bet · GC01AU12 · 1988-12-31 00:00:00 — AMS har till regeringen anmält attstyrelsen har tecknat avtal om leverans av 2 000arbetsplatsutrustningar. För nästa budgetår har styrelsen begärt enmedelsuppräkning med 41 milj. kr. Regeringen föreslår för sin del enytterligare anvisning av 12,5 milj. kr. Som redovisas i det följande är detavsett att detta belopp skall avräknas mot medlen för lönebidrag. Moderatasamlingspartiet yrkar i partimotionen 1988/89:A216 att skall göratillkännagivanden till regeringen om dels datorhjälpmedlens betydelse förhandikappade, dels nödvändigheten av att döva och hörselska- dade hartillgång till texttelefon på arbetsplatserna. Motionärerna tillägger 1988/89:AU12 att hjälpmedelsutredningen väntas redovisa sinaöverväganden om den framtida hjälpmedelsförsörjningen för handikappade varförde avvaktar med vidare ställningstaganden på detta område. 1 budgetpropositionen uttalar arbetsmarknadsministern attdet är ytterst angeläget att ta till vara de möjligheter som datatekniken ger,inte minst med . tanke på de möjligheter avancerade hjälpmedel och utrustningarger att bereda arbete åt de ungdomar som omfattas av den uppsökande verksamhetenbland unga förtidspensionerade. Med hänsyn till dessa uttalanden frånarbetsmarknadsministerns sida kan det inte anses behövligt för attfästa regeringens uppmärksamhet på datorhjälpmedlens betydelse för handikappade.Vad sedan gäller texttelefoner möter inget hinder att bevilja bidrag för sådanahjälpmedel om' den handikappade behöver dem för att kunna utföra sitt arbete.Utskottet anser på grund av det anförda att motionen A216 i förevarande delarinte påkallar någon åtgärd. i partimotionen 1988/89:A246 ochvänsterpartiet kommunisterna i partimotionen 1988/89;A254 yrkar i medelsfråganatt anslag skall beviljas i den omfattning AMS har begärt, dvs. att medlen föranskaffning av datorutrustning skall räknas upp med 28,5 milj. kr. i förhållandetill vad regeringen har föreslagit. I vpk-motionen förordas dessutom attriksdagen skall uttala att det fyraårsprogram AMS föreslagit för upphandlingskall fullföljas. Även på denna punkt kan utskottet ansluta sig tillregeringens avvägning av reformkostnaderna. Det belopp regeringen harföreslagit för anskaffning av datorutrustningar för nästa budgetår innebär attdet belopp som ställs till förfogande tredubblas jämfört med vad som anvisadesför /88. Med avstyrkande av folkparti- och vpk-motionerna i deaktuella delarna tillstyrker utskottet regeringens förslag på denna punkt. och (båda c) begär imotion 1988/89: A206 ett ökat anslag till arbetshjälpmedel åt handikappadeegenföretagare. I motionen görs gällande att det budgeterade beloppet föregenföretagare är för lågt i förhållande till behovet. Bidrag till arbetshjälpmedel kan lämnas även tillegenföretagare med vissa begränsningar beträffande hjälpmedlens beskaffenhetoch syfte. har under anslagsposten funnits en särskild medelsram fördenna bidragsgivning, men denna ram slopades fr.o.m. /88. Debegränsningar som följer av en särskild,medelsram är således inte längre förhanden. Å andra sidan finns självfallet en ny begränsning däri att hjälpbehovenför handikappade egenföretagare och för handikappade arbetstagare skalltillgodoses inom samma medelsram. Därmed kommer man in på prioriteringsfrågorsom dock faller utanför motionsyrkandet. Detta avstyrks med det anförda. Från anslagsposten arbetshjälpmedel finansieras ävenbidrag till arbetsbi träde. Syftet med detta bidrag är att den handikappade med hjälp av en annan person skall kunna utföra i stort sett normala arbetsinsatser. För bidragsgivningen gäller begränsningen att en arbetsgivare i princip inte kan uppbära bidrag till arbetsbiträde och lönebidrag för samma person. Med tanke på hjälpbehovet åt särskilt gravt handikappade har dock 21 medgivitsatt bidragskombinationen får ges inom en begränsad ram, som 1988/89:AU12innevarande budgetår är fastställt till 6,8 milj. kr. Beloppet avser bidragskostnadernaför arbetsbiträde och innefattar alltså inte