bet · GC01KU3 · 1988-12-31 00:00:00 — I kommittédirektiven till den kommitté som skall utformaförslag till en ny kommunallag anges att kommittén - med hänsyn tillutvecklingen på def kommunalekonomiska området - bör överväga om reglerna omden ekonomiska förvaltningen i kommuner och landsfing behöver behandlas medförtur. Insynen i kommunala bolag I motion 1987/88:K622 av () yrkas aftriksdagen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift atfutreda frågan om kommunala bolag i enlighet med vad som anförts i motionen. 1 motionen fas upp frågan om def kan föreligga behov avatf stärka medborgarnas insyn i de kommunägda privaträtfsliga bolag i vilkakommunal verksamhet drivs. Mofionären anser att bör begära att enparlamentarisk utredning får till uppgift att kartlägga och analysera denkommunala bolagsbildningen och dess effekter samt att avge förslag som ärägnade att stärka den medborgerliga insynen i verksamhet av angivetslag. I kommunallagen finns ingen direkt bestämmelse om attkommunerna och landstingskommunerna får driva verksamhet genom egnaprivaträttsliga subjekt. Förhållandet till de s.k. kommunala bolagen berörsdock i några avseenden i kommunallagens allmänna regler. Kommunalföretagskommiftén behandlade i betänkandet (SOU1982:13) Kommunalförefaget verksamhet i företagsform. För att passa inoch förankra de kommunala företagen i def kommunalräffsliga mönstret föreslogkommittén ändringar i kommunallagen. Förslaget syftade till atf ge fullmäktigeoch styrelsen ökade möjligheter fill insyn i. styrning av samt kontroll öververksamheten. Kommittén föreslog ändringar bl.a. i bestämmelserna ominterpellation och yttranderätt i fullmäktige och styrelsen. Vidare föreslogsen regel som ålägger kommunen och landstingskommunen att fa ställning fill omoch i vilken utsträckning offentlighet skall gälla för handlingar hos dekommunala företagen. Formerna för förhållandet mellan kommunala bolag ochfullmäktige görs därmed lika det förhållande som råder mellan fullmäkfige ochnämnder. I betänkandet (Ds C 1983:6) Interkommunal samverkan iprivaträttslig form föreslog kommittén motsvarande ändringar beträffande den verksam het som flera kommuner, landstingskommuner eller kommunalförbund fillsammans driver i företagsform. Frågan om kontroll och insyn i de kommunala bolagen harsenare KU 1988/89:3 övervägts av staf-kommunberedningen i delbetänkandet (DsC 1985:13) . Beredningen föreslår här en reglering i kommunallagensom i stora delar överensstämmer med kommunalföretagskommitféns förslag mensom i vissa delar inte är lika långtgående. Demokratiberedningen angav i betänkandet (SOU 1985:29)Principer för ny kommunallag att def - mot bakgrund av att en omfattande del avkommunernas och landstingskommunernas verksamhet bedrivs i företagsform -finns anledning aft i en ny kommunallag reglera formerna för deförtroendevaldas insyn i denna verksamhet. Regler om förhållandet till dekommunala bolagen borde enligt beredningen införas i ett särskilt kapitel. I direktiven för den kommitté som skall utarbeta förslagfill en ny kommunallag anges att kommittén skall överväga även denna fråga. 1 motion 1987I88:K610 yrkande 2 av () yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom rådgivande kommunala folkomröstningar. Enligt motionen är det viktigt atf möjligheterna fillrådgivande kommunala folkomröstningar stärks. Mofionären föreslår att sådanaomröstningar skall kunna genomföras efter initiativ av en minoritet ikommunfullmäktige eller en viss andel av kommunens väljare, t.ex. en tiondel. Enligt 2 kap. 18 § kommunallagen får kommunfullmäktige ochlandsting besluta aft som ett led i beredningen av ett ärende som tillhörfullmäkfiges eller handläggning skall inhämtas synpunkter frånmedlemmar i kommunen eller i landstingskommunen. Detta kan enligt bestämmelsenske genom omröstning, opinionsundersökning eller liknande förfarande. Ettsådant förfarande kan även genomföras i del av en kommun. i kommunenfår anlitas, om infe nämndens verksamhet i övrigt hindras