bet · GC01KrU6 · 1988-12-31 00:00:00 — I detta sammanhang vill utskottet särskilt framhålla attmusikverksamhe- 1988/89:KrU6 ten i kyrkorna bl.a. genom den kvalificeradekonsertverksamheten utgör en värdefull tillgång för hela samhället. Detta harunderstrukits av utskottet i samband med det principiella ställningstagandettill frågan om hur den regionala musiken skulle organiseras (KrU 1984/85:7 s.12). Svenska rikskonserter uttalar i sitt remissyttrande att det är viktigt attkyrkan både som samfund och lokal står öppen för ett brett utbud av musik.Ansvaret för kyrkans självklara funktion som rum för musik vilar inte endast påkyrkorådet utan även i hög grad på organisten och kantorn. Svenskarikskonserter förklarar sig vidare berett att medverka i en programgrupp förkyrkomusik. Med hänvisning till det anförda finner utskottet attsyftet med förslaget i motionen Kr28 i allt väsentligt är tillgodosett.Utskottet anser därför att det inte behövs någon åtgärd medanledning av yrkande 2 i motion Kr28. När det gäller utbildningen av kantorer anförcivilministern i en sammanfattande bedömning följande (prop. s. 39). Regeringen bör uppdra åt universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) att efter samråd med () undersöka möjligheterna attinom ettämnesutbildningen i musik utforma sådana tillvalsmöjligheter attkantorsbehörighet kan erhållas jämsides med behörighet som ettämneslärare imusik. Utbildningen och examinationen av kantorer i övrigtfordrar ytterligare överväganden. Utgångspunkten för framtiden bör vara attutbildningen av kantorer skall ske vid och inomfolkhögskolans ram. En förutsättning för att folkhögskolan skall kunna taansvar för utbildningen är att denna kan genomföras utan att skolornas frihetatt självständigt utforma sin verksamhet behöver begränsas genom t.ex. centraltfastställda kursplaner. Ingenting hindrar dock att gemensamma riktlinjer förutbildningen dras upp på frivillighetens väg i samråd med kyrkliga utbildningsorgan.En anpassning till högskoleutbildningen kan vara eftersträvansvärd men ensamordning av utbildningarna svär att genomföra. Förslagen beträffande kantorsutbildningen innebär att tvåutbildningsvägar skisseras . Dels skall sammanhållen utbildning gesvid och inom folkhögskolans ram, dels skall möjligheternaatt utforma tillvalsmöjligheter för kantorsbehörighet på musiklärarlinjenutredas. Nuvarande examinationsförfarande under överinseende av Musikaliskaakademien skall behållas tills vidare. De olika sommarkurser i regisom i kombination med privata studier lett till kantorsbehörighet föreslåsdäremot upphöra. Kantorsutbildningens framtida utformning tas upp i sexmotioner. Förslag om en översyn av utbildningen och examinationen avkantorer läggs fram i motionerna Kr27 (fp) och Kr25 (m). Enligt den sist nämndamotionen måste regeringens förslag preciseras så att det klart framgår att detkommer att bli en examen , inte tvä som är fallet. behörighetenligt högskoleförordningen krävas för antagning till kantorsut- 1988/89:KrU6 bildningen samt en gemensam kursplan utarbetas med svenska kyrkansutbildningsnämnd som samordnare. 1 motion Kr27 önskas ett uttalande från ombehovet av en översyn. Utbildningsutskottetkommenterar motionsförslagen enligt följande. Utskottet är väl medvetet om den principiella motsättningsom råder mellan å ena sidan motiverade önskemål om styrning och reglering avkantorsutbildningens innehåll, examinationsformer, lokalisering ochdimensionering och å andra sidan utbildningsanordnarnas - i första handfolkhögskolornas -frihet att självständigt utforma verksamheten. Utskottet ansersig dock ha goda skäl att tro att svårigheterna inte kommer att bli så stora iverkligheten. Enligt vad utskottet erfarit har redan ett samordningsarbete avden karaktär som efterlyses i propositionen (s. 44) inletts mellan bl.a.företrädare för utbildningsanordnarna och . Därvid hardiskuterats utarbetande av gemensam kursplan enligt samma arbetsmodell som denfolkhög-skoleförlagda fritidsledarutbildningen, ett bibehållande