bet · GC01JoU14 · 1988-12-31 00:00:00 — Jordbmksministemgör den samlade bedömningen att det inte finns något behov av import av bestrålade livsmedel i . Bestrålning av livsmedel är inte en metod som ligger i konsumenternas intresse. För de allra flesta konsumenter torde farskhet vara en av de absolut viktigaste egenskaperna hos våra livsmedel. Härmed avses verklig färskhet, inte sådan som har åstadkommits genom olika hållbarhetsförlängande metoder och som förleder konsumenterna att tro att de köper och äter livsmedel som är bättre än vad de i själva verket är. Ett bestrålat livsmedel kan inte anses färskt i ordets ursprungliga betydelse och kvaliteten är lägre än vad den synes vara, vilket försvårar för konsumenten att göra egna bedömning ar av produkten. Det är således produktens egenskaper som är avgörande, 45 inte i sig de metoder somanvänds vid hanteringen. Sammanfattningsvis 1988/89: JoU 14 anserjordbmksministem att det förhållaiidet att ett livsmedel har behandlats med ensådan hållbarhetsförlängande metod som bestrålning är en från svenskkonsumentsynpunkt negativ egenskap hos livsmedlet i fråga. Hänsyn måste ocksåtas till avsaknaden av kontrollmetoder och därmed möjligheterna till oredligheti den intemationella handeln. De fördelar som kan vinnas med metoden bör kunnanås på andra sätt. Pågmnd av vad som ovan anförts finns det anledning att vidga det bemyndigande ilivsmedelslagen som ger stöd för kravet på tillstånd till bestrålning. Lagstödbör skapas också för åtgärder mot import av bestrålade livsmedel. 11 §livsmedelslagen bör följaktligen kompletteras på så sätt att även behovet avatt tillgodose konsumentintresset skall kunna vara skäl för att förbjuda ellerföreskriva villkor för hantering eller införsel till riket av visst slag avlivsmedel. Bestrålningförekommer i flera av de länder från vilka vi importerar livsmedel. För atttillgodose konsumentintresset anser jordbmksministem det därför angeläget attså snart som möjligt förbjuda import av livsmedel som har bestrålats. Detnuvarande kravet på tillstånd för bestrålning av livsmedel här i landet börersättas av ett generellt förbud. Jordbmksministem uttalar därför sin avsiktatt, om godtar förslaget till lagändring, för regeringen anmälafrågan om förordningsändring för att få tillstånd en ordning i enlighet meddet sagda. Detsaknas praktiskt användbara metoder för att genom analys kontrollera omett livsmedel har bestrålats. För att inte i onödan belasta tullmyndigheternabör den kontroll av importen som ändå måste komma till stånd i första hand bliett åliggande för livsmedelsverket. Verket bör därför upprätta dels en listaöver sådana slag av livsmedel som bestrålas utomlands, dels en förteckning överländer som använder eller kan antas använda denna behandlingsmetod. Medutgångspunkt härifrån kan sedan tullmyndigheterna anmäla misstänktaimportpartier till livsmedelsverket för vidare undersökning. Föreskrifter härombör tas in i livsmedelsförordningen. Bl.a. med hänsyn till de skilda uppfattningar som råder om humvida metoden innebärnågra hälsorisker eller inte krävs fortsatt internationell forskning, enuppfattning som delas av en rad internationella konsumentorganisationer. Ettförstärkt engagemang härvidlag är enligt jordbmksministem väl motiverat.Arbetet bör utgå från konsumentemas rätt till naturligt larska livsmedel ochen bevarad möjlighet för konsumenterna att välja livsmedel på gmndval av egnabedömningar. InomEG har något