därigenom. För atf enlandstingskommun skall få anlita valnämnd krävs dessutom att kommunfullmäktigegett tillstånd fill detta. Frågan om förfarandet vid omröstning m.m. som anordnas medstöd av 2 kap. 18 § kommunallagen har inte närmare reglerats. I proposition1975/ 76:187 om demokrati, ny kommunallag m.m. anförde föredragandedepartementschefen aft def infe syntes nödvändigt att närmare regleraförfarandet i samband med de olika typer av opinionsundersökningar som kankomma i fråga och aft det ankommer på kommunfullmäktige och landsfing atfutfärda de föreskrifter härom som behövs. Enligt departementschefen kan detnär opinionsundersökningen har karaktär av omröstning gälla frågor av sammaslag som de spörsmål som regleras i vallagen, dvs. rätten atf delta iomröstningen, förfarandet vid röstning, räkning av röster etc. Av 1 § vallagen(1972:620, omtryckt 1987:1334) framgår aft lagen inte är fillämplig påkommunala opinionsundersökningar av det slag som behandlas i 2 kap. 18 §kommunallagen. Inte heller folkomröstningslagen (1979:369) är till-lämplig påsådana undersökningar. Tidigareriksdagsbehandling m.m. KU 1988/89:3 I samband med behandling av förslaget till nykommunallag anförde utskottet (KU 1976/77:25) som sin uppfattning atf def intedå fanns någon möjlighet atf närmare formalisera själva omrösfningsförfarandetgenom särskilda bestämmelser härom i kommunallagen. Däremot förordade utskotteti motsats till propositionsförslaget en uttrycklig bestämmelse om aft dekommunala valnämnderna får anlitas för att genomföra kommunala omröstningareller andra opinionsundersökningar. Utskottet framhöll att detta infe innebäratt bestämmelserna i vallagen automatiskt blir tillämpliga vid genomförandet avsådana undersökningar. Endast om fullmäktige beslutar att vissa av vallagensbestämmelser skall fillämpas kommer detta atf ske. Enligt utskottets mening vardet uppenbart att delar av vallagens regelsystem, t.ex. bestämmelserna ompoströstning, i normalfallet inte kommer aft göras tillämpliga vid undersökningav detta slag. I en reservation (s) förordades liksom i propositionen atfvalnämnderna infe skulle få anlitas. Vid 1980/(KU 1980/81:2) avstyrkteufskottet en motion (fp) innehållande yrkande om en särskild förfarandelag förkommunala folkomröstningar. Utskottet ansåg inte atf def fanns anledning förriksdagen till inifiativ i frågan, emedan den då sittande kommunaldemokrafiskakommittén - enligt vad utskottet hade erfarit - skulle komma att ta upp fråganom förfaranderegler för kommunala folkomröstningar i sitt utredningsarbete.Riksdagen följde utskottet. redovisade i en rapport den6 - Kommunala folkomröstningar i och 1980 (Ds Kn1981:2) - en inom kommitténs sekretariat upprättad översikt över de kommunalafolkomröstningar som ägt rum under de angivna åren. Rapporten överlämnadesutan några ställningstaganden från kommitténs sida. Några förslag omförändringar av det kommunala folkomröstningsinstitutet framlade aldrigkommittén, vars uppdrag upphörde . 1 samband med behandlingen av förslaget gällandefrikommunförsöket avstyrkte utskottet (KU 1983/84:32) en mofion (fp)innehållande ett förslag om försöksverksamhet med en särskild förfarandelag föratt öka möjligheterna fill kommunala folkomröstningar. Utskottet framhöll atfdet i första hand var försökskommunerna själva som skulle komma med förslag ominnehållet i försöksverksamheten, varför det infe fanns anledning för riksdagenatf ta ställning till förevarande mofionsönskemål. De borgerliga ledamöterna iutskottet reserverade sig. De ansåg atf utrymmet för kommunala folkomröstningarborde vidgas genom en ny förfarandelag som gör def enklare atf ordna sådanaomröstningar. Vid 1985/avstyrkte utskottet (KU1985/86:15) två mofioner (fp) vari begärts atf regeringen skulle framlägga förslag som vidgade möjligheterna till rådgivande kommunala omröstningar. Utskottet ansåg inte aft def fanns anledning att frångå den ståndpunkt i saken som ufskottet vid fidigare tillfällen intagit då mofioner i ämnet behandlats. De borgerliga