bet · GC01UU19 · 1988-12-31 00:00:00 — delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 56 börjar med "En framtida" och slutar med "U596 (mp)." bort ha följande lydelse: Utskottetfår dock konstatera att regeringen håller på att genomföra ett bärighetsprogramenligt vilket bärighetsgränsen generellt skall höjas till på våra vägar.Broarna förstärks så att de klarar , vilket innebär att vägarna emellanbroama slits ner mycket fort. Så har skett framför allt i skogslänen. Utskottetfinner det märkligt att motivet för detta bärighetsprogram är att man skallanpassa boggitrycket till EG. Det är inom EG inte tillåtet att köra med 60 tonslastbilar. Vad detta kommer att innebära är att när anpassningen är genomfördkan EG-lastbilar komma in i och köra här. De svenska lastbilar somväger kan dock inte köra inom EG eftersom man där inte får köra medtotalt sett så tunga fordon. Boggitrycket blir däremot detsamma, och på detsättet kommer EG-lastbilarna in i . Denökade dispensgivning för 60 tons lastbilar som sker kommer enligt utskottetsuppfattning att leda till att järnvägen får släppa ifrån sig mycket avgodstrafiken till vägtrafiken. Därigenom saboteras centrala miljömål ochtrafikpolitiska mål, nämligen att föra över så mycket gods som möjligt tilljämvägen. Utskottetfår konstatera att lastbilstrafiken utgör den snabbast växandetrafikgrenen inom EG och denna expansion förväntas fortsätta och troligtvisaccentueras. Med en anpassning till EG bl. a. vad gäller mått och vikt kommerlastbilstrafiken i att öka. Utskottet motsätter sig denna utvecklingoch tillstyrker därmed yrkandena 3 och 4 i motion U596. delsatt utskottets hemställan i moment 46 bort ha följande lydelse: 46. beträffandeharmonisering av mått och vikt att med bifalltill yrkandena 3 och 4 i motion 1988/89: U596 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Radio och TV (mom. 49) , och (alla m) anför dels att den del avutskottets yttrande som på s. 57 börjar med "Utskottet 109 behandlade" och på s.58 slutar med "U601 (mp)." bort ha följande lyd- 1988/89: UU19else: Ettav målen i vitboken är att skapa ett radio- och TV-område som täcker hela EG.Det betyder att de existerande nationella regler som inskränker eter- ochkabelmedias verksamhet till stora delar ersätts av gemensamma reglerbeträffande bl. a. reklamens utformning och omfattning. Ett land skall intekunna förhindra vidaresändning av sändningar från ett annat medlemsland omdessa fyller fordringarna i urspmngslandet samt de regler som uppställs i detdirektivförslag som behandlas av . TV-signalen räknas som entjänst och får fritt cirkulera, liksom andra tjänster inom marknaden. Samtidigthar det pågått arbete inom på att utforma en konvention omgränsöverskridande radio- och TV-sändningar. I den konvention som utarbetatsfinns ett förbud mot att från ett land sända reklam riktad direkt mot ettspeciellt land. Om skulle träda i kraft skulle ensocialdemokratisk regering i genom hänvändelse till urspmngslandetkunna kräva att sändningar med reklam speciellt riktade till svenska tittareavbryts. Det skulle drabba mottagning såväl via kabelnät som genom paraboler.Det innebär att det skulle bli möjligt att sända reklam för multinationellaprodukter, men reklam för varor och tjänster som bara säljs i skulleförbjudas. uppfattning fortsätter den på olika sätt attförsöka kontrollera radions och televisionens sändningar. Detta gäller inteminst frågan om reklam. Därmed inskränks i praktiken också svenskars yttrande-och informationsfrihet. För de svenska konsumenternas del vore det enligtutskottets mening bäst om de föreslagna EG-reglema om ett fritt flöde avTV-program skulle gälla även i . Sverigebör därför inte ratificera till utan arbeta för reglersom innebär etableringsfrihet och rätt till reklamfinansiering inom radio- ochTV-området. Yttrandefrihet och informationsfrihet måste också tillämpas vadgäller gränsöverskridande sändningar. dels att utskottets hemställan i moment 49 bort haföljande