gemensamt beslut om bestrålade livsmedel inte fattats.Medlemsländerna har emellertid delade meningar i frågan. harlagt fram förslag som ministerrådet ännu inte har tagit ställning till. Kravpå förbud mot produktion, försäljning och import av bestrålade livsmedel framförs iföljande motioner: 1987/88:JolO (c) yrkande II, 46 l987/88:Jo523(m),1987/88:JoS28 (c) yrkande 9, Jo533(mp) yrkandena 1, 1988/89: JoU14 2 bestrålat utsäde och 3 bestrålade kryddor , Jo24 (vpk) yrkande 10, Jo25(c) yrkande 5 och Jo27 (mp) yrkande 5. Imotion Jo21 (m) accepteras förslaget om förbud mot bestrålning. Motionäremaanser emellertid att livsmedelsverket bör få möjlighet att meddela dispens frånförbudet, t.ex. beträffande kryddor. Genom en bestämmelse om dispens skulle ivissa fall kemiska konserveringsmedel kunna undvikas (yrkande 2). Hänsynstagandetill konsumentintresset som gmnd för ett förbud mot bestrålning är enligtmotionären i motion Jo23 (m) klandervärt ur såväl lagstiftnings- somopinionsbildningssynpunkt. Förslaget bör därför avslås (yrkande 1). Risk företablering av handelshinder och bristande möjligheter att kontrollera importenutgör också goda gmnder för att inte införa något förbud (yrkande 2). I motionJo26 (fp) framförs uppfattningen att frågan om bestrålning av livsmedel är ettinformationsproblem och inte ett hälsoproblem. Detta faktum tillsammans medavsaknaden av kontrollmetoder utgör tillräckliga skäl mot ett förbud motbestrålning. Utskottetdelar jordbmksministems uppfattning att det saknas behov av import avbestrålade livsmedel till . Det förhållandet att ett livsmedel harbehandlats med en sådan hållbarhetsförlängande metod som bestrålning är en frånsvensk konsumentsynpunkt negativ egenskap hos livsmedlet. Kvaliteten hos ettbestrålat livsmedel är lägre än vad den verkar vara eftersom livsmedlet intekan anses färskt i ordets egentliga mening. Det är således egenskaperna hosprodukten som är avgörande, inte i sig de metoder som används vid hanteringen.Bestrålning av livsmedel är enligt utskottets mening inte en metod som liggeri konsumenternas intresse. De fördelar som kan uppnås med metoden bör enligtutskottets mening kunna erhållas på annat sätt. 1 likhet med jordbmksministemanser utskottet att även behovet av att tillgodose konsumentintresset skallkunna vara skäl för att förbjuda eller föreskriva villkor för hantering ellerinförsel till riket av visst slag av livsmedel. Bestrålning av livsmedelförekommer i flera av de länder från vilka vi importerar livsmedel. För atttillgodose konsumentintresset anser utskottet det därför angeläget att så snartsom möjligt förbjuda import av livsmedel som har bestrålats. Det nuvarandekravet på tillstånd för bestrålning här i landet bör ersättas av ett generelltförbud. Livsmedelsförordningen bör ändras i enlighet härmed. Förordningen böräven kompletteras med föreskrifter om livsmedelsverkets kontroll av importen idetta avseende. Detråder skilda uppfattningar om vilka hälsorisker som är för knippade med bestrålningen. Engagemanget i det internationella arbetet kring bestrålade livsmedel måste enligt utskottets mening fortsätta och förstärkas. Detta gäller inte minst inom forskningsområdet. Arbetet bör utgå frän konsumeriternas rätt till naturligt färska livsmedel och en beva rad möjlighet för konsumenterna att välja livsmedel på gmndval av sina 47 egna bedömningar och syftatill att klarlägga hur allvariiga metodens /89: JoU 14 nackdelar ärfrån konsument- och hälsosynpunkt. Meddet anförda ansluter sig utskottet till propositionens förslag och övervägandeni detta avsnitt. Utskottet fömtsätter att föreslagna ändringar kommer attinnebära förbud mot såväl bestrålning av livsmedel inom landet som import avbestrålade livsmedel. sålunda anfört tillgodoser enligt utskottets mening motionerna1987/88: Jo IÖ yrkande 11, 1987/88:Jo523, 1987/88:Jo528 yrkande 9, Jo24 yrkande10, Jo25 yrkande 5, Jo27 yrkande 5 och Jo533. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionema Jo23 och Jo26. Detanförda innebär att utskottet även avstyrker motion Jo2l yrkande 2. Ansvar för brott mot livsmedelslagen Propositionen Jordbmksministemkonstaterar att särskilt har antalet allvarligareöverträdelser av livsmedelslagens bestämmelser ökat. För att komma till rättamed åsidosättande inom branschen av konsumentemas rätt till trygghet ochkvalitet krävs enligt jordbruksministern en attitydförändring. Samhället haranledning att se allvariigt på den här typen av brottslighet. När det gälleroaktsamma brott saknas emellertid anledning till ändring av gällandeansvarsbestämmelser. Saken kommer däremot i ett annat läge beträffande deuppsåtliga brotten, som bör betraktas med största allvar, särskilt om detinnebär att en förpliktelse som är av väsentlig betydelse från hälso- ellerredlighetssynpunkt har åsidosatts. Jordbmksministem betonar att det är avgmndläggande betydelse för det skydd som eftersträvas med livsmedelslagen dvs. skydd för konsumenten mot hälsorisker och mot oredlighet i hanteringen att företagen lojalt följer gällande bestämmelser. Mot denna bakgrund bordetinte vara möjligt att döma till böter för uppsåtliga brott i de fall brottetavser en förpliktelse som är av väsentlig betydelse från hälso- ellerredlighetssynpunkt. För denna typ av brott bör normalpåföljden vara fängelse.Ett straffmaximum på fängelse är enligt jordbmksministem väl avvägt.Eftersom det inte kan anses rimligt att kriminalisera varje överträdelse förbrott mot märkningsbestämmelserna bör bagatellartade förseelser inte varastraffbara. Också när det gäller andra brott bör obetydliga förseelser intestraflfbeläggas. Lagens straffbestämmelser föreslås därför kompletterade meden föreskrift som innebär att ansvar för brott mot livsmedelslagen inte skallådömas i ringa fall. Föratt uppnå ökad respekt för livsmedelslagstiftningen anser jordbmks ministem det emellertid inte tillräckligt att sanktionsbestämmelsema skärps. Det krävs dessutom att tillsynsmyndigheterna mer kraftfullt än beivrar de överträdelser som uppmärksammas. Det är därför av vikt att berörda myndigheter vid misstanke om brott utan dröjsmål anmäler saken till åtal. Även övriga tillgängliga instmment, t. ex. vitet, bör 48 användas mer aktivt. Ettväl avvägt vite utgör ett effektivt påtrycknings- 1988/89: JoU14 medel. Genomviteslagens (1985:206) möjligheter att förelägga löpande vite harvitesinstitutets användbarhet i sammanhanget ökat ytterligare. Jordbmksministembetonar att lagföring skall vara en regel och inte ett undantag när det gälleröverträdelser av livsmedelslagstiftningens bestämmelser. För att inskärpabetydelsen av ett aktivt agerande i detta avseende bör efter mönster imiljöskyddslagen livsmedelslagens tillsynsregler kompletteras med enbestämmelse som ålägger tillsynsmyndigheten att beivra brott mot lagen. Dentidigare förordade förstärkningen av livsmedelsverkets personal bör ge ökademöjligheter för verket att bistå polis- och