lönebidragskostna-derna. Dessutomgäller den ytterligare begränsningen att summan av lönebidrag och bidraget förarbetsbiträde i det enskilda fallet inte får överstiga lönekostnaden för denanställde. och (båda s) anser i motion1988/89:A237 att de nämnda begränsningarna i bidragsgivningen bör slopas. Deföreslår att detta skall ges regeringen till känna. Motionsyrkandena överensstämmer med vad AMS har förordat isin anslagsframställning. Utskottet är inte berett att på grundval av motionenförorda en vidgad bidragsgivning utan ansluter sig sålunda till den avvägningsom ligger bakom budgetpropositionens ställningstagande i denna fråga. Anställning med lönebidrag skall dels göra det lättare förden handikappade att få arbete, dels kompensera arbetsgivaren för demerutgifter som det innebär att ha en anställd med nedsatt arbetsförmåga.Utskottet redovisar inledningsvis i detta avsnitt de regler för anställning medlönebidrag som för - närvarande gäller. Anställning med lönebidrag /89 , affärsdrivande av lönekostnadeni , verk, kommuner och landsting. om högst 2,7 miljonerårsarbets-Även statliga myndigheter m.fl. timmar eller 3 000 platser, kanfå introduktionsbidrag om anställning därefter kan beredas utan lönebidrag. Statliga myndigheter och allmän- avlönekostnaden, ingen tids- na försäkringskassor m.fl. gräns. omhögst 5 937 platser varav högst 5 600 hos statliga myndigheter. Allmännyttiga organisationer av lönekostnaden, ingen tids- om högst 15 200 platser. Andra arbetsgivare av lönekostnaden Särskiltlönebidrag av lönekostnaden första /89:AU12 underandra, tredje och fjärde året 25 eller50 % vid eventuell förlängning om 4 200 platser samt ytterligare platser i , Bergslagen och . Innevarande budgetår görs i och länförsök med s.k. flexibla lönebidrag, Antalet personer sysselsatta med lönebidrag uppgick vidutgången av /88 till 39 687. En fördelning av platserna påarbetsgivarkate-gori och län (dock med utgångspunkt i ett något lägreplatsantal) finns i propositionen på s. 137. Därutöver hade vid samma tidpunkt3 265 personer anställning med särskih lönebidrag och 1 673 personer medintroduktionsbidrag. Utgifterna för lönebidragen fr.o.m. /85 dånuvarande bidragsregler började gälla framgår av följande tabell: 1984/85 2 416 milj. kr. 1985/86 2 709 milj. kr. 1986/87 3 151 milj. kr. 1987/88 3 375 milj. kr. 1988/89 (anslag) 3 466 milj. kr. Samhällsekonomisk utvärdering av lönebidragen förarbetshandikappade Inom ramen för EFA:s arbetsmarknadspolitiskaforskningsverksamhet har på nationalekonomiska institutionen vid Lundsuniversitet gjorts en studie av lönebidragen (: Lönebidrag förarbetshandikappade. En samhällsekonomisk utvärdering, daterad ). Huvudsyftet med studien är, som framgår av rubriken ovan,att göra en samhällsekonomisk utvärdering av lönebidragens effekter. Budgetåret1986/ 87 med 47 000 årsanställda handikappade uppgick enligt den ena avstudiens två kalkyler den samhällsekonomiska nettointäkten till 3 075 milj. kr.eller . I en redovisad "minimikalkyl"blir motsvarande tal 2 500 milj. kr. I den senare kalkylen harförfattaren räknat in samhällsekonomiska kostnader i form avundanträng-ningseffekter genom att lönesubventionerade arbetshandikappadekonkurrerar ut annan arbetskraft. De samhällsekonomiska vinsterna av lönebidragen är såledesavsevärda vilken av de två nyssnämnda kalkylerna man än väljer. Författaren varnar dock för slutsatsen att varje subventionerad sysselsättning är samhällsekono miskt lönsam och att sysselsättningsbidragen kan expandera i obegränsad omfattning. Han understryker därvidlag att kalkylerna har som grundförut sättning att enda alternativet till sysselsättning med lönebidrag för deberörda individerna är sjukbidrag eller förtidspension. Det kan inte heller uteslutas, tillägger han, att undanträngningseffekterna kan bli relativt stora och drabba 23 lågproduktivagmpper icke handikappade arbetstagare. Vidare analyserar författaren de finansiella effekternaför den offentliga 1988/89: AU12 sektorn (direkta utgifter för lönebidragenkontra