lydelse: 49. beträffande radio och TV att med bifall tillyrkande 19 i motion 1988/89: U560 och med avslag på yrkandena 1 och 2 i motion1988/89; U601 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Radio och TV (mom. 49) PerGahrton (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 58 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "U601 (mp)." bort ha följande lydelse: Utskottetvill i detta sammanhang erinra om de protester som från kul- turarbetarhåll har riktats mot EG-harmoniseringen av mediapolitiken, så väl i EG-ländema som i . Särskilt kraftiga har dessa protester varit i där 450 kulturpersonligheter har undertecknat ett upprop mot effektema av EGs inre marknad för mediapolitiken. Devamingar som framförs i motion U601 beträffande risker för att EGs 1988/89:UU 19 mediapolitik kan påtvinga oönskad reklam och dessutom leda tillatt utbudet av nordiska TV-program minskar, är enligt utskottet sakligtbefogade. Med detta föreslår utskottet att motionens yrkanden bifalls. dels att utskottets hemställan i moment 49 bort haföljande lydelse: 49. beträffande radio och TV att med bifall tillyrkandena I och 2 i motion 1988/89: U601 och med avslag på yrkande 19 i morion1988/89: U560 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utländska förvärv av svenska foretag (mom. 50) Margarethaaf , och (alla m) samt ochKarl-Göran Biörsmark (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 59 börjar med "Näringsutskottethar" och slutar med "U581 (mp)." bort ha följande lydelse: Utskottetansluter sig till slutsatsema i en avvikande mening från m och fp tillnäringsutskottet med anledning av motionema U560 och N364. Motbakgmnd av det svenska näringslivets intemationalisering framstårföretagsförvärvslagen som ett utslag av protektionism. Lagen försvagar medstörsta sannolikhet utländska företags vilja att investera i . Tillföljd av lagbestämmelserna inträffar det också att de förvärvande företagenställs inför politiskt betingade villkor för att få genomföra sina förvärv. Desvenska bestämmelserna måste med hänsyn härtill ändras så att de inte avvikerfrån EGs föreskrifter. Regeringen bör anmodas att lägga fram förslag om ensådan ändring. En svensk avreglering bör kopplas till krav på ömsesidighet. 1avvaktan på en lagändring bör handläggningstiderna för förvärvstillståndkraftigt förkortas. Utländskaföretagsförvärv liksom svenska företagsförvärv i utlandet bidrar till attsprida ny effektiv teknik. Det medverkar till billigare produktion av varoroch tjänster. Utländska förvärv utgör inget hot mot sysselsättning i . Regeringenbör vidare låta utreda hur andra hinder för utländska förvärv av aktier isvenska bolag skall kunna elimineras. Ett ökat utländskt intresse för svenskaaktier är, menar näringsutskottet, av stort värde med hänsyn till såvälföretagens anskaffning av riskkapital som den svenska betalningsbalansen. Medhänvisning till det ovan anförda tillstyrker utskottet yrkandena 11 och 12 imotion U560 (m) och yrkande 9 i motion N364 (fp). dels att utskottets hemställan i moment 50 bort haföljande lydelse: 50. beträffande utländska förvärv av svenska företag att med bifall till yrkande 11 i motion 1988/89: U560 och yrkande 9 i motion 1988/89; N364 samt med avslag på yrkandena 1 och 2 i motion 1988/89: U581 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 111 Utländskaförvärv av svenska foretag (mom. 50) 1988/89: UU 19 PerGahrton (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 59 börjar med "Utskottetansluter" och slutar med "U581 (mp). avstyrks" bort ha följandelydelse: Utskottetbefarar dock att många företag kommer att förlora sin självständighet genomatt ägandet övertas av de transnationella företagen. Intemationaliseringen avdet svenska näringslivet kommer att försvåra utformningen av en nationellpolitik på det ekonomiska området. Den svenska förvärvslagstiftningen bordedärför egentligen, som framhålls i motion U581 (mp), inte bara bibehållas utanfastmer skärpas. EG-anpassningen