åklagarmyndighetema med sakkunnighjälp. Motionäremai motion Jo530 delvis (fp) föreslår skärpt ansvarspåföljd för den som medvetetlämnar vilseledande uppgifter eller visar annan bristande redlighet. I motionJoS 10 (mp) har tidigare i yrkandena 1 - 3 framförts krav på specifikation ochmärkning av s. k. fuskprodukter (se ovan under avsnittet om märkning avlivsmedel). För att garantera efterlevnaden bör enligt motionens yrkande 4livsmedelsverket utarbeta förslag till sanktioner mot den som bryter mot deföreslagna bestämmelsema. Imotion Jo24 (vpk) framhålls att en offentiig livsmedelskontroll utgör det mesteffektiva medlet för efterlevnad av regler och föreskrifter. Protokoll,undersökningsresultat m. m. skall därför hållas tillgängliga för allmänheten ibutiker, restauranger och andra undersökta anläggningar (yrkande 8). Inteminst mot bakgmnd av höstens avlöjanden av det utbredda och systematiska fusketmed datummärkningen av förpackade charkuterivaror och av andra överträdelsermot livsmedelslagstiftningens bestämmelser, nödgas utskottet i likhet medjordbmksministem konstatera behovet av effektivare sanktioner och en påtagligattitydförändring på området, ben föreslagna skärpningen av ansvaret för brottmot bestämmelsema välkomnas därför av utskottet. Förstärkningen avtillsynsresurserna bör innebära goda möjligheter till en kontroll av sådaneffektivitet att risken för upptäckt ökar. Tillsammans med övriga förändringarinom livsmedelskontrollen bör detta leda till att brott mot livsmedelslagenbeivras i väsentligt större utsträckning än . Det yttersta ansvaretför att åtgärderna skall kunna få avsedd och påtaglig effekt vilar emellertidpå berörda myndigheter och deras ambition att påtala och beivra deöverträdelser som uppmärksammas i deras verksamhet. Meddet anförda anser utskottet syftet med motionema JoS 10 yrkande 4 och JoS30 i aktuell del i allt väsentligt tillgodosett. Motionema bör således inte medföra någon ytterligare åtgärd från sida. 4 1988/89. Utskottethar ovan under avsnittet om den offentligt organiserade egen- 1988/89: JoU 14tillsynen redogjort för de förändringar av sekretesslagens bestämmelser påområdet söm föreslås i en av regeringen framlagd proposition(1988/89:131). Enligt förslaget kan om allmänintresset av kännedom om t. ex.förhållanden som rör människors hälsa eller redlighet i handeln är av sådanvikt att uppgiften bör lämnas ut i vissa avseenden sekretessskyddet brytasför affärs- eller driftsförhållanden, uppfinningar eller forskningsresultat.Härigenom torde syftet med motion Jo24 yrkande 8 komma att bli tillgodosett. Iavvaktan på behandling av frågan avstyrker utskottet motionen. Deöverväganden i propositionen som inte särskilt berörts i det föregående har ejföranlett någon erinran från utskottets sida. Samtliga i propositionenframlagda lagförslag tillstyrks. 1. beträffande allmänna utgångspunkter förlivsmedelskontrollen m. m. att avslårmotionerna 1987/88:Jo 10 yrkande 10, 1987/88:Jo5l8, 1987/88:JoS28 yrkande 12och 1988/89:Jo25 yrkande 1, 2. beträffandeen lokal livsmedelsproduktion att avslårmotion 1987/88:Jo528 yrkande I, 3. beträffande användningen av handelsgödsel m. m. attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo257 yrkande 7, 4. beträffande kontroll av storköken att avslårmotion 1988/89:Jo24 yrkande 7, 5. beträffande miljöhänsyn i livsmedelskontrollen attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo27 yrkande 3, 6. beträffande offentlig upphandling