inbesparade pensionskostnader, ökade skatteintäkter m.m.). /87 beräknas att sysselsättningen av ovannämnda 47 000 lönebidragsanställdagav ett finansiellt överskott på ca 1 940 milj. kr., varav 1 378 milj. kr.tillfaller staten och 602 milj. kr. Författaren drar slutsatsen attlönebidragen för handikappade troligen är en av de mest kostnadseffektivaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna. För varje insatt krona får den offentligasektorn en och en halv tillbaka. Åtgärden sägs ha klara inflationsdämpandeeffekter genom att den offentliga sektorns budgetunderskott minskar samtidigtsom sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. Lönebidragen som infördes ändrades med verkan frånden . Effekterna av bidragsändringarna har också studerats i dettasammanhang. Ändringarna syftade främst till att differentiera bidragen så atthögre bidrag kan lämnas för dem som har svårare handikapp. 1 det syftetinfördes bl.a. det särskilda lönebidraget bidrag till lönekostnadernaförsta året. Likaså skulle lönebidragen för anställning hos statenoch för anställning hos allmännyttiga organisationer främst avsepersoner med svåra handikapp. Intervjuer med arbetsgivare och arbetsvägle-darehar sammanfattningsvis gett vid handen att det inte finns någon signifikantskillnad i fråga om handikappens svårighetsgrad mellan de personer som placerashos statliga myndigheter, allmännyttiga organisationer resp. - med lägrebidragsnivå- hos övriga arbetsgivare, dvs. privata och kommunala arbetsgivaresamt statliga affärsdrivande verk. Detsamma gäller om personer som placeras hosde övriga arbetsgivarna med allmänt lönebidrag eller det högre särskildalönebidraget. Precis som års bidragsändringar, fortsätterförfattaren, är det som bestämmer bidragsnivån inte handikappens svårighetsgradutan dels hos vilken kategori arbetsgivare anställning sker, dels hur lätteller svårt det är att placera den sökande i arbete. Syftet méddifferentieringen av bidragen, att de höga bidragen skall reserveras försökande med svåra arbetshandikapp, har inte uppfyllts i någon störreutsträckning. infördes dessutom ett nytt introduktionsbidrag somger av lönekostnaderna under högst . Bidraget är avsettför personer med speciellt behov av ingående arbetsintroduktion eller omsärskilda åtgärder behöver vidtas på arbetsplatsen. Bidraget kan men behöverinte följas av lönebidrag. Det primära syftet med bidraget har enligtförfattaren inte uppfyllts. Introduktionsbidraget används i hög grad enbart fören provanställningsperiod. Arbetsgivarnas allmänna uppfattning om delönebidragsanställdas produktionsförmåga är i de flesta fall mycket positiv.Dock ansåg de genomgående att det inte är tänkbart att anställa dehandikappade utan lönebidrag. Det framkom också att när lönebidragen omprövassker det på arbetsgivarnas initiativ och avser alltid en begäran om attlönebidragen skall förlängas eller höjas. Avslutningsvis diskuterar författaren utformningen avbidragsreglerna. Bl.a. förespråkar han att samma regler bör gälla för alla arbetsgivarkatego- rier, att klarare regler ges för bedömning av arbetshandikappets svårighets- 24 grad ochatt lönebidragsbesluten omprövas méd jämna tidsintervall. I studien finns på s. 16 en tabell som visar utvecklingenav antalet lönebidragsanställda uppdelade på arbetsgivarkategori under perioden1984/ 86-1986/87. Från den tabellen hämtas följande uppgifter som gäller andrahalvåret resp. år utom då sifforna gäller (procentuellandel inom parentes): (19,2) 6 848 (33,9) 13 942 (20,1) 7 558 (26,7) 10 455 (17,6) 6 954 (35,9) 16 073 (19,5) 7 808 (26,9) 10 550 (16,8) 6 973 (38,3) 16 404 (18,9) 7 986 (25,4) 10 665 (16,6) (39,0) (19,0) (25,3) Arbetsmarknadsministern anför bl.a. att det i det rådandearbetsmarknadsläget inte finns skäl att ytterligare öka antaletlönebidragsplatser och hänvisar till att det blir möjligt att göra nyaplaceringar till följd av de avgångar som sker på grund av pensioneringar,övergång till andra anställningar m.m. Hon anmäler att regeringen har