bet · GC01UbU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet förutsätter att SÖ i sin översyn beaktar vad somsägs i motion 1988/89:Ub4 om kunskaper, kursplaner och skolans fostrandeuppgift. Det måste ske en rejäl minskning av de regler som styrskolan. Läropla- 1988/89:UbU7 nen för bör - som framhålls i motion1988/89:Ub4 vara så utformad att skolans personal, elever och föräldrar medminsta möjliga reglering av arbetssätt och av hur verksamheten i skolan skallorganiseras ges förtroendet att på det sätt man finner bäst arbeta för att nåsyftena med och målen för skolverksamheten. Den svenska skolan behöver ett förändringsarbetesom startar lokalt. mål och en stor frihet att inom varje skola lägga upparbetet är enligt utskottets uppfattning det bästa sättet att frigöra denkreativitet som finns ute i de enskilda skolorna. Utskottet föreslår att godkänner de av utskottetförordade principerna för en förändrad ansvarsfördelning och styrning påskolområdet samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom en översyn av Lgr 80 för att läroplanen skall kunna fungera i sin roll somstyrdokument. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 1. beträffande principer för en förändradansvarsfördelning och styrning på skolområdet attriksdagen med bifall till modonerna 1987/88:Ub246 yrkandena 2, 4 och 16,1987/88:Ub806 yrkandena 1, 2, 4 delvis och 13 samt 1988/89:Ub4 yrkandena 1, 2delvis, 3, 13 och 14 samt med anledning av proposition 1988/89:4 och motionerna1987/88:Ub372 yrkandena 1 och 2 samt 1987/88:Ub801 yrkande 4 godkänner vadutskottet förordat samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en översyn av läroplanen för , Program för utbildningsinsatser riktade till förtroendevaldainom en kommun (mom. 2) (), () och YlvaJohansson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Utskottet inser" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse: SÖ har publicerat enundersökning om lärarnas inställning till sitt arbete. Av undersökningenframgår bl.a. att det finns en stor förtroendeklyfta mellan lärarna och delokala skolpolitikerna. Lärarna anser att skolpolitikerna vet för litet om förhållandenai skolan och att de saknar kompetens att styra verksamheten. Detta ärallvarligt i ett läge där avsikten är att decentralisera ytterligarebeslutsfunktioner till den lokala nivån. Uppenbarligen krävs det betydandeutbildningsinsatser, riktade till de förtroendevalda. Regeringen bör återkommatill med ett program för sådana utbildningsinsatser. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 2 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1988/89:UbU7 2.beträffande program för utbildningsinsatser riktade till förtroendevalda inomen kommun att med bifallfill motion 1988/89:Ub9 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Kommunala skolplaner m.m. för att öka det kommunala och lokala ansvaret för skolverksamhetens genomförande (mom. 4) Ann-CathrineHaglund (m), (), (m), () och IsaHalvarsson (fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Utskottetansluter" och slutar med "i propositionen" bort ha följandelydelse: mening finns en betydande risk att den föreskrivna skolplanensväller ut dll ett omfattande dokument som binder resurser vid byråkrati istället för att användas till undervisning. Dessutom utarbetar kommunerna ianslutning till budgetarbetet planer som fyller behoven av planering. Mot dennabakgrund avvisar utskottet regeringens förslag. delsatt moment 4 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 4.beträffande kommunala skolplaner m.m. för att öka det kommunala och lokalaansvaret för skolverksamhetens genomförande att med bifall tillmotion 1988/89:Ub4 yrkande 15 avslår proposition 1988/89:4 och motionerna1987/88:Ub267 yrkande 6, 1987/88:Ub801 yrkande 2 och 1988/89:Ub9 yrkande 5, Kommunala skolplaner m.m. för att öka det kommunala och lokala ansvaret för skolverksamhetens genomförande (mom. 4) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Utskottetansluter" och slutar med "i proposifionen" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att en skolplan är så viktig - inte minst för att stimulera denkommunala debatten om skolan - att den bör upprättas och antas . Enkommunal verksamhetsplan gör det kommunala ansvaret tydligare förkommuninvånarna. delsatt moment 4 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 4.beträffande kommunala skolplaner m.m. för att öka det kommu nala och lokala ansvaret för skolverksamhetens genomförande att med bifall dll motion 1988/89:Ub9 yrkande 5, med anledning av proposition 1988/89:4 samt motionerna 1987/88: Ub267 yrkande 6 och 1987/88:Ub801 yrkande 2 och med avslag på motion 1988/89:Ub4 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, gl Förändradinriktning av länsskolnämndernas roll och 1988/89:UbU7 uppgifter (mom. 8, motiveringen) , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med "Närdet" och slutar med "motion 1987/88:Ub241" bort ha följandelydelse: Inte heller länsskolnämnderna bör tillföras nya fasta tjänster.Utskottet redovisar längre fram i sitt betänkande sin syn på utvärderingen avskolan och föreslår att en fristående instans skall utvärdera skolan. Dettaberör även länsskolnämndernas verksamhet. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår motion 1987/88:Ub241 och godkänner regeringensförslag. Länsskolnämnderna (mom. 9) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Utskottet, som" och slutar med "och 7" bort haföljande lydelse: Länsskolnämnderna bör ha elva ledamöter som väljs avlandsfingen och de kommuner som fullgör landstingsuppgifter. Även vid enlänsförvaltningsreform bör länsskolnämnderna finnas kvar som självständigaförtroendemannaorgan. Den centrala roll som skolfrågorna intar i den allmännadebatten inte minst på länsnivå gör det nödvändigt att det finns ettkompetent lekmannaforum där denna diskussion kan föras. Vad som här anförtsrörande länsskolnämndernas framtida ställning bör som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 9 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 9. beträffande länsskolnämnderna attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Ub9 yrkandena 6 och 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Elevernas rätt till de schemalagda lektionerna (mom.10) (), (), BirgerHagård (m), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Utskottet vill" och slutar med "1987/88:Ub373"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att eleverna bör ha rätt fill viss minstaundervisningstid i de olika ämnena och årskurserna. Vissa ämnen kräver en särskilt systema tisk och välplanerad lärogång med täta och många övningstillfällen. En mängd olika aktiviteter avbryter undervisningen i dagens grundskola. Den praktiska arbetslivsorienteringen skall vidare omfatta totalt mellan sex och inom ramen för undervisningstiden. Effekterna på grundskole undervisningen av såväl olika former av arbetslivsorientering som andra aktiviteter av icke undervisningskaraktär bör enligt utskottets uppfattning kartläggas. Resultatet av granskningen bör i vad gäller såväl grund skola som gymnasieskola redovisas för med eventuella förslag till 62 åtgärder.Vad utskottet här anfört bör som sin mening ge rege- 1988/89:UbU7 ringen till känna. dels att moment 10 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 10. beträffande elevernas rätt till deschemalagda lektionerna att med bifall till motionerna 1987/88:Ub246yrkande 25 och 1987/88:Ub373 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Statlig reglering av lärartjänster (mom. 12,motiveringen) (), (), BirgerHagård (m), () och () anser att den del avutskottets yttrande som på s. 23 börjar med "I propositionen anförs"och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse: I motionerna 1988/89:Ub9 (c) yrkande 8 och 1987/88:Ub801(c) yrkande 3 hemställs att den statliga regleringen av skolans tjänster skallbibehållas. I propositionen anförs att det är viktigt att nuvarandestarka centrala reglering av lärartjänsterna inte blir ett hinder förutveckling av skolan själv och för utveckling av bl.a. personalsociala åtgärderför lärarna. Enligt föredragande statsrådet finns det skäl som talar såväl för.som mot en kommunalisering av bl.a. lärartjänsterna. ärstatsrådet inte beredd att föreslå någon förändring när det gäller den statligaregleringen av tjänsterna. För honom är det väsentliga inte om tjänsterna ärstatligt eller kommunalt reglerade, utan att regleringen i avtal och på annatsätt kan förändras så att det i sak innebär bättre möjligheter till lokalanpassning i syfte att uppnå den ökade flexibilitet som bl.a. ligger bakomkraven på kommunalisering. I propositionen redovisas vidare att skolstyrelsen harmycket goda möjlig heter att inom ramen för av riksdag och regering givna regler genom prioriteringar och extra satsningar "utveckla skolverksamheten så långtden själv och ytterst kommunens fullmäktige önskar och ger ekonomiska och andra förutsättningar för" (prop. s. 17). som utskottet villansluta sig dll vad statsrådet här uttalat måste emellertid konstateras att nuvarande statsbidragsordning m.m. inte medger en kommun att - utöver den av länsskolnämnd fastställda lärarveckotimramen - tillskjuta egna medel för angelägna åtgärder i den direkta undervisningssituationen. Detta har lett till att en optimal avvägning inte