får i varje fall inte leda till attföretagskoncentrationen ytterligare förstärks eller till att detransnationella företagens makt i ökar. Vadgäller finansiella tjänster ser utskottet mer faror än fördelar i deninternationalisering av bank- och försäkringsväsendet som en harmonisering medEG sannolikt skulle medföra. Svenska banker och försäkringsbolag bör förblisvenskägda. Någon ändring av nuvarande lagstiftning är därför ej påkallad.Erfarenhetema från den s.k. skuldkrisen, som drabbar vissa menockså vissa amerikanska storbanker, visar tydligt riskerna med storskaligbankverksamhet med ett intemationellt flytande kapital och instämmer därmed iLars () avvikande mening i NUs yttrande till utskottet. Med detanförda avstyrks motion U560 (m) i här berörd del. MotionU581 tillstyrks i nu aktuella delar. Det nu sagda innebär att motionU560 (m) och motion N364 (fp) i här berörd del avstyrks. dels att utskottets hemställan i moment 50 bort haföljande lydelse: 50. beträffande utländska förvärv av svenska företag attriksdagen med bifall till yrkandena 1 och 2 i motion 1988/89: U581 och medavslag på yrkande 11 i motion 1988/89: U560 och yrkande 9 i motion 1988/89:N364 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Finansiella tjänster (mom. 51) Margarethaaf , och (alla m) samt ochKarl-Göran Biörsmark (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 59 börjar med "Vadgäller" och slutar med "581 (mp)." bort ha följande lydelse: Vadgäller finansiella tjänster ansluter sig utskottet till en avvikande meningtill näringsutskottet från m och fp med anledning av motionema U560 (m) ochmotion U503 (fp) i berörd del. Önskemåletom att skall få en lämplig bas för ett utbyggt samar bete med EG gäller också i fråga om tjänster, däribland finansiella tjänster. I ett sådant samarbete måste de svenska begränsningarna i fråga om dels etablering, dels förvärv av aktier i banker och försäkringsbolag anpassas till vad som gäller inom EG. Det innebär bl.a. att utländska intressenter 112 måste ges möjlighet attförvärva aktier i svenska banker. Den svenska 1988/89: UU19 banklagstiftningensförbud mot sådana förvärv bör mot bakgmnd av det nu aiiförda avvecklas. Ocksåpå försäkringsområdet måste en samordning göras med utvecklingen inom EG. Vidden översyn av lagstiftningen beträffande försäkringsverksamhet som pågår börintegrationsprocessen inom EG och utvecklingen av relationerna mellan EG ochEFTA-länderna särskilt beaktas. Genomett uttalande av av nu angiven innebörd skulle motion U560 (m) blitillgodosedd i här aktuell del. Ett sådant uttalande skulle också ligga i linjeockså med vad som anförs i motion (fp). Utskottet tillstyrkerdärmed yrkande 12 i motion U560. dels att utskottets hemställan i moment 51 bort haföljande lydelse: 51. beträffande finansiella tjänster att med bifalltill yrkande 12 i motion 1988/89: U560 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Regionalpolitik (mom. 52) PärGranstedt och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på som s. 61 börjar med "Utskottetföreslår "och slutar med "motion U561." bort ha följandelydelse: Inomregeringskansliet pågår även utredningsarbete för att skaffa kunskap bl.a. omhur olika regionalpolitiska EG-bestämmelser tillämpas i praktiken. Inom ramenför det nordiska samarbetet genomförs också vissa studier av EGsregionalpolitik. EGbeslöt att väsentligt öka de regionalpolitiska anslagen iGemenskapens budget. Det innebar att anslagen till EGs tre stmkturfon-der, denregionala fonden, den sociala fonden och jordbmksstmkturfon-den fördubblades.Tanken är att underlätta utvecklingen i de delar av EG som har en väsentligtlägre utvecklingsnivå än genomsnittet. Ökat stöd skall också gå tillomstrukturering i regioner med krympande industribranscher. Fömtom målet attutveckla och stmkturanpassa de mindre utvecklade områdena inom EG ochstmkturomvandla regioner med föråldrad industrisektor och med hög arbetslöshethar EG satt som mål att bekämpa