ledamöterna i utskottet reserverade sig till förmån för motionerna. Riksda gen följde utskottet. Vid 1986/behandlade utskottet (KU1986/87:21) ytterligare KU 1988/89:3 två motioner (fp, c) av samma innebörd somnyssnämnda mofioner. Utskottet ansåg inte aft def framkommit något som gavutskottet anledning atf bedöma frågan på annat sätt . Utskottetavstyrkte därför motionerna. De borgerliga ledamöterna i utskottet reserveradesig till förmån för motionerna. Regeringen avslog en framställning frånHelsingborgs kommun om att inom ramen för frikommunförsöket få göra avsteg frånbestämmelserna i 2 kap. 18 § kommunallagen om folkomröstning m.m. Förslagetinnebar aft en minoritet bestående av en tredjedel av fullmäktiges ledamöterskulle ges rätt att få besluta om en undersökning av opinionsläget i en lokalfolkomröstning eller liknande förfarande. Enligt regeringens mening berördeframställningen grundläggande frågor om demokratin och def representativastyrelseskicket. Ett generellt genomförande av förslaget skulle innebära enförsvagning av det representativa systemet. Förslaget var därför inte lämpligtatf pröva i försöksverksamheten. Vidgning av den kommunala kompetensen (u-landsbistånd) I motion 1987I88:K623 av () yrkas atfriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna att kommunallagen bör ändrasså att kommun på vissa bestämda villkor kan delta i lokalf förankratutvecklingssamarbete som ligger i linje med de av antagnabiståndsmålen. Enligt mofionen skulle ett mera kommunalt förankratu-landsbistånd öka förståelsen för ökade internafionella insatser. Motionärenföreslår att en översyn av kommunallagen sker i syfte atf ge kommunernamöjlighet att engagera sig i lokalt riktat biståndsarbete. I motionen anläggsdärefter olika synpunkter på speciella bestämmelser om formerna för kommunaltbistånd som skulle kunna införas i lagen. Vidare kommenteras i mofionenstaf-kommunberedningens delbetänkande (Ds C 1986:10) medverkan iinternationella frågor, vari bl.a. behandlats frågan om kommuners ochlandstingskommuners möjligheter till solidaritefsyffringar i internafionellafrågor. Motionären framhåller i sammanhanget att bedömningen av om svenskakommuner skall få engagera sig i internationella solidarifetsakfioner är enviktig principfråga som inte får grunda sig enbart på tekniskautredningsaspekter. Frågan måste enligt motionären avgöras utifrån polifiskabedömningar där den kommunala självstyrelsen är en huvudprincip. Kommunala opinions- och solidaritetsytfringar medanknytning fill främ mande länder anses i princip falla utanför den kommunala kompetensen. Detta har sin grund i atf utrikes-, handels- och biståndspolitiken anses vara en angelägenhet för och regeringen. Sådana yttringar anses också sakna def nödvändiga sambandet med den egna kommunen eller landstings kommunen och därför strida mot den s.k. lokaliseringsprincipen. Vid olika tillfällen har dock genom lagstiftning gjorts undantag från grundsatsen att kommuner och landstingskommuner inte har befogenhet att avge internatio- -' nellaopinions- och solidaritetsytfringar. Sålunda har den kommunala kom- KU1988/89:3 petensen inom detta område blivit utvidgad genom lagen (1962:638) omrätt för kommun att bistå utländska studerande, lagen (1975:494) om rätt förkommun och landstingskommun att lämna internationell katastrofhjälp och lagen(1985:1052) om rätt för kommuner och landstingskommuner atf vidtabojkotfåtgärder mot . I slutbetänkandef av den särskilda arbetsgrupp inomcivildepartementet som haft i uppgift att utforma en ny kommunallag föreslåsatt bestämmelserna i sistnämnda båda lagar flyttas till det kompefenskapifel(3 kap.) som finns i arbetsgruppens förslag till ny kommunallag. Utskottet behandlade vid 1985/86 och 1986/riksmötenav samme motionär väckta mofioner med samma innebörd som den nu aktuella.Mofionerna avstyrktes båda gångerna av utskottet, som inte ansåg att det fannsanledning för att fa något initiativ i den aktualiserade frågan (KU1985/86:15 och KU 1986/87:21). Vid den