medgivitatt ytterligare 300 platser med särskilt lönebidrag får inrättas innevarandebudgetår. Å andra sidan skall antalet platser hos statiiga myndigheter ochallmännyttiga organisationer minskas med 145. Utökningen av antalet platser med särskilt lönebidragförutsätts kvarstå under nästa budgetår. Därjämte föreslås en fortsattneddragning av platserna hos de nämnda arbetsgivarkategorierna så att antaletplatser hos statliga myndigheter m.fl. minskas med 145 och antalet platser hosallmännyttiga organisationer med 100. Den besparing som uppnås genom dennaplatsneddragning är avsedd att finansiera - förutom de nytillkomna 300platserna med särskilt lönebidrag - den tidigare nämnda utökademedelstilldelningen för datorhjälpmedel. Moderata samlingspartiet förordar i partimotionen1988/89:A216 ett flexibelt lönebidragssystem med individuell anpassning tillden handikappades nedsatta arbetsförmåga och utan nuvarande anknytning tillarbetsgivaren. Bidragen förutsätts kunna anpassas över tiden och med hänsyn tillvariationer i den handikappades arbetsförmåga. De skall kunna utgå så längeden handikappade är yrkesverksam. Regeringen bör få i uppdrag att lägga framförslag till ett bidragssystem av detta slag. I samband härmed bör ävenutformningen av introduktionsbidraget beaktas. Yrkandet i denna motion biträdsav och (båda m) i motion 1988/ 89:A456. I Ettliknande yrkande framställs vidare i,rnotion 1988/89:A270 av 1988/89:AU12 () med önskemål om löpande omprövningar av bidragen och möjlighetatt trappa upp dem från en inledande lägre nivå i de fall den Även förordar i kommittémotionen1988/89:A281 av m.fl. (c) och motion 1988/89:A206 av LennartBrunander och (båda c) en större flexibilitet ibidragssystemet. I kommittémotionen uttalas att bidraget bör beräknas utifrånden handikappades arbetsinsats. Motionärerna hävdar att det är lättare attbereda handikappade arbete i små än större företag. Men när bidraget trappasned till har det lilla företaget ofta ringa möjlighet att behålla denhandikappade. m.fl. (c, m, fp) anser i motion 1988/89:A218att bidragen till enskilda företag långsiktigt bör likställas med bidragen tillstatliga institutioner och vara så höga att de utgör ett attraktivt alternativtill placering av handikappade i . Önskemål om flexibla lönebidrag framställs slutligen imotion 1988/ 89; A238 av och (båda s). Idenna motion berörs också volymbegränsningen av bidragsgivningen tillallmännyttiga organisationer och begränsningen av de löner som lönebidragenhögst får beräknas efter. I det sistnämnda hänseendet syftar motionärerna påden bidragsregel som innebär att bidrag beräknas på en månadslön vid heltidsarbetesom högst motsvarar av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. Introduktionsbidraget och det särskilda lönebidraget yrkar i kommittémotionen 1988/89: A281 attbegränsningen av antalet platser med introduktionsbidrag skall upphöra medhänsyn till svårigheterna att tillgodose behovet av sådana platser.Vänsterpartiet kommunisterna anser i partimotionen 1988/89:A254 att motsvarandebegränsning när det gäller det särskilda lönebidraget bör tas bort med hänsyntill den stora arbetslösheten bland funktionshindrade. Av samma mening är HansRosengren (s) i motion 1988/89: A273. Motionären rnenar dessutom att det särskildalönebidraget i nuvarande utformning inte är tillräckligt konkurrenskraftigt. Lönebidraget till statliga institutioner och allmännyttigaorganisationer yrkar i partimotionen 1988/89:A246 attriksdagen skall avvisa regeringens förslag att minska antalet platser för deallmännyttiga organisationerna med 100. Vidare yrkas att de 145 platser hosarbetsgivare med full kostnadstäckning som regeringen redan har beslutat dra inåter skall inrättas. Med erinran om att neddragningarna har motiverats med flerplatser med särskilt lönebidrag och ökat anslag för datorbaserade hjälpmedelinvänds'i motionen att en svag grupp inte bör få betåla för förbättringar fören annan' svag grupp. () yrkar i motion 1988/89:A251 att antaletplatser hos de allmännyttiga organisationerna ökar med förslagsvis . 