommer med kommuner och andra berörda intressenter ettomfattande samrådsförfarande, som till sina huvuddrag är reglerat iväglagstiftningen. Det system för planeringen av väghållningen medplanläggning och projektering, som används av tillsammans med länsstyrelser och kommuner och även s.k. fasta beredningsgrupper vid länsstyrelserna, är för övrigt konstruerat så att anpassningar filltrafikpla nering och fysisk samhällsplanering kan tillgodoses. Utskottet vill också erinra om att nu gällande planerings- och beslutsordning på detta område tillkommit efter ett omfattande utredningsarbete och en rad beslut från statsmakternas sida samt fått en utformning som från många synpunkter ansetts förebildlig. Den kännetecknas också - som utskottet framhållit - av stor flexibilitet, som är av betydandevärde 40 inte minsti skiftande arbetsmarknadssituationer. Regionalpolitiska bedöm- 1988/89:1U15 ningar vägs också in vid länsstyrelsernas prioriteringar, något somutskottet finner lämpligt med hänsyn till den betydelse som godakommunikationer -tillsammans med andra faktorer - har för den regionalautvecklingen. Fördelningen av investeringsmedel de skilda landsdelarnaoch vägkatego-rierna emellan sker vidare på grundval av en noggrannangelägenhetsgrade-ring och efter vederbörande regionala och lokalavägmyndigheters hörande -allt i syfte att åstadkomma en så likformig ochrättvis fördelning av dessa medel som möjligt. Det är enligt utskottets mening av stor vikt attvägbyggnadsobjekten tillkommer i den prioriteringsordning som de regionala ochkommunala instanserna i samverkan med uppställt. Frågor som gäller insatser och fördelning av medel för driftav vägar avgörs även de genom en decentraliserad beslutsprocess som innefattaren dialog mellan och de regionala vägmyndigheterna ochsom resulterar i femårsplaner, underkastade en revision . Mot bakgrund av det anförda finner utskottet det klartolämpligt att - såsom motionärerna förutsätter - tar ställning tillde frågor om vägväsendet i olika län som aktuella motioner avser. Demofionsyrkanden som utskottet sålunda avstyrker gäller följande län. Byggande av kringfartsleder enligt motionerna T208 (m)yrkande 1 och T243 (m) yrkande 3 samt genomförande av diverse andra vägobjektenligt motionerna T243 (m) yrkande 5 i den delen och T360 (fp). Ökad andel av väganslagen enligt motionerna T209 (fp)yrkande 1 i den delen, T243 (m) yrkande 1 och T327 (s). Ytterligare medel till länsvägnätet enligt motion T329(c). Byggande av förbifart vid enligt motionernaT238 (fp) yrkande 2 och T342 (s). En tvärförbindelseKinda-Ätvidaberg-Valdemarsvik enligt motion T238 (fp) yrkande 3, en upprustningav mellan och och av länsvägnätet enligt yrkandena4 resp. 5 i samma motion samt en utbyggnad av från fill Örebroenligt motion T328 (s). Byggande av förbifart på vid enligt motionernaT320 (s) och T345 (fp) samt även på vid enligt sistnämndamotion. Upprustning av enligt motionerna T230 (s)yrkande 1 och T257 (fp) samt även av i dess sträckning genom länet enligtsistnämnda motion. utöver ordinarie anslag till upprustning avvägarna i länet enligt motion T349 (c). län 1988/89:TU15 Ökade väganslag till länet enligt motionerna T210 (c)yrkande 2 och T334 (s), i den förstnämnda motionen preciserat till att avse 250milj.kr. Förstärkning och beläggning av vägnätet enligt motion T335(c). Ökade väganslag enligt motion T205 (m) yrkande 2.Betydelsen av att förbättra vägarna för att upprätthålla en decentraliseradstruktur i länet enligt motion T369 (c) yrkande 1 samt ökade väganslag ochfidigareläggning av vissa vägobjekt