senastebehandlingen erinrade utskottet i sitt betänkande (s. 17) om aftstat-kommunberedningen i ett avgivet delbetänkande (Ds C1986:10) medverkan i internationella frågor behandlat frågan omkommuner och landstingskommuner skall ges ökade möjligheter att avgesolidaritetsyttringar i internafionella frågor men att beredningen infe funnitskäl föreligga atf föreslå någon vidgning i förevarande hänseende av denkommunala kompetensen. Betänkandet har därefter remissbehandlats. I de fidigareomnämnda direktiven till den kommitté som skall utforma förslag fill en nykommunallag anges atf kommittén bör överväga de frågor som tagits upp ibetänkandet. Kommunalt vänortsutbyte i vissa länder I motion 1987I88:U211 yrkande 6 av m.fl. (vpk)yrkas att hos regeringen begär åtgärder för aft sfimulera och stödjakommunernas vänortsutbyte med framför allt orter i frontstaferna runt Sydafrikasamt i . Motionärerna anser att kommuners inifiativ fill vänörter iu-länder bör understödjas. I mofionen anges aft det mestavänortsutbytet sker med orter i grannländerna. Ett ökat vänortsengagemang medorter i exempelvis och frontstaferna runt skulle enligtmofionen ge en fördjupad dimension åt utrikespolifik. förekommer det atf svenska kommunerupprätthåller vänorts-kontakter med kommuner i andra länder.Stat-kommunberedningen har i delbetänkandef (Ds C 1986:10) medverkan iinternationella frågor lämnat bl.a. följande redogörelse härför. Det vanligaste är att kommunerna har vänortsförbindelsermed kommu ner i de övriga nordiska länderna. Vänortskontakter finns emellertid även ,, medkommuner i andra länder. Sålunda har svenska kommuner vänörter i KU 1988/89:3bl.a. , , , , och Tjeckoslovakien.Nordiskt vänortsutbyte som sker inom rimliga ekonomiska ramar har i rättspraxis(RÅ 1981 2:81) uttryckligen förklarats falla inom den kommunala kompetensen.De svenska kommunernas deltagande i den internationella vänortsrörelsen tordevara allmänt accepterat. Kommunernas val av vänorter skulle visserligen kunnasägas ge uttryck för ett utrikespolitiskt ställningstagande. Valet av vänörtöverskuggas emellerfid av det egentliga syftet med vänortsverksamhefen,nämligen atf vänorterna skall kunna ge varandra ett ömsesidigt utbyte påföreträdesvis de kulturella och idrottsliga områdena. Def utrikespolitiskainslaget kan inte sägas vara särskilt stort, och någon avgörande vikt kan infeläggas vid vänortsverksamhefen när def gäller att ta ställning fill frågan omkommunerna och landstingskommunerna skall ges ytterligare möjlighet atf avgeopinions- och solidarifetsytfringar på det internafionella området. Beredningens redogörelse utmynnar inte i något förslagfill ändring av gällande ordning. Som angivits fidigare skall den kommitté som skall utformaförslag fill en ny kommunallag överväga de frågor som tagits upp i ovannämndabetänkande. JO:s talerätt på det oreglerade kommunala området I motion 1987I88:K31 yrkande 6 av m.fl.(fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imofionen anförts om JO:s utökade möjlighet till falerätf på det kommunalaområdet. Enligt mofionen är def ologiskt och en klar brist atf JOmed nuvarande lagstiftning kan fullfölja anmälningar om disciplinansvar på defstatliga men inte på det kommunala området. I motionen, vari erinras om afthuvudparten av den offentliga verksamhet som allmänheten kommer i kontakt mednumera sker i regi, understryks att def för den enskilde är av stor betydelseatt det ställs lika höga krav på rättssäkerhet och räffsövervakning på defkommunala som på def statliga området. Mofionären anser atf bör geregeringen till känna att den återkommer fill med lagförslagvarigenom JO ges samma fullföljdsmöjligheter över disciplinbeslut m.m. på defkommunala området som på det statliga. Enligt gällande ordning kan JO till domstol överklagadisciplinbeslut på det statliga området, självfallet dock under förutsättningatt vederbörande befattningshavare står under JO:s tillsyn. Någon motsvarandetalerätt gäller infe på det oreglerade kommunala området, där det