avexaminationen -eventuellt med annan huvudman -, allmän behörighet som krav förtillträde och lokaliseringsfrägor, allt i syfte att värna om utbildningenskvalitet. De synpunkter som framförs i motion Kr25 yrkande 4 tycks därmed ibetydande utsträckning delas av samtliga berörda. Sammanfattningsvis anser utbildningsutskottet att det intebehövs något uttalande av de slag som motionärerna begärt. ansluter sig till utbildningsutskottetsbedömning och avstyrker således motionerna Kr25 yrkande 4 delvis och Kr27yrkande 3 delvis. Vad avser önskemålet i motion Kr25 om en precisering avregeringens förslag beträffande kantorsexamen är detta tillgodosett genomutskottets förslag om behörighetskraven för tjänst som kantor (9 § 1). Frågan om en ettårig kyrkomusikerutbildning för den somredan har en annan pedagogisk utbildning bör enligt ett förslag i motion Kr27aktualiseras inom översynen av utbildning/examination av kantorer inomfolkhögskolans' ram. Med anledning av detta förslag gör utbildningsutskottetföljande bedömning. Utskottet har inget att invända mot att berördafolkhögskolor prövar möjligheterna att förkorta den sammanhållnakantorsutbildningen för de studerande som redan har pedagogisk utbildning.Utskottet vill dock peka på att skälen för att avskaffa sommarkursverksamhetenär att höja den kyrkomusikaliska kompetensen som de musikpedagogiskainslagen integreras i utbildningen. Det avgörande för en bedömning av i vilkengrad kyrkomusikérutbildningen kan avkortas blir därför i vilken utsträckningolika typer av lärarutbildningar ger relevant pedagogisk kompetens. bedömning torde behovet av förkortade studier inte vara såomfattande att ett särskilt uttalande från är motiverat. Utskottet som avstyrker motionsyrkandet pekar påmöjligheten för dem somhar tillräcklig musikpedagogisk kompetens att komplettera med dentillvalskurs i kyrkomusik som enligt proposifionen skall utarbetas inom musiklärarlinjen.Med hänvisning till utbildningsutskottets ställningstagande .p avstyrkerkulturutskottet motion Kr27 yrkande 4. Frågor somrör dimensionering och lokalisering av kantorsutbildningen tas 1988/89:KrU6upp i motionerna Kr25 (m) och Kr29 (s) samt i de två väckta motionerna Ub327 (c) och Ub599 (fp). Enligt motion Kr25 bör ge regeringen till kännaatt kantorsutbildningen av kvalitetsskäl mäste begränsas till de institutionersom föreslogs av kyrkomusikerutredningen, dvs. och de fyrafolkhögskolorna i , , och Hjo. I mofion Ub327föreslås att bör få examinationsrätt vad gällerkantorsutbildning, medan hemställan i motion Ub599 gäller att den avutredningen föreslagna kyrkomusikérutbildningen skall inrättas bl.a.vid högskolan i , dvs. I motion Kr29 pekas på de resurser somfinns vid och den stora betydelse för rekryteringen tillsåväl kyrkomusikertjänster som till den högre kyrkomusikérutbildningen i Norrianden lokalisering av kantorsutbildningen till denna folkhögskola skulle ha. 1 propositionen läggs det inte fram några konkreta förslagnär det gäller dimensionering och lokalisering av den sammanhållnakantorsutbildningen. De beräkningar som gjordes av utredningen isvenska kyrkan (SOU 1985:55) om ett framtida ärligt behov av 85-95 examineradeanses vara behäftade med stor osäkerhet. Civilministern konstaterar att det råder brist pä kyrkomusiker, men att någon säker bild av det framtida behovetinte kan erhållas förrän den nya kyrkomusikerorganisationen i pastoraten fåttsin form. Vidare erinras om att kantorsutbildning bedrivits i sedanåtskilliga år, att resurser för musikundervisning finns vid ytterligare ettantal folkhögskolor sam.t att utökning skulle vara möjlig vidSköndalsinstitutet. Statsrådet framhåller dock att det inte är eller bör varamöjligt för staten att föreskriva vilka folkhögskolor som skall bedrivakantorsutbildning. 