alltid kunnat göras mellan sådana under visningsåtgärder som fullgörs av personal på statligt reglerade tjänster (främst lärare) och åtgärder med hjälp av skolpersonal på kommunala tjänster (främst skolpsykologer och skolkuratorer) vid kommunernas strä van att åstadkomma en så bra undervisningssituation som möjligt. Utskottet förutsätter därför - i anslutning till statsrådets citerade uttalande och vad som tidigare anförts om ett ökat ansvar för kommunerna när det gäller undervisningen - att regeringen vid mer generella överväganden om stats bidragsgivningen till kommunerna prövar möjligheten att ge kommun rätt att tillskjuta egna medel för undervisningsverksamhet för att åstadkomma 63 en mer flexibelpersonalpolitik och ett för alla kommuner gagneligt ut- 1988/89:UbU7vecklingsarbete. Eftersom lärartjänster är statligt reglerade, måste kommunernadärför få möjlighet att erlägga avgifter för den s.k. kompletteringspensionendirekt till staten när det gäller lärartjänst utöver den av länsskolnämndfastställda, mer generella ramen (jfr SFS. Härför krävs ett särskiltregeringsbeslut. Medhänvisning till vad som anförts och då det inte finns förslag i propositionenom avskaffande av de statligt reglerade lärartjänsterna föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub9 yrkande 8 och 1987/88:Ub801 yrkande 3. Flexibelt lönesystem för lärare (mom. 13) (), (), () och (vpk)anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "motionsyrkandet avstyrks" bort haföljande lydelse: Utskottet är tveksamt till en ökad lönedifferentiering iskolan. För att skolan skall fungera behövs inte bara undervisning. I enfungerande skola finns det en rad viktiga arbetsuppgifter: planering,samordning, utvärdering, uppföljning och utveckling förutom självaundervisningen. Lönesättningen får inte bero på godtyckliga bedömningar om vadsom är viktigast. Alla dessa uppgifter är viktiga och inbördes beroende avvarandra. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 13. beträffande/Zejcifce// lönesystem för lärare attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Ub2 yrkande 1 och med anledning avproposition 1988/89:4 och motion 1987/88:Ub375 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, En rambetonad reglering av arbetstiden för lärare (mom. 14) Ann-CathrineHaglund (m), (), (m), (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med "Frågorom" och på s. 25 slutar med "vissa lokaler" bort ha följandelydelse: Deallra flesta lärare bedriver ett omfattande arbete utanför lektionstiden. Påeftermiddagar, kvällar och förbereds lektioner och förs samtal medelever och deras föräldrar. På loven ägnas tid åt fortbildning och annanförberedelse för kommande läsår. Tankenbakom föredragandens formulering måste vara att de lärare som enligtföredragandens mening - inte i tillräcklig utsträckning utför arbete vid sidanav lektionerna skall tvingas till detta genom att samtliga lärare åläggs enstörre närvaroplikt i skolans lokaler. Detta torde snart medföra krav påarbetsrum åt alla lärare, vilket medför betydande investerings- 1988/89:UbU7 kostnader. Utskottet anser det rimligt att arbetstidsreglerna skallge utrymme för en lindrigare tjänstgöring för äldre lärare. Om regeringen har någon preciserad synpunkt på dearbetsuppgifter som skall rymmas inom statligt reglerad lärartjänst t.ex.deltagande i fortbildning eller vidareutbildning kan detta tas upp av denståtlige arbetsgivaren direkt utan särskild anmälan till . Frågor avdetta slag bör avvisas av . dels att moment 14 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 14. beträffande en rambetonad reglering av arbetstiden förlärare att med bifall till motion 1988/89:Ub5 yrkande 3 och medanledning av proposition 1988/89:4 och motion 1987/88:Ub372 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Tillsättning av tjänster som rektor ochstudierektor och överklagande av tillsättningsbeslut (mom. 16) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Nuvarande - av" och på s. 26 slutar med "beträffandeskolledare" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att staten bör behålla sitt inflytande vidtillsättning av tjänster som rektor och studierektor. Regeringens förslag omlokal tillsättning av dessa tjänster bör därför, med bifall dll motion1988/89:Ub4 yrkande 17, avslås. dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 16. beträffande tillsättning av tjänster som rektor ochstudierektor och överklagande av tillsättningsbeslut attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Ub4 yrkande 17 avslår proposition1988/89:4, Ett nytt statsbidragssystem för (mom.20) (), (), BirgerHagård (m), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Styrningsberedningens