disciplinäraansvaret regleras genom kollektivavtal. Regeringen tillsatte 1986 en utredning-kommunalansvarsufredningen(C 1986:02) - med uppdrag atf utreda frågan om behovet av åtgärder för attstärka respekten för gränserna för den kommunala kompetensen. Enligt deutfärdade direktiven ingår i uppdraget aft analysera behovet av och förutsättningarnaför en eventuell falerätf för JO och JK beträffande frågan omdisciplinansvar, avskedande eller avstängning såvitt gäller kommunernas KU1988/89:3 och landstingskommunernas tjänstemän. ärende om en reformering av JO-ämbetetbehandlade utskottet tre mofioner (2 fp, 1 c) av samma innebörd som den häraktuella. I utskotfsbefänkandet i ärendet (KU 1986/87:2 s. 25) angav utskottet,som framhöll aft det hade samma principiella inställning som redovisats imotionerna till frågan om JO:s falerätf inom def kommunala området, att def varpositivt atf hithörande frågor skulle utredas. Utskottet ansåg mofionerna meddet anförda besvarade. /behandlade utskottet (KU1987/88:6) ytterligare en mofion (fp) av samma slag som den nu aktuella.Utskottet ansåg infe aft def framkommit något som gav anledning för riksdagenatt frångå sitt fidigare ställningstagande. Utskottet, som utgick ifrån atfkommunalansvars-utredningens överväganden i saken skulle komma att redovisasunder 1988, avstyrkte därför motionen. Folkparfiets och centerpartietsledamöter i utskottet reserverade sig till förmån för mofionen. Ufskottet har inhämtat aft kommunalansvarsufredningenberäknar avsluta sitt arbete omkring . Åtgärder mot vissa kommunala beslut I motion 1987/88:K31 yrkande 7 av m.fl.(fp) yrkas aft som sin mening ger regeringen fill känna vad imotionen anförts om en ordning med sanktioner mot kommunala förtroendemän i defall en församling trotsat lagakraftvunnen dom. I mofionen erinras om att förekommit ettantal fall där kommunala församlingar fattat olagliga beslut och - trots attdessa efter besvär upphävts - senare trotsat överinstanserna. Någon säkermöjlighet atf få de kommunala förtroendemännen fällda fill ansvar i sådana fallfinns infe. Enligt motionärernas uppfattning är def nödvändigt att undersökavilka möjliga sanktioner som skulle kunna införas i de fall där en kommunalförsamling trotsat lagakraftvunnen dom. Mofionärerna anser att regeringen böråterkomma fill med förslag i frågan. Utskottet behandlade ärende om en reformeringav ett flertal mofioner (m resp. fp) av samma slag som den häraktuella. Utskottet noterade i sitt betänkande KU 1986/87:2 att regeringenvåren tillsatt en utredning - kommunalansvarsufredningen (C 1986:02) - meduppdrag aft förutsättningslöst överväga behovet av åtgärder med syfte atfmotverka aft kommuner och landstingskommuner överskrider gränserna för denkommunala kompetensen och sätter sig över domstolarnas avgöranden i kommunalabesvärsmål. Med hänvisning härtill ansåg utskottet motionerna besvarade.Riksdagen följde utskottet. Såsom framgått av föregående avsnitt beräknaskommunalansvarsufredningen ha avslutat sitt arbete omkring årsskiftet1988-1989. Utskottet KU 1988/89:3 I mofionerna 1986/87:K614 och 1987/88:K215, båda av AlfWennerfors m.fl. (m), samt 1987/88:K603 av Berfil Fiskesjö m.fl. (c) yrkasavskaffande av den fackliga representationen i kommunala nämnder genom attriksdagen upphäver de beslutade bestämmelserna i kommunallagen omnärvarorätt för personalförefrädare i kommunala nämnder. avstyrkte under riksmötena /86 (KU1985/86:15) och 1986/87 (KU 1986/87:21) motioner av samma innebörd som de häraktuella. I förstnämnda ärende angav utskottet bl.a. att utskottet förutsatteatt regeringen noggrant följde utvecklingen på området och, om def visade sigpåkallat, tillsåg aft en utvärdering kom till stånd. I nära samråd medcivildepartementet har därefter arbetslivscentrum inlett ett projekt i vilketframväxten av nya former av medbestämmande inom den offentliga verksamhetenstuderas. Inom ramen för detta projekt pågår en undersökning av lagstiftningengällande personalföreträdare i kommunala nämnder. Med hänvisning