1 princip kan utbildningen anordnas på alla de folkhögskolordär ekonomiska resurser finns och kompetenta lärarkrafter kan rekryteras. SÖ påpekar i sitt remissvar att man saknar resurser föratt analysera behovet av kantorer och möjlighet att fastställa optimal volymför utbildningen. Det påpekas också att det inte är möjligt för SÖ attföreskriva viss dimensionering av utbildningen inom folkhögskolorna. Dåutbildningen är särskilt kompetenskrävande anser i sittremissvar att det måste finnas någon form av styrning när det gäller vilkaskolor som skall fä erbjuda kantorsutbildning. UHÄ för fram samma synpunkter på effekten av enlokalisering av den lägre kyrkomusikérutbildningen till övre somanförs i motion Kr29. Utbildningsutskottetanför i detta sammanhang följande. Utskottet delar statsrådets bedömning att det framtidabehovet av kantorer är svårt att överblicka innan den nya organisationen trätt i kraft. Utskottet vill dock peka på att det bortfall av examinerade kyrkokantorer som blir ett resultat av sommarkursernas avskaffande (ca 40 enligt SOU 1988:55) rimligtvis bör kompenseras genom en utökning av den sammanhållna utbildningen. Därvid bör de resurser som sommarkurserna erhåller i bidrag från kyrkofonden i första hand komma i fråga. Enligt utskottets bedömning torde dock resursbehovet för varje studerande vara 20 större iden sammanhållna utbildningen, varför ytterligare resurstillskott 1988/89:KrU6erfordras även vid oförändrad volym. Mot bakgrund av de ovan förda resonemangenom folkhögskolans frihet anser utskottet att det inte finns anledning förriksdagen att uttala sig om var en eventuell utökning av den sammanhållnakyrkomusikérutbildningen skall ske. Denna fråga bör prövas av bidragsbeviljandeinstans mot bakgrund av i första hand den kompetens som kan erbjudas.Motionerna Ub327, Ub599, Kr25 yrkande 4 delvis och Kr29 bör därför avslås avriksdagen. ansluter sig till den avutbildningsutskottet gjorda bedömningen. Utskottet vill dock framhålla attdenna utbildning är mycket resurskrävande och att därför endast ett begränsatantal folkhögskolor torde kunna ge denna utbildning. De angivna motionernaavstyrks därför. Frågor som rör det framtida stadiga stödet tiWkantorsutbildningen behandlas i motionerna Kr25 och Kr28. I motion Kr25 (m) yrkande 5 efterlyses en störreprecisering av bidraget ur kyrkofonden sä att utbildningsanordnare skall vetavilka summor man kan räkna med. Vidare påpekas att de statsbidrag som utgårtill driftskostnader vid folkhögskolorna inte alls räcker för att täckakostnaderna för undervisning och instrument. I motion Kr28 (m) yrkande 3 sägsatt översynen av den kyrkomusikaliska utbildningen bör utgå frånförutsättningen att olika utbildningsanstalter bör behandlas på likvärdigt sättvad gäller statligt stöd och att stödet till bör beaktassärskilt. 1 propositionen preciseras inte närmare det framtidastatliga stödet till kantorsutbildningarna. Civilministern pekar på attbidragen ur kyrkofonden till utbildning av kyrkomusiker /88uppgick till sammanlagt . och att de bidrag som intebehövs för t.ex. sommarkurser eller nuvarande examinationsförfarande kanomdisponeras (s. 46). SÖ framhåller att en precisering av det statliga stödetsomfattning vore önskvärd för folkhögskolorna. Vidare påpekar SÖ att det inomnuvarande ramar inte är möjligt att öka resurstilldelningen till någonfolkhögskola vare sig av kvalitetsskäl eller för att öka dimensioneringen. Denram för särskilda musikresurser som fördelas av SÖ och som skall motsvara etttilläggsbidrag om av grundbidraget räcker i praktiken endastfill att täcka av det belopp som de aktuella folkhögskolornateoretiskt skulle ha som särskild musikresurs, dvs. tilläggsbidraget motsvararför närvarande av grundbidraget. SÖ finner det angeläget att denfinansiering ur kyrkofonden som antyds i propositionen kommer till stånd. hänvisar i sitt yttrande fill detresonemang som utskottet fört i fråga om dimensionering och lokalisering av kantorsutbild ningen. I detta sammanhang berördes även frågan om det statliga stödet till den sammanhållna kantorsutbildningen. som hänvisar till sina resonemang om omfördelning och eventuell ökning av bidragen, anför att det av olika skäl inte är vare sig önskvärt eller möjligt förriksdagen att fastlägga någon