att avslårmotion 1988/89:Jo267 yrkande 16, 7. beträffande konkurrensneutralitet m. m. mellanimporterade och inhemskt producerade livsmedel att avslårmotionerna 1987/88:Jo213 yrkande 2, 1987/88:Jo243 yrkande 8, 1987/88:Jo250 yrkande 3, 1987/88.JoS07 yrkande 1, l987/88:JoS21, 1987/88:Jo528 yrkande 3, 50 1987/88:Jo532,1988/89:Jo24 yrkande 11, 1988/89:Jo25 yrkande 4, 1988/89: JoU 141988/89:Jo27 yrkande 1, 1988/89:Jo204 yrkande 2, 1988/89:Jo267 yrkande 6 och1988/89:Jo524, 8. beträffandeimportkontroll av produkternas kvalitet m. m. att avslårmotionerna 1987/88: Jo248 yrkande 5, l987/88:JoS04, l987/88:Jo508, l987/88:Jo528yrkande 6, 1988/89:Jo534 yrkande 1 och l988/89:Jo535, 9. beträffandeutvidgning av livsmedelskontrollen att avslårmotion 1987/88:Jo528 yrkandena 4 och 5, 10. beträffandeläckaget av växtskyddsmedel att avslårmotion 1988/89:Jo796 yrkande 12, 11. beträffandeåtgärder m. m. för en bättre dricksvattenkvalitet att avslår motionerna 1988/89:Jo24 yrkande 19, 1988/89:Jo2S yrkande 7, 1988/89:Jo224 yrkandena 7 och 8, 1988/89:JoS04, 1988/89:Jo521 yrkande 3, 1988/89:Jo525 och 1988/89:Jo799 yrkande 14, 12. beträffande gränsvärden för dricksvattenkvalitetatt avslår motion 1988/89:Jo27 yrkande 14, 13. beträffande förbud mot vissa vattenkemikalier attriksdagen avslår motion l988/89:Jo52l yrkande 2, 14. beträffande halogenering av dricksvattnet att avslårmotion 1988/89:Jo521 yrkande 6, 15. beträffandevattenkvaliteten i brunnar att avslårmotionerna 1988/89:JoS 11 och 1988/89:Jo886 yrkande 3, 16. beträffande sänkning av vissa gränsvärden ilivsmedel att avslår motion 1988/89:JoS23 yrkande 1, 17. beträffande gränsvärden i fisk att avslårmotionerna 1988/89:Jo429 yrkandena I och 3, 1988/89:JoS02 och 1988/89:Jo546, 18. beträffandevissa åtgärder i att avslårmotion l988/89:Jo429 yrkande 2, 19. beträffande svartlistning av Vätternrödingen attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo512 yrkande 1, 20. beträffande ersättning till vissa yrkesfiskare att avslårmotion 1988/89:JoS 12 yrkande 2, 21. beträffandeinformation om gränsvärden m. m. att avslårmotion 1988/89:JoSOS yrkandena 1, 2 och 4, 22. beträffandeförsurningens inverkan på människors hälsa att avslårmotionerna 1988/89:Jo523 yrkande 3 och 1988/89:Jo539, 51 Tillsatser m.m. 1988/89: JoU 14 23. beträffandesyntetiska livsmedel m. m. att avslår motionema 1988/89: Jo24 yrkande I, 1988/89:Jo526 och 1988/89:Jo53Öi motsvarande del, 24. beträffandevissa konserveringsmedel m. m. att avslårmotionerna 1988/89:Jo27 yrkande 15 och 1988/89:Jo523 yrkande 2, 25. beträffandeen internationell arbetsgrupp att avslårmotion 1988/89:Jo24 yrkande 22, 26. beräffandeett vidgat kvalitetsbegrepp att avslårmotion 1988/89:Jo27 yrkande 2, 27. beträffandeändring av internationella avtal att avslårmotion 1988/89:JoS34 yrkande 2, Organisationenav den allmänna offentliga livsmedelskontrollen 28. beträffande ansvarsfördelningen inomlivsmedelskontrollen att med avslag på motionerna 1988/89:Jo24yrkandena 3 och 4 och 1988/89:Jo2S yrkande 2 antar förslaget till lag omändring i livsmedelslagen (1971:511) såvitt avser 24 och 26 §§, 29. beträffande ägarstrukturen inom livsmedelsbranschenatt avslår motion 1988/89:Jo24 yrkande 2, 30. beträffande samordning av livsmedelskontrollen attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo27 yrkande 11, 31. beträffandesammansättningen av livsmedelsverkets styrelse att avslår motion 1988/89:Jo27 yrkande 17, 32. beträffandehuvudansvaret