enligt yrkande 2 i samma motion. Vägförbättringar för att tillgodose EG:s bärighetsnormerm.m. enligt mofion T242 (fp) yrkande 7. Upprustning av riksvägarna 10 och 12enligt motion T337 (s). Utbyggnad av till motorväg resp. motortrafikled påsträckor till norska gränsen, upprustning och nybyggnad av riks- ochlänsvägnätet och byggande av broar enligt motion T218 (fp) yrkandena 1,2 och 4.Upprustning av länsvägar och av i norra länsdelen enligt motionerna T338 (s)resp. T339 (s). Byggande av förbifart med bro över Sunningesund och av en nybro över enligt motion T213 (m). Skärpt uppmärksamhet på huvudvägnätets kapacitet ochunderhållsstandard m.m. enligt motion T245 (fp) yrkande 3. Utbyggnad av riksväg41 enligt motion T313 (fp). Ökat anslag för vägunderhåll enligt motion T314(s). Förstärkt satsning på vägbyggande och underhåll samt ökat anslag förfärdigställande av och för upprustning av grusvägnätet i Sjuhäradsbygdenenligt motion T315 (c). Färdigställande av väg 181 enligtmofion T318 (fp). Ökade väganslag enligt motion T321 (c) yrkande 1. Ökadprioritet för byggande av förbifarter vid fördelning av väganslagen,förbättringar av landsbygdsvägnätet och ökade väganslag samt beaktande avlandsbygdsvägnätets behov och av behovet av förbifarter i samband medutarbetandet av direkfiven för flerårsplaneringen 1991-2000 enligt motion T330(s) yrkandena 1-3 och 5. Färdigbyggande av väg 181 enligtmotionerna T336 (c) ochT353 (m). Ombyggnad av mellan ochBerghem enligt motion T347 (m). Ökade anslag för vägupprustning enligt motionT354 (m). Ökade anslag för upprustning och vidmakthållande av det sekundäravägnätet enligt motion T362 (fp). Ökade anslag för byggande och drift av vägar enligtmotionerna T226 (c) yrkande 1 och T239 (m) yrkande 1 samt även för byggande avförbifarter enligt motionerna T228 (c,m,fp) yrkande 1 och T229 (s) yrkande 4.Upprustning av vägnätet i och västra enligt motion T361 (fp). En inlandsvägs sträckning via och förbättringar enligt mofion TZ31 (fp) yrkande 2. Upprustning ochskyltning av vägarna 49 och 195 enligt motion T309 (s). Fullföljande avupprustning av väg 709 enligt motionerna T322 (vpk,c) och T331 (s). Behovet av medel för satsning på från motArboga och enligt motion T306 (s). Upprustning av och m.m. enligtmotion T224 (fp) yrkande 2. Ändrade sträckningar av och E75 genom Sundsvallscentrum enligt motion T316 (fp). Ökade medel för investeringar och underhåll avvägnätet samt rättvisare fördelningsnyckel vid anslagsfördelningen mellan deolika länen enligt motionerna T333 (s) och T348 (fp). Ytterligare medel förvägunderhåll enligt motion T358 (m). Ytterligare medel för investeringar i vägväsendet enligtmotion T250 (s) yrkande 1. Större anslag för vägunderhåll enligt motion T301(m). Extra anslag om 50 milj .kr. för underhåll och upprustning av vägnätetenligt motion T343 (c) yrkande 1. Ytterligare 10 milj.kr. för åtgärder på länsvägarna enligtmotion T232 (fp) yrkande 8. för förstärkning och beläggning avgrusvägar enligt motion T366 (c). Frågor om användning av dubbdäck behandlas i tre motioner.Föreskrifter härom utfärdas av trafiksäkerhetsverket. Föreskrifter om förbud mot dubbdäck pä tunga fordon, dvs. fordon med en totalvikt över , avses träda i kraft . För övriga fordon gäller sedan den 1 oktober 198S förbud mot användning av dubbdäck första måndagen efter påsk-31 oktober, såvida inte vinterväglag, 43 sommotiverar sådan användning, råder eller kan förutses. gällde att 1988/89:TU 15 det var tillåtet att använda diibbdäck 1oktober-30 april. I mofion T403 (c) framhålls att tiden under