enhetlig princip för det statliga stödet fill olika utbild ningsanordnare. Enligt utbildningsutskottets mening bör därför motionerna Kr25 yrkande 5 och Kr28 yrkande 3 avstyrkas. delar utbildningsutskottets uppfattningoch avstyrker 1988/89:KrU6 således de här aktuella motionsyrkandena. Med anledning av vad som anförs i motion Kr25 omkyrkofonden vill utskottet erinra om att i proposition 1987/88:31 om nyorganisation på lokal-och stiftsplanet i , m.m. uttalas att deolika regeringsbesluten om anslag ur kyrkofonden bör ersättas av ett endabeslut i vilket regeringen fastställer budget för kyrkofonden (s. 154, se ävens. 203 och 8 § kyrkofondslagen). Regeringen har fastställtbudget för kyrkofonden för är 1989. Regeringsbeslutet innebär bl.a. attkyrkofondens styrelse får besluta om olika anslag ur kyrkofonden. Ifortsättningen kommer alltså kyrkofondens styrelse att besluta om anslagen förden verksamhet som bedrivs av stiftelse för rikskyrkligverksamhet. 1 denna verksamhet ingår utbildning av kyrkomusiker, bl.a.kantorsutbildning. Enligt propositionen bör UHÄ ges i uppdrag att i samrådmed bl.a. SÖ se över inriktning och uppläggning av högskoleutbildningen avorganister inom den nuvarande kyrkomusikerlinjen om 160 poäng. Syftet medöversynen bör vara att inom den nuvarande utbildningstiden och med bibehållenmusikalisk standard ge en pedagogisk förberedelse för fyllnadstjänst såväl idet allmänna skolväsendet som i den kommunala . I motionKr27 (fp) anförs att bör uttala sig för denna översyn. delar utbildningsutskottets uppfattningatt något särskilt uttalande inte behöver göras av i denna fråga.Motion Kr27 yrkande 3 delvis avstyrks alltså. har ingen erinran mot vad som ipropositionen anförs om att kyrkans egna organ bör ha ansvaret för övrigkyrkomusikalisk utbildning. har ingen annan mening änutbildningsutskottet i frågan. I propositionen föreslås att lagen om musiken i skall träda i kraft . Enligt SÖ har de problem somuppstår vid avvecklingen av skolkantorstjänsterna underskattats ipropositionen. SÖ anser att avvecklingen av skolkantorstjänsterna måste göras isamband med planeringen inför ett nytt läsår, dvs. antingen den 1 juli 1989eller . delar SÖ:s bedömning att det voreolyckligt om avvecklingen av skolkantorstjänsterna inte skulle kunna samordnasmed det sedvanliga planeringsarbetet i skolorna. Då skolkantorstjänsternasavveckling sammanhänger med den totala tjänsteorganisationen för kyrkomusikerföreslår utskottet att kulturutskottet skall överväga att senarelägga lagens ikraftträdandefill . Med hänsyntill vad utbildningsutskottet anfört bör enligt kulturutskottets 22 mening denföreslagna lagen träda i kraft . Detta förslag föranleder även en ändring av punkt 6 iövergångsbestämmelserna. 1. beträffande/rÅga« om avslag på proposition1987/88:144 i vad avser lagförslaget attriksdagen avslår motion 1987/88:Kr26, 2. beträffande/rawyande av kyrkosången m.m. attriksdagen med bifall till propositionen samt med anledning av mofionerna1987/88:Kr27 yrkande 1 och 1987/88:Kr28 yrkande 1, båda motionerna imotsvarande del godkänner vad utskottet anfört, 3. beträffandeansvar för ledningen av församlingssången att riksdagenmed bifall till propositionen och med avslag på motion 1987/88:Kr27 yrkande 1 imotsvarande del godkänner vad utskottet anfört, 4. beträffandefri musikundervisning attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1987/88:Kr28yrkande 1 i motsvarande del godkänner vad utskottet anfört, 5. beträffandevård av orglar och andra musikinstrument attriksdagen med bifall fill propositionen och med avslag på motion 1987/88:Kr27yrkande 1 i motsvarande del godkänner vad utskottet anfört, 6. beträffandeden kyrkomusikaliska verksamheten attriksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget till lag omkyrkomusiken i såvitt avser 3 §, att avslår motion 1987/88:Kr25 yrkande 1, 8. beträffande kornbinationstjänster attriksdagen dels med bifall till propositionen och med anledning av motion1987/88:Kr25 yrkande 2 godkänner vad utskottet anfört, dels