långtidsarbetslösheten, underlätta ungdomensinträde i förvärvslivet och medverka till stmkturomvandling i jordbmket. EGhåller också på med en samlad reform av struktur- och regionalfondernasorganisation och funktion. Medhänsyn till de kriterier som tillämpats i EGs regionalpolitik förefaller det dock inte sannolikt att skulle få någon mer betydande del av EGs regionalpolitiska stöd, även om regionalpolitiken skulle ingå i ett framtida samarbete. Det blir således våra egna insatser som avgör om vi förmår upprätthålla en regional balans. Därför är det viktigt att vårt samarbete med EG inte utformas så att det försvårar en aktiv regionalpo litik. Som framhålls i centermotionen torde det dessutom bli nödvändigt med förtärkta insatser för att motverka de koncentrationstendenser som 113 8 1988/89. 9 samt Nr 19 EG-samarbetet kan föra medsig. Det är viktigt att förberedelsearbetet /89: UU 19 en sådanförstärkt regionalpolitik kommer i gång . nu anfört bör med bifall till yrkande 8 i motion U561 ochmed anledning av motion U579 ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan i moment 52 bort haföljande lydelse: 52. beträffande regionalpolitik att med bifall tillyrkande 8 i motion 1988/89: U561 och med anledning av yrkande I i motion1988/89: U579 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Regionalpolitik (mom. 52) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottets yttrande på som på s. 60 börjar med "Under dentid" och på s. 61 slutar med "vad utskottet anfört." bort haföljande lydelse: Utskottetstår fast vid denna bedömning. Som framförs av arbetsmarknadsutskottet AUpågår en kartläggning av de praktiska resultaten av EG-kommissionensförhandlingar med medlemsländerna om dessas nationella regionalpolitik. a. att studera om regionalpolitiska företagsstöd bedömts kunna fåkonkurrenssnedvridande effekter och därmed inte vara tillåtna. AU nämner ävenden regionalpolitiska kommitténs pågående utredning. Det åligger enligtutskottets uppfattning i första hand den regionalpolitiska kommittén attföreslå utformningen och omfattningen av den framtida regionalpolitiken iSverige. I kommitténs arbete skall EG-aspekterna beaktas och de möjlighetertill harmonisering som finns skall tillvaratas i kommitténs förslag. Inomregeringskansliet pågår även utredningsarbete för att skaffa kunskap bl.a. omhur olika regionalpolitiska EG-bestämmelser tillämpas i praktiken. Inom ramenför det nordiska samarbetet genomförs också vissa studier av EGsregionalpolitik. Utskottetbefarar, liksom mp-motionärerna, att en EG-anpassning skulle drabba Norrlandoch glesbygderna regionalpolitiskt. Med de kriterier som tillämpats iEGs regionalpolitik skulle sannolikt inte få någon betydande del av EGsregionalpolitiska stöd vid en eventuell fortsatt anpassning. Utskottet yrkardärför bifall till yrkande 1 i motion U579 (mp). Motion U561 (c) får ansesbesvarad med vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställan i moment 52 bort haföljande lydelse; 52. beträffande regionalpolitik att med bifall tillyrkande 1 i motion 1988/89: U579 och med besvarande av yrkande 8 i motion1988/89: U561 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Offentligupphandling (mom. 53) 1988/89: UUl9 PerGahrton (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 62 börjar med "Förslagetsom" och slutar med "U579 (mp)" bort ha följande lydelse: Utskottetanser dock att man bör pröva möjlighetema att särskilt främja lokal ochregional upphandling. EGs regionalpolitik kommer enligt utskottets uppfattningatt drabba utkantsområden, glesbygder m.m. Enligt skall den friamarknaden få ha sin gång när det gäller lokalisering av företag och verksamhet.Dessutom skall alla företag inom EG ha samma rätt att få offentliga uppdrag.Detta stämmer illa med den svenska föresatsen att gynna svaga regioner inomlandet. kan därför inte medverka i EG-harmonisering av den offentligaupphandlingen. I stället bör vi enligt utskottets uppfattning i ökad gradfrämja lokal