vilkendubbdäckanvändning är fillåten bör ändras tillbaka till . I motion T352 (m) begärs ett förbud mot användning avdubbdäck med stöd av bestämmelser som enligt motionären bör träda i kraft den 1juli 1992. I motion T208 (m) begärs ett förbud mot användning avdubbdäck i . Enligt vad utskottet erfarit har regeringen uppdragit åttrafiksäkerhetsverket och att utreda möjligheterna att kraftigtreducera dubbdäckens beläggningsslitage. Utredningen skall också bl.a. omfattaförutsättningarna för och konsekvenserna av att införa ett förbud motdubbdäcksanvändning för fordon på hela eller delar av vägnätet samt möjlighetenatt utnyttja ekonomiska styrmedel (dubbavgift) för att minska användningen avdubbdäck. I avvaktan på resultatet av utredningen, vilken skall föreläggasregeringen senast vid instundande halvårsskifte, avstyrker utskottet motionsyrkandena.Utskottet förutsätter att regeringen kommer att redovisa sitt ställningstagandeför . Frågor om vägbeläggningar behandlas i två motioner. I motion T302 (fp) framhålls att bör få iuppdrag att utprova om dolomit som inslag i asfalt kan användas för att fåljusare vägbanor. Enligt vad utskottet erfarit har olika vägbeläggningarsförmåga att reflektera ljus varit föremål för omfattande studier. Mörkabeläggningar och ljusa vägmarkeringar ger ofta en bra kontrastverkan och ärsåledes från trafiksäkerhetssynpunkt lämpliga i vissa situationer. I andrasituationer är ljusa beläggningar mera fördelaktiga för trafiksäkerheten. Ettmycket omfattande utvecklingsarbete med nya beläggningar och material pågårinom och statens väg- och trafikinstitut. I arbetet ingår ävenstudier av olika beläggningars förmåga att reflektera ljus. Något initiativfrån sida torde därför inte vara erforderligt, varför utskottetavstyrker motionen. I motion T308 (s) framhålls att ekonomiska skäl ochtrafiksäkerhetsmässiga överväganden synes tala för användning av betong somvägbeläggningsmate-rial. Enligt vad utskottet erfarit pågår ett försök med betongsom vägbeläggning på en kortare sträcka av . överväger vidare attanvända detta material på tre olika sträckor av de livligt trafikerade riksvägarna.Syftet med motionen synes sålunda tillgodosett, varför densamma avstyrks. I mofion T413 (m) begärs åtgärder för att minska antaletbildödade renar i . Enligt vad utskottet erfarit är trafiksäkerhetsverketssamordningsgrupp för trafiksäkerhet i starkt engagerad i det av motionären aktualiserade problemet. En broschyr med titeln har tagits fram med information för bilisterna om samernas speciella problem, om vilka vägar som går genom betesområden, om renflyttningar samt om bevakning av renhjordar m.m. Samerna förser också sina renar med halsband utförda i 44 Vidare kan samerna själva-utan myndighets- 1988/89:TU15 medverkan - sätta upp varningsskyltar på tillfälligt särskilt riskfyllda Utskottet delar motionärens uppfattning att det är mycket angeläget att komma till rätta med problemet och finner för sin del samordningsgruppensinsatser och fortsatta engagemang i frågan väl ägnade atttillgodose det önskemålet. Någon åtgärd torde sålunda inte varaerforderlig, varför motionsyrkandet avstyrks. Motion T311 (s) gäller samverkan av vissa resurser förvägunderhåll i . Motionärerna framhåller att de regionala väg- ochluftfartsmyndigheterna i stor utsträckning använder samma slag avinvesteringsdryga maskiner. För vissa av dem är kapacitetsutnyttjandet mycketlågt. Möjligheterna till en samverkan av maskinresurser bör därför utredas ochprövas. Utslcottet förutsätter att och luftfartsverket bedriver sinaverksamheter i så rationella former som möjligt och att de därför ocksåundersöker förutsättningarna för den samverkan som motionärerna aktualiserar.Något uttalande i frågan synes därför inte påkallat. Med det sagdaavstyrker utskottet motionen. 