för information och rådgivning m.m. att avslårmotionerna 1987/88:JoSI6 och 1988/89:Jo22 yrkande 2, 33. beträffande köttbesiktningen och densmåskaliga slakteripro duktionen att avslårmotion 1988/89:Jo24 yrkande 20, 34. beträffande antibiotikainblandningen i foder attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo528 yrkande 2, 35. beträffande kartläggning av imporlkontrollen attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo24 yrkande 21, 36. beträffande hållbarhetstider för vissaköttprodukter att avslårmotion 1988/89:Jo27 yrkande 16, 52 Kontrollen avförpackningar och husgeråd 1988/89: JoU 14 37. beträffandePVC iförpackningar m. m. att avslårmotion 1988/89:Jo24 yrkandena 15-17, 38. beträffande auktoriserade revisorer i livsmedelsföretagenatt avslår motion 1988/89:Jo22 yrkande 1, 39. beträffande kontroll av primärproduktionen attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo27 yrkande 4, 40.beträffande märkning med ursprungsland att avslår motionema 1987/88:Jo250 yrkande 4, 1987/88: JoS07 yrkande 2, 1987/88:JoS15, 1987/88: JoS2S, 1987/88:JoS26, 1987/88:Jo528 yrkande 7,1988/89:Jo24 yrkande 13, 1988/89:Jo28 och 1988/89:Jo257 yrkande 6 i motsvarandedel, 41. beträffandes. att avslårmotionema 1987/88:Jo213 yrkande 3 och 1988/89:Jo2S7 yrkande 6 i återståendedel, 42. beträffandemärkning med skördedatum, plockningsdatum m. m. att avslår motionema 1987/88:Jol0 yrkande 12, 1987/88:JoS28 yrkande 10 och1988/89:Jo27 yrkandena 8 och 9, 43. beträffandedatummärkning av chokladprodukter att avslårmotionerna 1988/89:Jo20 och 1988/89:Jo527, 44. beträffande märkning med producentens namn m. m.att avslår motion 1987/88:JoS28 yrkande 11, 45. beträffande märkning av vinförpackningar att avslårmotionerna 1987/88:Jo503 och 1988/89:JoSOl, 46. beträffandemärkning med bekämpningsmedel, antalet be- sprutningar m. m. att avslår motionerna 1988/89: Jo27 yrkande 7, 1988/89:Jo267 yrkande 15 och1988/89:Jo505 yrkande 3, 47. beträffandemärkning med begreppen "miljövänlig", "natur enlig" m. m. att avslår motionema 1988/89:Jo24 yrkande 14, 1988/89:Jo27 yrkande 10 och1988/89:Jo267 yrkande 14, 48. beträffandeviss annan märkning att avslårmotionerna l988/89:Jo27 yrkande 6 och 1988/89:JoS 10 yrkandena 1-3, att avslårmotionerna 1988/89:Jo503 och 1988/89:JoS14, 50. beträffandeutrymme för samhällelig information att avslårmotion l988/89:Jo24 yrkande 9, 53 51. beträffandeinformation till konsumenterna 1988/89: JoU 14 att avslår motion 1988/89:Jo25 yrkande 6, 52. beträffande informationsskyldighet för vissaföretagatt avslår motion 1987/88:JoS28 yrkande 8, 53. beträffande skolornas roll för ökadlivsmedelskunskap att avslår motion 1988/89:Jo24 yrkande 12, 54. beträffande utbildning inomlivsmedelskontrollen att avslår motion 1988/89:Jo24 yrkande 18, 55. beträffande bemyndigande för regeringenatt föreskriva om avgifter att med avslagpå motionema 1988/89:Jo21 yrkande 1 i motsvarande del och 1988/89:Jo24 yrkande5 antar förslaget till lag om ändring i livsmedelslagen (1971:511) såvitt avser29 a §, 56. beträffandeavgiftssystemets utformning m. m. att medanledning av motionerna 1988/89: Jo21 yrkande 1 i återstående del, 1988/89:Jo24yrkande 6 och 1988/89:Jo25 yrkande 3 och med avslag på motion 1988/89:Jo27yrkandena 12 och 13 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en särskild redovisning i ämnet m. m.. 57. beträffandeyoVÖMwo: bestrålning avlivsmedel och mot im port av bestrålade livsmedel att