och regional upphandling som ett led i en effektivregionalpolitik. Meddet ovan anförda tillstyrker utskottet yrkandena 2 och 3 i motion U579. delsatt utskottets hemställan i moment 53 bort ha följande lydelse: 53. beträffandeoffentlig upphandling att med bifalltill yrkandena 2 och 3 i motion 1988/89: U579 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Små och medelstora företag (mom. 54) PerGahrton(mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 63 börjar med "1 sitt yttrande"och på s. 64 slutar med "U581 anses besvarade." bort ha följandelydelse: uppfattning är det uppenbart att en svensk EG-anpassning kommer attleda till omfattande stmktur- och ägarförändring i svenskt näringsliv. Deutländska uppköp av svenska företag som kan förväntas kommer inte minst attdrabba svenska småföretag. Svenskastorföretag kommer inte att avstå från att flytta utomlands om ensidigtanpassar sig till EGs inre marknad. Tvärtom kommer storskaligheten att ökaytterligare med stora omflyttningar som följd. Därmed ökar sannolikt riskernaför att svenska underleverantörer tappar närheten till flera av sina nuvarandesvenska köpare och riskerar att bli utkonkurrerade av de stora utländskaunderleverantörsföretagen. De svenska småföretagen, bl. a.underleverantörerna, löper stora risker att förlora på den pågående svenskaEG-anpassningen. Utskottettillstyrker därför vad som framförs i motion U581 (mp) om att EG-anpassningeninte får leda till att småföretagens ställning försvagas. Yrkande 7 i motion U561(c) får anses besvarat. delsatt utskottets hemställan i moment 54 bort ha följande lydelse: 54. beträffandesmå och medelstora företag att med bifalltill yrkande 3 i morion 1988/89: U581 och med besvarande av yrkande 7 i motion1988/89: U561 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Samarbetepå socialförsäkringsområdet (mom. 56) 1988/89: UUl9 Per () anser delsatt den del av utskottet yttrande som på s. 65 börjar med "Utskottet villinte" och slutar med "U582 (mp) avstyrks därför." bort haföljande lydelse: Sverigehar som regel högre ambitioner på det sociala området än vad som genomsnittligtgäller inom EG. Vi har också delvis andra principer för konstmktionen av vårasocialförsäkringssystem. Det finns enligt utskottets mening en betydande riskför att en samordning av det svenska socialförsäkringssystemet med EGs skullekunna medföra en försämrad svensk standard på det sociala området. Ensamordning skulle också innebära att vi inte skulle kunna utvecklavår sociallagstiftning i den riktning vi önskar. Utskottet vill betona attävenen s.k. teknisk samordning kan ha avsevärda risker. Det finns på detta liksompå andra centrala samhällsområden knappast någon neutral teknik; även enteknisk samordning innebär en politisk bindning. Utskottetvill emellertid inte utesluta sådan samordning mellan svenska regler och EGssom skulle innebära fördelar för båda parter och medföra ökad eller bibehållenvälfärd och social trygghet. Inom socialpolitiken har det för övrigt längevarit en strävan att olikheter i de nationella socialförsäkringssystemen inteonödigtvis skall få utgöra hinder för människors rörlighet över gränsema. 1flera fall har ingått överenskommelser med andra länder, särskilt denordiska, om ömsesidighet, exempelvis på sjukförsäkringsområdet. Liknandeöverenskommelser med EG skulle därför inte behöva innebära att några nyaprinciper införs och får inte innebära minskad välfärd och social trygghet. Utskottetansluter sig därmed till yrkande 2 i motion U582 (mp). dels att utskottets hemställan i moment 56 bort haföljande lydelse: 56. beträffande samarbete på socialförsäkringsområdet attriksdagen med bifall till yrkande 2 i motion 1988/89:U582 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Den sociala bostadspolitiken (mom. 60) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottet yttrande som på s. 66 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "är besvarad." bort ha följande lydelse: Utskottetpåpekar att bostadspolitiken i flertalet skiljer sig påtagligt frånden svenska. Principen om en för alla tillgänglig bostadsmarknad och omgenerella stödåtgärder gäller inte i dessa länder. 