förslag" och på s. 29 slutar med"1987/88:Ub816 yrkandena 1 och 2" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör statsbidraget tillgrundskolan vara så ut format att det blir möjligt att tillgodose elevers och föräldrars önskemål att välja skola. bör hos regeringen begära förslag till nya statsbi dragsbestämmelser utifrån principen att statsbidraget skall beräknas per elev och följa elevens val av skola oavsett om denna är fristående eller offentlig. bör av skollagen framgå att elever och föräldrar har rätt 5 5 1988/89. att frittvälja skola inom det offentliga skolväsendet. Det finns mycket att 1988/89:UbU7 vinna på den överblick och förenkling av fördelningsprocessen somett elevrelaterat bidragssystem kan ge. Ett nytt bidragssystem bör vara så utformat att detgaranterar kommuner i glesbygd sådana resurser att deras små skolor kanfortleva. I avvaktan på det nya statsbidragssystemet bör en del avförstärkningsresursen få användas för att minska storleken på klasserna igrundskolan. Vad utskottet här anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 20 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 20. beträffande ett nyttstatsbidragssystem för att med bifall till motionerna1987/88:Ub246 yrkande 7, 1987/88:Ub806 yrkande 15, 1987/88:Ub816 yrkandena 1och 2, 1988/89:Ub4 yrkande 4, 1988/89:Ub5 yrkandena 5 och 9 samt 1988/89:UblOyrkande 2 och med avslag på motionerna 1987/88: Ub230 yrkandena 3 och 4,1987/88:Ub801 yrkandena 5 och 6 samt 1988/89:Ub9 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Ett nytt statsbidragssystem för (mom. 20) (), () och YlvaJohansson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Styrningsberedningens förslag" och på s. 29 slutar med"1987/88:Ub816 yrkandena 1 och 2" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att basresurssystemet bör behållas som enberäkningsteknisk metod när det gäller statsbidrag till . Varjekommun bör lämna uppgifter till länsskolnämnden om den planerade fördelningenav elever på skolenheter under nästkommande läsår, varefter nämnden fastställerantalet erforderliga basresruser enligt nuvarande regler. Basresursberäkningenmåste liksom nu grundas på en elevfördelning, som uppfyller rimliga krav pårationalitet. Kommunerna bör dock ges rätt att själva fatta slutligt beslut omelevernas fördelning på skolenheter och om anordnande eller indragning avskolenheter. skall räkna om det fastställda antaletbasresurser till en summa basresursdmmar. Dessa basresurstimmar bör tilldelaskommunens grundskola som helhet och knyts alltså inte längre till visststadium, viss årskurs eller viss skolenhet. Basresurstimmarna läggs sedansamman med det antal timmar som svarar mot den undervisningsbundna delen avnuvarande förstärkningsresurs till en undervisningsresurs. Det skall ocksåfinnas en tilläggsresurs (nuvarande icke undervisningsbundna del avförstärkningsresursen) och en skolledningsresurs samt bidrag till kostnader förvissa sociala avgifter. Delningstalet för basresurserna på mellan- ochhögstadierna bör vara 25. Strävan bör vara att varje klass i skallha högst 25 elever. dels attmoment 20 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1988/89:UbU7 20. beträffande ett nytt statsbidragssystem förgrundskolan att med bifall fill motionerna 1987/88:Ub230 yrkandena 3och 4, 1987/88:Ub801 yrkandena 5 och 6 samt 1988/89:Ub9 yrkande 3 och medavslag på motionerna 1987/88:Ub246 yrkande 7, 1987/88: Ub806 yrkande 15,1987/88:Ub816 yrkandena 1 och 2, 1988/89:Ub4 yrkande 4, 1988/89:Ub5 yrkandena 5och 9 samt 1988/89:UblO yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Kostnadsfördelningen mellan staten och kommunerna vidstatsbidragsgivningen (mom. 21) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "1988/89:Ub9yrkandena 1 och 2" bort ha följande lydelse: LHskottet anser att utbildningsområdet bör prioriteras ochatt förändringar i statsbidragsgivningen till kommunerna inte får innebärakostnadsövervältringar på kommunerna. Den kostnadsförskjutning från statentill kommunerna som har ägt rum måste nu ersättas med ettåterställande av kostnadsrelationerna. svarade staten för avkostnaderna för skolväsendet. 