1. beträffandesambandet mellan goda vägar och en bättre miljö att avslår motion1988/89:T222 yrkande 5, 2. beträffandemålsättningen för drift och underhåll av vägar att avslår motion1988/89:T225 yrkande 13, 3. beträffandekommunalisering av vägplaneringen att avslår motion 1988/89:T307, 4. beträffandemiljöskyddsprövning av vägar att avslår motion 1988/89:T303, 5. beträffandeansvaret för fördelningen av investeringar i länstrafikanläggningar attriksdagen avslår motion 1988/89:T253 yrkande 3, 6. beträffandeöversyn av väglagstiftningen att avslår mofion 1988/89:T341, 7. beträffandevägverkets avkastningsberäkningar av investeringar att avslårmotionerna 1988/89:T225 yrkande 14 och 1988/ 89:T243 yrkande 2, 8. beträffande avgifts- och lånefinansiering avvägbyggnadsprojekt att avslår motionerna 1988/89:T240 yrkande 5 i denna del, 1988/89:T243 yrkande 4 i denna del, 1988/89:T330 yrkande 6 i denna del och 1988/89:T359 yrkande 7 i denna del. 9. beträffande avgiftsfinansiering för drift avvägar 1988/89:TU15 att avslår motionerna 1988/89:T225 yrkande 12, 1988/ 89:T240yrkande 5 i denna del, 1988/89:T325,1988/89:T330 yrkande 6 i denna del och1988/89:T359 yrkande 7 i denna del, 10. beträffande biltull på Ölandsbronatt avslår motion 1988/89:T319, 11. beträffande tidigareläggning avinvesteringar på i län genom lånefinansiering attriksdagen avslår motion 1988/89:T324, 12. beträffande//>ja«5(en'ng avkringfartsleder i storstadsregioner att avslår motion 1988/89:T344, 13. beträffande avgiftsfinansiering avÖsterleden att avslår motion 1988/89:T447 yrkande 9, 14. beträffande vägbyggnadsprojekt sominte finansieras med statliga medel attriksdagen avslår motion 1988/89:T225 yrkandena 15 och 16, 15. beträffande/örröntwing på lånemedelför väginvesteringar att avslår motion 1988/89:T343 yrkande 2, 16. beträffande ändrad företagsform förvägverket att avslår motion 1988/89:T225 yrkande 17, 17. beträffandemedelsanvisning för ämbetsverksuppgifter attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1988/89:T235 yrkande 1 till : Ämbetsverksuppgifter m.m. för budgetåret1989/90 anvisar ett förslagsanslag på , 18. beträffande ändrad beteckning på anslaget fördrift av statliga vägar m.m. attriksdagen avslår motionerna 1988/89:T215 yrkande 24 och 1988/ 89:T365, 19. beträffandemedelsanvisning för drift av statliga vägar attriksdagen med bifall till regeringens förslag samt med avslag på motionerna1988/89:T235 yrkande 2 och 1988/89:T350 yrkande 1 till Drift av statliga vägarför /90 anvisar ett reservationsanslag på 5 , 20. beträffandetioårsprogram för beläggning av grusvägar attriksdagen avslår motionerna 1988/89:T215 yrkande 25 och 1988/ 89:T221 yrkande2, 21. beträffande driftanslagetsregionalpolitiska profil att avslår motion 1988/89:T250 yrkande 2, 22. beträffande broar i stället förfärjor att avslår motion 1988/89:T326, 23. beträffandebeställningsbemyndiganden för att anskaffa vissaanläggningstillgångar attriksdagen medger att regeringen lämnar de beställningsbemyndigandensom förordas i propositionen. 24. beträffande bemyndigande för att överföramedel 1988/89:TU15 mellan olika anslag attriksdagen medger att regeringen vid behov när allmän väg, för vilken staten ärväghållare, övergår till enskild väghållning får låta överföra medelmotsvarande gällande statsbidrag mellan anslag B2. Drift av statliga vägar ochanslag B6.