till det anförda finner utskottet inte nuanledning att frångå sitt fidigare ställningstagande till den i motionernaupptagna frågan. Utskottet avstyrker därför motionerna 1986/87:K614 yrkande 2,1987/ 88:K215 yrkande 2 och 1987/88:K603. I mofion 1987/88:K604 av i (m)behandlas frågan om snabbare valgenomslag i kommunala styrelser. Mofionärenföreslår att kommunallagen ändras så att efter ett allmänt val nyvaldkommunstyrelse kan tillträda i stället för som förnärvarande först vid utgången av året efter valåret. Def erinras om aft denföreslagna ordningen enligt en specialregel i kommunallagen redan gäller förStockholm. Den i motionen upptagna frågan har behandlats av flerastafiiga utredningar, senast av den särskilda arbetsgrupp inomcivildepartementet som haft i uppgift aft utforma förslag till en nykommunalag. I arbetsgruppens slutbetänkande (Ds 1988:52) Ny lag om kommuner ochlandsting föreslås bl.a. atf i kommunallagen införs en bestämmelse som gör detmöjligt för fullmäkfige att fillämpa den ordning som gäller särskilt förStockholm. Slutbetänkandet utgör en av utgångspunkterna för detutredningsarbete som skall bedrivas av den kommitté som enligt utfärdadedirektiv skall utforma förslag till en nykommunallag. Utskottet, som således kan konstatera att den aktualiserade frågankommer att beaktas i arbetet med en ny kommunallag, avstyrker med def anfördamotion 1987/88:K604. I motion 1987/88:K607 av () yrkas aftriksdagen hos regeringen begär förslag om återinförande av begreppet stad ikommunaltagen. I motionen föreslås aft de kommuner som vid tillkomsten avlagen (1969:780) med anledning av införande av enhetlig kommunbeteckning, m.m.var städer eller köpingar i fortsättningen skall vara städer, om inferegeringen annorledes beslutar. Vidare föreslås aft "stads-" skallanvändas som förled vid benämning av kommunala organ och tjänsteinnehavare ikommun som enligt vad sagts är stad. Utskottet har , senast /86års (KU 1985/86:15), behandlat motioner vari yrkats aft stadsbegreppet skall återin- 17 föras.Utskottet har avstyrkt mofionerna under hänvisning bl.a. fill att def KU1988/89:3 inte finns något hinder för kommun, som så önskar, att användabeteckningen "stad" i de fall då detta inte har någonkommunalrätfslig betydelse. Utskottet har inte funnit anledning atf ändra sinståndpunkt i frågan och avstyrker således motion 1987/88:K607 såvitt nu är ifråga. Vad härefter gäller förslaget att "stads-" skallanvändas som förled vid benämning av olika kommunala organ m.m. anser utskottetav angivna skäl och med hänsyn fill intresset av ett enhetligtkommunbegrepp atf den i motionen förordade ordningen inte kan godtas. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1987/88:K607 såvitt nu är i fråga. 1 mofion 1987/88:K608 av () hemställsom skärpning av kommunallagens jävsregler. I motion 1987/88:K612 av Ing-MarieHansson m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande fill regeringen om behovet avatt en preciserad definition av självkostnadsprincipen införs i kommunallagen.I mofion 1987/88:K622 av () yrkas aft begär enparlamentarisk utredning med uppgift atf utreda vissa frågor gällande insynen ikommunala bolag. De i motionerna upptagna frågorna kommer att behandlas avden i det föregående nämnda kommitté som skall utforma förslag fillen nykommunallag. Mot angiven bakgrund finner utskottet inte anledning att förnärvarande överväga något initiafiv i frågorna. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1987/88:K608, 1987/88:K612 och 1987/88:K622. I mofion 1987/88:K610 av () förordas atfmöjligheterna att anordna rådgivande kommunala folkomröstningar stärks.Motionären föreslår atf sådana omröstningar skall kunna genomföras efterinitiafiv av en minoritet i kommunfullmäktige eller en viss andel av kommunensväljare, t.ex. en tiondel. Utskottet har vid flera fidigare fillfällen - senast underriksmötet /87 (KU 1986/87:21) - avstyrkt mofioner i vilka begärts ensärskild förfarandelag för att vidga möjligheterna till kommunalafolkomröstningar.