1988/89:A458om arbetsmarknad med samme motionär som första /89:AU12 namnhemställs att lönebidragen till ideella organisationer i ökas inom ramen för ett oförändrat anslag. yrkar i partimotionen 1988/89:A245 att taketför antalet platser hos de ideella organisationerna skall slopas med hänsyntill att alternativet ofta är samhällsekonomiskt mera kostsamt. kommunisterna anser i partimotionen1988/89:A254 att antalsbegränsningarna när det gäller lönebidragen tillallmännyttiga organisationer och statiiga myndigheter skall avlägsnas. m.fl. (s) i motion 1988/89:A207 ochNils-Olof och (båda s) i motion 1988/89;A236 riktarinvändningar mot den omfördelning av lönebidragsplatserna och den finansieringav datorhjälpmedlen som redovisas i propositionen méd yrkanden att de i motionernaframförda synpunkterna skall delges regeringen. Inledningsvis i detta avsnitt har redovisats atttillströmningen av sökande till arbetsförmedlingarna totalt sett har minskat detvå . Däremot är antalet handikappade sökande större än tidigare.En del av dessa nya sökande är ungdomar som vänder sig till arbetsförmedlingensom resultat av samhälleliga kampanjer av typen "Arbete åt ungahandikappade". Andra grupper nya sökande är människor som kommer ut isamhället och arbetslivet till följd av avvecklingen av institutionerna inompsykiatri och omsorg. Ett tredje skäl är att ökade krav på utbildning ochproduktivitet inom arbetslivet hotar att slå ut och utestänga allt flerhandikappade från arbetsmarknaden. Ett tecken på detta är att antaletförtidspensionärer fortsätter att öka. Sammanfattningsvis kan man säga att medan sysselsättningenär hög och talen för den öppna arbetslösheten är låga så har situationen för dearbetshandikappade inte förbättrats utan tvärtom relativt sett försämrats. I detta läge låter regeringen åtgärderna för särskiltanordnad sysselsättning för handikappade stagnera eller rent av minska. Avdessa åtgärder behandlar utskottet i detta sammanhang lönebidragen. Utskottet anser att den handlingslinje regeringen har valtinte är godtagbar. I det rådande goda sysselsättningsläget måste man ta tillvara de möjligheter detta ger för att vända de handikappades försämradesituation till det bättre. När samhällets stödåtgärder i nuvarande form intehar visat sig tillräckliga måste de självfallet förbättras och effektiviseras.Detta är vad de föreliggande motionerna från skilda partier syftar till, ochutskottet.vill med anledning av dem föreslå följande. Innevarande budgetår har i två län inletts begränsadeförsök med flexibla lönebidrag. Det kan vara lämpligt att man, såsom AMS harföreslagit, i hela, landet låter försöket omfatta ungdomar i projektet unga handikappade och andra gravt handikappade ungdomar . Avgörande för bidragets storlek skall söm hittillssjälvfallet vara handikappets svårighetsgrad. Det blir dock inte fråga om attantalsmässigt begränsa bidragen på denna högsta nivå när det gällerungdomarna. tillgodosesi motsvarande del de motionsönskemål som har framställts om att 1988/89;AU12 slopa nuvarande tak för lönebidrag till de arbetsgivarkategorierdet här gäller. Utskottet anser att sammantaget skall till lönebidragavsättas ytterligare 30 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit. Detankommer därvid på arbetsmarknadsverket att bedöma på vilket sätt dessa medelskall fördelas så att de kommer handikappade arbetslösa tih del på bästa sätt.Utskottet återkommer i ett senare avsnitt till själva anslagsfrågan. Vad utskottet anfört med anledning de föreliggandemotionerna bör delges regeringen. Innan utskottet redovisar de anslagsmässiga konsekvensernaav regeringens och motionernas förslag beträffande arbetshjälpmedel ochlönebidrag tar utskottet upp till behandling yrkandet i motion 1988/89:A241 avGöthe () att 35 milj. kr. av lönebidragsmedel skall överföras tillkulturhuvudtiteln för ökade grundbelopp till länsmuseerna. till den höga arbetslösheten bland museimän. De resurser som i dagtillförs