1 stället dominerasbostadsmarknaden av mera renodlat marknadsekonomiska lösningar somkompletteras med särskilda hyreshusområden för låginkomsttagare. Det ledertill en kraftigt segregerad bostadsmarknad, ofta till mycket högahyreskostnader och till en hård exploatering av mark. Utskottet hänvisar tillatt planverket i ett yttrande till kommerskolle- 116 gium (Dnr. 78/87,87.03.04) vamar för att direktiven för vissa tekniska 1988/89: UUl9byggspecifikationer och för kontroll och märkning av byggprodukter vid en totalsvensk samordning med EG skulle innebära dels begränsningar i byggnadsnämndemasrätt att ta ställning till om produkter uppfyller gällande krav och en merbyråkratisk ordning, dels ett rigoröst system som kan hindra den tekniskautvecklingen. EGsinställning att all anpassning skall ske på EGs villkor ger utskottet anledningatt befara att ett nära samarbete med EG kan komma att leda såväl till enförsvagning av vår sociala bostadspolitik som till en försämring avbyggnadnämndemas möjligheter att utöva sin kontrollfunktion och dessutom kanhindra den tekniska utvecklingen. Utskottetansluter sig därmed till den uppfattning som framförs i motion U599 (mp),nämligen att principema för den sociala bostadspolitiken inte får urholkas avett nämiande till EG. dels att utskottets hemställan i moment 60 bort haföljande lydelse: 60. beträffande den sociala bostadspolitiken att riksdagenmed bifall till motion 1988/89:U599 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Den svenska alkoholpolitiken (mom. 61) PerGahrton (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 66 som börjar med Utskottet anserinte" och slutar med "den svenska alkoholpolitiken." bort haföljande lydelse: Utskottetkan inte se hur en anpassning till EGs inre marknad kan genomföras eftersomden skulle innebära gemensamma principer för beskattning av alkohol. Detskulle inte heller vara acceptabelt att reklam för alkohol släpps fri iSverige. dels att utskottets henmställan i moment 61 bort haföljande lydelse; 61. beträffande den svenska alkoholpolitiken att riksdagenmed bifall till yrkande 1 i motion 1988/89:U519, motion 1988/89: U574 ochmotion 1988/89: U586 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. EFTAs roll (mom. 63) PärGranstedt, (båda c), (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 68 börjar med "Utskottet anser" och slutar med "med hänvisning härtill." bort ha följandelydelse: Utskottet instämmer i vad som anförs i centermotionen U56I om att man bor pröva möjligheterna att använda EFTA som intmment för att intensifiera vårt ekonomiska samarbete också med andra marknader än 117 Det är ur svensksynpunkt angeläget att inte bli alltför ensidigt bero- 1988/89: UUl9 ende avEG-marknaden med hänsyn såväl till neutralitetspolitiska aspekter som tillvår strävan att minska vår känslighet för ekonomiska konjunkturförändringarutomlands. Liknande intressen bör finnas bland övriga EFTA-länder. bördärför aktualisera initiativ för att få till stånd frihandels- och andraekonomiska samarbetsavtal mellan EFTA och andra länder eller ländergmpper påmarknader som , , och . Detta börriksdagen med bifall till motion U561 yrkande 4 som sin mening ge regeringentill känna. Yrkande 5 i samma motion får anses besvarat med vad utskottetanfört. dels att utskottets hemställan i moment 63 bort haföljande lydelse: 63. beträffande EFTAs roll att med bifall tillyrkande 4 i motion 1988/89: U561 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Unilateral anpassning av regler (mom. 64) PerGahrton (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 68 börjar med "Det ärinte" och på s. 69 slutar med "motion U577 (mp)." bort haföljande lydelse: Utskottetinstämmer med motion U577 om att den s. k. unilaterala förhandlingsmetoden äroacceptabel.