avslårmotionema l987/88:Jol0 yrkande 11, 1987/88: Jo523, i987/88:Jo528 yrkande 9,1988/89:Jo23, 1988/89:Jo24 yrkande 10, 1988/89:Jo25 yrkande 5, 1988/89:Jo26,l988/89:Jo27 yrkande 5 och l988/89:JoS33, 58. beträffandedispensmöjligheter för bestrålning av livsmedel att avslår motion 1988/89:Jo21 yrkande 2, Ansvarför brott mot livsmedelslagen m. m. 59. beträffandeansvar för brott mot livsmedelslagen m. m. att avslårmotionema 1988/89:Jo510 yrkande 4 och 1988/89:JoS30 i återstående del, 60. beträffande ,o«////!e/ / livsmedelskontrollen attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo24 yrkande 8, 61. att lämnar utan erinran vad ipropositionen anförts om livsmedelskontrollens organisation och formerna förlivsmedelskontrollen, allt i de delar som ej berörs av utskottets hemställan 62.att antar förslaget till lag om ändring i livsmedels- 1988/89:JoU 14 lagen (1971:511) i de delar som ej omfattas av utskottets hemställanovan. Stockholmden På jordbmksutskottets vägnar Närvarande:Karl (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (vpk), (), (), (), (),() och (). Allmänna utgångspunkter för livsmedelskontrollen m.m.(mom. 1) KarlErik (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med "Utskottetinstämmer" och på s. 15 slutar med "vidare åtgärd" bort haföljande lydelse: Människorkräver bra mat till rimliga priser. Maten skall vara fräsch, smaklig ochnyttig. Allt fler ställer också högre krav på maten än vad som varfallet beroende på dels konsumenternas ökade kunskaper, dels produktionsformemainom livsmedelsindustrin och jordbmket. Trotsden kritik som framförts mot de svenska livsmedlen är de vid en internationelljämförelse av hög kvalitet. Framför allt är de inhemskt producerade livsmedlensäkrare ur ett antal aspekter. De svenska odlarna har ålagts ett flertalrestriktioner, t. ex. beträffande formerna för användningen av olika kemiskaämnen, användningen av mediciner i djurfoder liksom vissa etiska restriktioner.Enligt utskottets mening finns det därför fog för påståendet att svenskalivsmedel är bättre för konsumenten än de importerade. Undersenare tid har olika forskningsrön visat att kostens betydelse för en god hälsa har underskattats. Allt fler sjukdomstillstånd kan vara orsaka de av en felaktig kost. I dessa fall är det enligt utskottets mening viktigtatt betona att det är kosten ensam som orsakar sjukdomen. I andra fall är det i kombination med andra faktorer som kosten är avgörande för hälsa eller sjukdom. Den förebyggande vården måste därför i ökad utsträckning inriktas på att belysa bl.a. kostens betydelse för hälsan. 1 likhet med anser utskottet således att livsmedelskontrollen successivt 55 måste utvidgas till attomfatta även sådana hälsorisker som hjärt- och 1988/89: JoU 14kärlsjukdomar och cancer. Ur hälsosynpunkt är i detta sammanhang frågor omlivsmedelstillsatser och föroreningar i livsmedel väsentliga. mening behandlar propositionen endast en smal sektor avlivsmedelshanteringen. Frågan om livsmedlens kvalitet bör ses som en fråga förlivsmedelskedjan i sin helhet, eller med andra ord från gröda till föda. Meddet anförda delar utskottet de synpunkter på livsmedelskvalitet ochlivsmedelskontroll som framförs av i motionerna 1987/88:Jol0yrkande 10, l987/88:JoS28 yrkande 12 och Jo2S yrkande 1. Vad utskottet sålundaanfört med anledning av motionema bör ges regeringen till känna. Meddet anförda anser utskottet syftet med motion 1987/88:Jo518 i allt väsentligttillgodosett.