museerna som lönebidragsmedel bör i stället överföras direkt tillmuseerna i form av ökade anslag. Utskottet anser att resursknapphet inom den av motionärenangivna samhällssektorn inte bör tas till intäkt för att minska insatserna för arbetshandikappade och avstyrker motionen. Regeringens beräkning av anslaget innebär att detta förnästa budgetår ökas med sammanlagt 202,5 milj. kr. varav 20,9 milj. kr. förarbetshjälpmedel m.m. och 181,6 milj. kr. Iförhållande till regeringens förslag föreslår m.fl. (m) i kommittémotionen1988/89;A285 en ökning med 30 milj. kr. på grund av ökade kostnader förmotionärernas förslag om flexibla lönebidrag, i motion1988/89:A246 en ökning med 59,1 milj. kr., varav 28,5 milj. kr. belöper påanskaffning av datorbaserade hjälpmedel och 30,6 milj. kr. pålönebidragsplatser med full kostnadstäckning, m.fl. (c) ikommittémotionen 1988/89:A281 en ökning med 100 milj. kr. för beräknat 2 000fler lönebidragsplatser och kommunisterna i pärtimotio-nen1988/89:A254 en ökning med ,110 milj. kr., varav 28,5 milj. kr. för datorbaseradeutrustningar och 82,1 milj. kr. för att finansiera motionärernas förslag atttaken för statliga och allmännyttiga lönebidragsplatser skall slopas. Utskottet föreslår att det anslagsbelopp regeringen harbegärt höjs med 30 milj. kr. i enlighet med vad utskottet anfört i detföregående beträffande lönebidragen. Statsbidrag till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare 1987/88 Utgift 352 220 000 Reservation 245 971 000 1988/89 Anslag 363 000 000 1989/90 Förslag 363 000000 Regeringen föreslår underpunkten C 6 (s. 139) att till Statsbidrag 1988/89:AU12 förskyddat arbete hos offentliga arbetsgivare för /90 skall anvisaett reservationsanslag av . Statsbidragetutgår med högst av lönekostnaderna förde arbetstagare som har anvisatsdenna form av skyddad sysselsättning. Den har ersatt en särskild form avkommunala beredskapsarbeten, s.k. Tl-arbeten, som till stor del sysselsattepersoner med missbruksproblem. SonjaRembo m.fl. (m) föreslår i kommittémotionen 1988/89;A285 att statsbidragetsänks till högst med åberopande av att ansvaret för social rehabiliteringprimärt vilar på kommunerna och att dessa bör bära en större del av kostnadernaför verksamheten. Med denna bidragsändring kan anslaget för nästa budgetårsänkas med 121 milj. kr. Motionsförslagetleder till en kostnadsöverföring från staten till kommunerna som utskottetinte vill medverka till. Med avstyrkande av motionen biträder utskottetregeringens förslag till anslag för nästa budgetår. 1987/88Utgift 3 275 412 000 1988/89 Anslag 3 433 000 000 1989/90 Förslag 3 604000 000 Anslagetanvänds dels för att täcka merkostnader i , dels tillbidrag till företagsgruppens fastighetsförvaltning. 1988/89 Beräknadändring 1989/90 Driftbidrag 3 060 000 000 + 164 000 000 fastighetsfonden 373 000 000 + 7 000 000 3 433 000 000 + 171 000 000 Regeringenföreslår under punkten C 7 (s. 140-147) att skall 1. godtavad som har föreslagits om ändrad sammansättning av av styrelsen för , 2. tilldriften för Samhallgruppens verksamhet under /90 anslå medel motsvarande 110,. av lönesumman för arbetstagarna i skyddat arbete (inkl. lönebikostnader) upp till högst 31 450 000 arbetstim mar - inkl. de särskilda uppdragen i Malmfälten m.m., 3. medge att regeringen fårbesluta om ökat antal bidragsberättigade arbetstimmar under /90för att möjliggöra överföring av timmar mellan budgetåren, 4. till Bidrag till StiftelsenSamhall för /90 anvisa ett förslagsanslag på 3 . Ikommittémotionen 1988/89:A285 av m.fl. (m) anförs 29 beträffande verksamhetensinriktning att placering av handikappade vid iförsta hand måste erbjudas' dem som är i störst behov av 1988/89:AU12företagsgruppens särskilda tekniska och personella resurser med tanke på attsådan placering är den dyraste formen av handikappsysselsättning.UfSluss-ningarna till öppna marknaden har varit något mer framgångsrik äntidigare och bör kunna bli än bättre med den modell för lönebidragen sommoderata samlingspartiet har föreslagit.