antar det iproposifionen framlagda förslaget fill lag om kyrkomusiken i svenska kyrkansävitt avser 17 §, 9. beträffande medlemskap i sombehörighetskrav att med anledning av propositionen och med avslag på motion 1987/88:Kr28 yrkandena 4 och 5 godkänner vad utskottet anfört, 10. beträffande behörighetsvillkor i övrigt förorganisttjänsi attriksdagen dels med bifall till propositionen och med avslag på motion1987/88:Kr27 yrkande Ii motsvarande del godkänner vad utskottet anfört, delsantar det i propositionen framlagda förslaget till lag om kyrkomusiken isvenska kyrkan såvitt avser 8 §, 11. beträffandebehörighetsvillkor i övrigt för kantorstjänst att dels med anledning av propositionen och medavslag på motion 1987/88:Kr27 yrkande 1 i motsvarande del godkännervad 23 utskottetanfört, dels antar det i propositionen framlagda förslaget till 1988/89:KrU6 lag om kyrkomusiken i sävitt avser 9 § med denändringen att paragrafen erhåller i bilaga 2 som Utskottets förslag betecknadelydelse, 12. beträffandetillsättning av tjänster attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Kr30 antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om kyrkomusiken i såvitt avser 11§, 13. beträffande prövning och rapportering avkyrkomusikalisk verksamhet attriksdagen avslår motion 1987/88:Kr27 yrkande 2, 14. beträffandeviss anmälningsskyldighet attriksdagen med avslag pä motion 1987/88:Kr27 yrkande 1 i motsvarande del antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om kyrkomusiken i sävitt avser 15 §, attriksdagen avslår motion 1987/88:Kr25 yrkande 3, 16. beträffande kontaktorgan mellan de regionalamusikorganisatio nerna och den kyrkomusikaliska verksamheten attriksdagen avslår motion 1987/88:Kr28 yrkande 2, 17. beträffande/öri/og till lag otn kyrkomusiken isvenska kyrkan att antar det i propositionen framlagda förslaget fill lag om kyrkomusiken i i den mån förslaget inte omfattas av vad utskottet hemställt ovan med den ändringen att ikraftträdande bestämmelsen samt 4. och 6. övergångsbestämmelserna erhåller i bilaga 2 som Utskottets förslag betecknade lydelse, 18. beträffande översyn av utbildningen och examinationenav kantorer attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Kr25 yrkande 4 och 1987/ 88:Kr27 yrkande 3,båda motionerna i motsvarande del, 19. beträffande enettårig kyrkomusikerutbildning att avslår motion 1987/88:Kr27 yrkande4, 20. beträffandedimensionering och lokalisering av kantorsutbildningen attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Kr25 yrkande 4 i motsvarande del,1987/88:Kr29, 1987/88:Ub327 och 1987/88:Ub599, 21. beträffande detframtida statliga stödet till kantorsiitbildningen att avslårmotionerna 1987/88:Kr25 yrkande 5 och 1987/ 88:Kr28 yrkande 3, 22. beträffandeöversyn av organistutbildningen attriksdagen avslår motion 1987/88:Kr27 yrkande 3 i motsvarande del, 23. beträffandeutbildning av kyrkomusiker att riksdagenlämnar utan erinran vad som i propositionen anförts om utbildning avkyrkomusiker (avsnitt 2.11) i den mån frågan inte behandlats under tidigaremoment. Stockholmden 1988/89:KrU6 Närvarande: (), (), MajaBäckström (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), AlexanderChrisopoulos (vpk), (), () och (). Frågan om avslag på proposition 1987/88:144 i vadavser lagförslaget (mom. 1) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 7 börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "motion Kr26" bort haföljande lydelse: Förslaget i propositionen innebär en förändring på ett förden verksamhet centralt område. Det är viktigt att den högastandard som kännetecknar det kyrkliga musiklivet kan bibehållas. Regeringsförslaget har främst i vad gäller enkommunalisering av kyrkomusikertjänsterna mött stark kritik från såvälkyrkliga organ som de berörda personalorganisationerna. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att förslag som på ett så genomgripande sätt berör detkyrkliga församlingslivet skall behandlas av kyrkomötet. Utskottet anser alltsåatt kyrkomötet först skall få tillfälle att behandla regeringsförslaget ommusiken i . Utskottets ställningstagande innebär att lagförslagetskall avslås. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 1. beträffande/ra,ga« om avslag på proposition 1987/88:144i vad avser lagförslaget attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Kr26 avslår det i proposifionenframlagda förslaget till lag om kyrkomusiken i . Det framtida statliga stödet tillkantorsutbildningen (mom. 21) (), (), (), () och () anser dels att den mening i utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Kulturut skottet delar" och slutar med "aktuella motionsyrkandena" bortha följande lydelse: Enligt kulturutskottets mening är det viktigt att understryka att olika 25 utbildningsanstalterbehandlas på ett likvärdigt sätt vad gäller statligt stöd. 1988/89KrU6 Desärskilda förutsättningar som gäller för verksamheten vid Sköndalsinstitutetbör därvid särskilt beaktas. delsatt moment 21 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 21.beträffande det framtida statliga stödet till kantorsutbildningen att riksdagenmed bifall till motionerna 1987/88:Kr25 yrkande 5 och 1987/88:Kr28 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Frågan om avslag på proposition 1987/88:144 i vadavser lagförslaget (mom. 1) IngridSundberg (m), (), (), () och () anför: Vianser att det hade varit önskvärt att regeringen berett kyrkomötet möjlighetatt yttra sig över propositionens förslag. Medlemskap i som behörighetskrav(mom. 9) AlexanderChrisopoulos (vpk) anför: Denrekommendation till kyrkokommunerna som församlings- ochpastoratsförbund utfärdat innebär att församlingarna kommer att ställa krav påmedlemskap i då vissa tjänster skall tillsättas. Jag anser attdet finns risk för att detta krav kan leda till yrkesförbud. Jag menar att detär viktigt att slå fast att kyrkokommunerna inte får fatta beslut som stridermot de övergripande principerna pä arbetslivets område i vårt land. Jagförutsätter att detta påpekande beaktas vid tjänstetillsättningar. Iproposition 1987/88:144 framlagt lagförslag 1988/89:KrU6 Lag om kyrkomusiken i Härigenom föreskrivs följande. Lagens tillämpningsområde m. m. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om denkyrkomusikaliska verk samheten i territoriella församlingar. Regeringen får före skriva att lagen skall tillämpas också på icke-territoriella församlingar. kyrkomusikalisk verksamhet musikverksamheten hos församlingar, kyrkomusiker den som är behörig att anställas på en tjänstsom kantor eller som organist. 2 § Pastoraten skall svara för denkyrkomusikaliska verksamheten. 3 § 1 denkyrkomusikaliska verksamheten ingår bl. 1. orgelspel vid gudstjänster ochövriga kyrkliga handlingar enligt den ordning som gäller för , 2. främjande av kyrkosången, 3. fri musikundervisning medinriktning på kyrkans musikverksamhet samt 4. vård av de orglar som finns hosförsamlingarna. 4 § För sådan verksamhet som anges i 3§ skall pastoratetförordna en eller flera kyrkomusiker. får dock, när det finns särskilda skäl, medgeatt pastoratet förordnar någon annan. Medgivandet får begränsas till att gällaen viss gudstjänstlokal eller en viss kyrkomusikalisk uppgift. 5 § Tjänster som kyrkomusiker i ettpastorat är tjänster som organist eller som kantor. 6 § I varjepastorat skall det finnas minst en tjänst som organist, om inte domkapitletmedger något annat. får lämna medgivande enligt första stycket, omde kyrkomusikaliska arbetsuppgifterna är av liten omfattning eller om det avorganisatoriska skäl inte är lämpligt att anställa någon organist. Domkapitletfår begränsa medgivandet till att avse . 7 § I det pastorat där stiftets domkyrka är belägen skalldet finnas en tjänst som domkyrkoorganist. 8 § Behörig att anställas på en tjänst som organist är densom har avlagt högskoleexamen på kyrkomusikerlinjen. 9§ Behörig att anställas på en tjänst som kantor är 1988/89:KrU6 1. densom har avlagt organist- och kantorsexamen och som med godkänt Bilaga 1 vitsord har genomgått pedagogisk kurs för kantorer,