1986 hade denna andel sjunkit dll ochkommunernas del av skolkostnaden ökat i motsvarande grad. har destadiga besparingarna fortsatt, och det finns alltså goda skäl att anta attkostnadsförskjutningen nu är ännu större. En strävan måste vara att staten återtar ansvar för av skolans kostnader. dels att moment 21 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 21. beträffande kostnadsfördelningen mellan staten ochkommunerna vid statsbidragsgivningen att med bifall till motion 1988/89:Ub9 yrkandena1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 15.Företrädare i gymnasieskolans skolkonferens (mom. 22) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Utskottet vill" och slutar med "gymnasieskolanm.m." bort ha följande lydelse: Utskottet anser att eleverna med stigande ålder och mognadbör kunna ta ökat ansvar för sitt arbete i skolan. Utskottet konstaterar attgymnasieskolans elever har blivit allt yngre till följd av vissa bestämmelserom prioritering av elever vid intagningen till gymnasieskolan. Nästan allaelever i årskurs 1 är endast . Mot denna bakgrund kan det enligtutskottets uppfattning vara en fördel om företrädare för föräldrarna kan få insyn i skolkonferensensbeslut när det gäller vissa frågor. Enligt vad ut- 1988/89:UbU7 skottet erfaritfinns det fortfarande aktiva föräldraföreningar i gymnasieskolan. I syfte attäven i denna skolform öka samarbetet mellan hemmen och skolan bör det övervägasom inte företrädare för elevernas föräldrar bör få rätt att närvara vidskolkonferensen i gymnasieskolan. Vad utskottet anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. dels att moment 22 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 22. beträffande företrädare igymnasieskolans skolkonferens att med bifall till motion 1988/89:Ub4yrkande 19, med anledning av proposition 1988/89:4 och med avslag på motionerna1988/89:Ub2 yrkande 5 och 1988/89:Ub9 yrkande 10 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Företrädare i gymnasieskolans skolkonferens (mom. 22) (), () och YlvaJohansson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Utskottet vill" och slutar med "gymnasieskolanm.m." bort ha följande lydelse: Utskottet anser att formerna för hur elevernas företrädarei gymnasieskolans skolkonferens skall utses inte bör regleras centralt. uppfattning är det tillräckligt att på central nivå fastställa vilkagrupper som skall vara företrädda i skolkonferensen och till vilket antal.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 22. beträffande företrädare i gymnasieskolans skolkonferensatt med bifall till motionerna 1988/89:Ub2 yrkande 5 och 1988/89:Ub9yrkande 10, med anledning av proposition 1988/89:4 och med avslag på motion1988/89:Ub4 yrkande 19 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Ökatinflytande och medansvar i skolan för elever och föräldrar (mom. 23) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar med "har" och på s. 33 slutar med "yrkande1" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att inflytandet i skolan för elever ochföräldrar måste förstärkas mer än vad som föreslås i propositionen.Beslutsrätten på skolområdet bör decentraliseras. I största möjliga utsträckningbör beslut fattas av elever, lärare och annan skolpersonal samt elevernasföräldrar. För detta ändamål bör ett skolråd inrättas vid varje skolenhet.Skolrådet bör bestå av rektor som ordförande och representanter för lärare,annan skolpersonal, elever och föräldrar. ansvarsområde ochbeslutsrätt bör avgöras avskolstyrelsen och kommunfullmäktige. bör få rätt att besluta /89:UbU7 inom de ekonomiska ramar som ges. Bestämmelserna om skolråd börvidare vara så utformade att det görs möjligt att efter särskilt beslutöverföra vissa av rektors beslutsbefogenheter till skolrådet. Utskottet föreslår att med avslag på regeringensförslag i vad gäller hur inflytandet för elever och föräldrar skall organiserashos regeringen begär bestämmelser om ett skolråd vid varje enskild skolenhet. dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 23. beträffande ökat inflytande och medansvar i skolan förelever och föräldrar attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:Ub246 yrkande 23 och 1988/89:Ub5yrkande 1, med anledning av motion 1987/88: Ub272 yrkandena 1 och 2 samt medavslag på proposition 1988/89:4 och motionerna 1987/88:Ub369 yrkande 1,1987/88:Ub801 yrkande 11, 1988/89:Ub2 yrkandena 3 och 4 samt 1988/89:UblOyrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ökat inflytande och medansvar i skolan för elever ochföräldrar (mom. 23) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "När det" och på s. 33 slutar med "yrkande 1"bort ha följande lydelse: När det gäller extra undervisning för elever somersättning för förlorade lektioner i samband med konferenser, skyddsarbeteeller föreningsverksamhet konstaterar utskottet att denna fråga har tagits uppi propositionen när det gäller eleverna i . Det framhålls vidare attelevföreträdare måste få möjligheter och tid att delge övriga elever innehålleti mottagen information. En möjlighet att erhålla tid för detta anses vara om enfast position i veckoschemat frigörs för sådan verksamhet.