bet · GC01FiU31 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 FiU31 Ibetänkandet behandlar utskottet elva motioner om hushällssparandet väckta underallmänna motionstiden. Samtliga motioner avstyrks av utskottet. Idetta betänkande behandlar utskottet följande under allmänna motionstidenväckta motioner om sparande: 1988/89:Ei201 av OlofJohansson m.fl. (c) i vad avser yrkande 1, 1988/89:Fi215av och (båda m) i vad avser yrkande 3, 1988/89:Fi411 av BengtWesterberg m.fl. (fp) i vad avser yrkande 1, 1988/89:Fiö01 av CariBildt m.fl. (m), 1988/89:Fié02av m.fl. (m) i vad avser yrkandena 1, 2 och 4-7, 1988/89:Fiö03 av CarlFrick (mp), 1988/89:Fié04 av ÅkeSelberg m.fl. (s), 1988/89:Fié05 av GunnarBjörk m.fl. (c), 1988/89:Fié0é av AnneWibble m.fl. (fp) i vad avser yrkandena 1-5, 1988/89:Eié07 av KarinSöder och (båda c), 1988/89:Fié08 av AlfWennerfors (m) i vad avser yrkandena 1 och 2. Viden av utskottet anordnad offenfiig utfrågning harstatssekreterare , , avdelningschef , (Kl), docent ,och samhälle (SNS), fil.dr. ,/Spardelegafionen, professor , nationalekonomiskainstitutionen vid , och chefsekonom , , redogjort för sparandefs sammansättning ochutveckling, sparandets betydelse för välfärden, möjligheterna aft stimulerahushållssparandet samt sparande i privat och offentlig sektor. 1Riksdagen 1988/89. Motionerna i988/89:FiU3i 1988/89:Fi411 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i mofionen anförs om vikten av ett mera spritt enskilt ägande. 1988/89:Fié02 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i mofionen anförts om vikten av atf sfimulera hushållssparandet och öka ägandesprid- ningen. 1988/89:Fié05 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen fillkänna vad i motionen anförts om ett samlat program för hushållssparande och decentraliserat ägande. 1988/89:Fié0ö av m.fl. (fp) vari yrkas 1. atf som sin mening ger regeringen till kännavad i mofionen anförts om vikfen av en förmögenhefsuppbyggande politik för hushållen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om hushållssparandefsbetydelse för samhällsekonomin, 4. atf riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten avstabila spelregler i syfte aft sfimulera sparande och investeringar. 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförs om betydelsen avatf sfimulera enskilt aktiesparande. 1988/89:Fié02 av m.fl. (m) vari yrkas 2. aft som sin mening ger regeringen till kännaatt målet för sparpolitiken skall vara att hushållen skall kunna ha ett sparkapital som motsvarar den genomsnittliga årslönen för en industriarbetare. 1988/89:Fiö0é av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mål för hushållssparandet. 1988/89:Fi608 av () vari - med hänvisningfill motiveringen i motion 1988/89:N375 - yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till lag om allemansfonderna i enlighet med vadsom i motionen anförs, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att allemansfondssparandet börbibehållas. Ekologisktsparande 1988/89:FiU31 1988/89:Fié03av () vari yrkas aft som sin mening ger regeringen tillkänna att den skall snabbutreda frågan om ekologiskt sparande och ekologiskainvesteringar på sätt som beskrivs i motionen.. Sparande på konto med uppskjuten ränta 1988/89:Fiö04av m.fl. (s) vari yrkas atf som sin mening ger regeringentill känna vad i mofionen anförts om def s.k. långsiktiga sparandet meduppskjuten ränta. 1988/89:Ei201av m.fl. (c) vari - med hänvisning till mofiveringen i motion1988/89:Bo205 - yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionenanförs om åtgärder för att sfimulera bosfadssparandet.' 1988/89:Fi215av och (båda m) vari - med hänvisning tillmotiveringen i motion 1988/89:Sk413 - yrkas 3. attriksdagen hos regeringen begär en utredning rörande möjligheten att införa nyetableringskonton på sätt som i mofionen anförts. 1988/89:Fie02av m.fl. (m) vari yrkas 5.att hos regeringen begär förslag om pensionssparande i enlighet medvad som anförts i motionen, 1988/89:Fi605av m.fl. (c) vari yrkas 1.atf hos regeringen begär utredning om införande av personligainvesteringskonton. 1988/89:Fié07av och (båda c) vari - med hänvisning fillmotiveringen i motion 1988/89:Bo279 - yrkas aft som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om bosparande för ungdomar. 1988/89:Fiö01av m.fl. (m) vari-med hänvisning till mofiveringen i mofion1988/89:Bo405 - yrkas att som sin mening ger regeringen till kännaatf ett system för bosparande bör införas i enlighet med vad i motionenförordats. 1988/89:Fié02av m.fl. (m) vari yrkas 7.att hos regeringen begär förslag om sfimulans till bosparande ienlighet med vad som i motionen anförts. 1988/89:Fié02av m.fl. (m) vari yrkas 4. attriksdagen hos regeringen begär förslag om startsparande i enlighet med vad som anförts i motionen. Försäkringssparande 1988/89:FiU31 1988/89:Fiö02 av m.fl. (m) vari yrkas ö. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändringar i reglerna för försäkringssparande. Underskottet i det finansiella sparandet i Sverigefortsätter atf försämras. De samlade inkomsterna räcker infe till för att täckade totala utgifterna, och detta kommer till uttryck som ett underskott ibytesbalansen. (Kl) räknar i sin senaste översikt överkonjunkturläget () med en klart sämre bytesbalans än vad somförutsågs omkring . De nya kalkylerna pekar på ett underskott på calé miljarder kronor. räknar Kl med en fortsattförsämring av bytesbalansen. Detta underskott; som alltså innebär aft landetstotala förbrukning av varor och tjänster är större än produkfionen, måstetäckas genom upplåning utomlands. Ett bytesbalansunderskoft kan inte alltid användas som ettmått på ett bristfälligt sparande i samhället. Underskottets storlek måsteockså ses i relation till investeringsnivån. Om nämligen bytesbalansen är ijämvikt endast på grund av en alltför låg investeringsnivå är sparandet likvälotillräckligt, eftersom en låg investeringsnivå i längden inte kan bära upp envarakfig och uthållig fillväxt. Bruttoinvesteringarna inkl. lagerinvesferingarhar, mätt som andel av BNP, legat strax under 1980-talef. Av betydelse för bedömningen är också vilketkapacitetsutnyttjande som föreligger inom näringslivet. En för samhället somhelhet tillfredsställande sparnivå kan därför sägas vara den som vid fulltkapacitetsutnyttjande ger jämvikt i bytesbalansen samfidigt sominvesteringsnivån är förenlig med en balanserad tillväxt. Sparandet kan fördelas på den offentliga sektorn,företagen och hushållen. Liksom för ekonomin som helhet gäller aft om ensektors investeringar överstiger dess sparande kommer denna sektor aft uppvisaett negativt finansiellt sparande. Övriga sektorer i ekonomin får då enfinansiell fordran på denna sektor såvida upplåningen inte sker i utlandet. Ärförhållandet det omvända - dvs. överstiger sparandet investeringarna - harsektorn ett positivt finansiellt sparande och lånar ut till andra sektorer.Summan av de inhemska sektorernas finansiella sparande är definitionsmässigtlika med bytesbalansens saldo. har betydande förskjutningarägt rum mellan de olika sektorernas sparande. Som en följd av försvagningen avstatsfinanserna minskade den offentliga sektorns finansiella sparande från -f4% fill -é % av BNP mellan åren 197é och 1982. Denna nedgång har i huvudsakåterhämtats genom de förbättrade statsfinanserna, och den offentliga sektornssparande är inte längre negafivt. alltsedan år 1985 haft ettunderskott i sitt finansiella sparande. Företagssektornsfinansiella sparande har utvecklats som en spegelbild av den offentligasektorns. Från år 197é och framåt ökade således företagen sitt finansiellasparande kraftigt. En vändning inträffade då sparandet ånyo börjademinska 1987 bli negativt. Denna nedgång beror dock inte i förstahand på att företagens bruttosparande avtagit utan är en följd av ökadeinvesteringar i de icke-finansiella företagen. Hushållssektornsfinansiella sparande har försvagats påtagligt och är negativt. Desenaste årens försämring beror i första hand på aft hushållen kraftigt ökat sinskuldsättning. Enförutsättning för att man skall komma till rätta med underskottet ibytesbalansen och uppnå en stabil ekonomisk utveckling är alltså aft detfinansiella sparandet i ekonomin kan förbättras. Någon större ökning av detfinansiella sparandet i företagssektorn kan inte påräknas då denna sektor måstesvara för en stor del av de nödvändiga framtida investeringarna. Det är därförönskvärt att hushållssektorn mer aktivt kan bidra till enangelägen förbättring av def finansiella sparandet. Sparkraven på denoffentliga sektorn skärps annars i motsvarande grad. Spardelegafionenhar i sin framlagda huvudrapport (SOU 1989:11) redovisat olika studierom hushållssparandet i . En sådan undersökning visar hur hushållensfinansiella sparande är uppbyggt och har utvecklats . Istudien har sparandet fördelats på banksparande, allemanssparande,obligationssparande (premie- och sparobligationer), aktiesparande, frivilligtförsäkringssparande samt förändringar i övriga tillgångar. Hänsyn har dockinte tagits fill kapitalvinster eller kapitalföriuster. I undersökningen harman också beaktat olika typer av upplåning som påverkar sparandet negativt. Nedanståendediagram är hämtat ur spardelegafionens betänkande, och samtliga variabler äruttryckta i procent av hushållens disponibla inkomster. 1*1988/89.5 samt. Hushållens finansiella sparande,uppdelat i olika komponenter, i procent av hushållens 1988/89:FiU31 disponiblainkomster 'v\v*>><* [övrigt Q Förs.spar Q'''' [~~] Oblig. iR?!?? Av diagrammet framgår aft hushållens finansiellaplaceringar dominerades av banksparandet som under dennaperiod i genomsnitt motsvarade av de disponibla inkomsterna.Obligationssparandet och det frivilliga pensionssparandet var tvåframträdande sparformer, medan aktiesparandet var negativt ,dvs. hushållens försäljning av aktier översteg deras köp. Under första hälften av 1980-falet minskade banksparandetsamtidigt som pensions- och obligationssparandef ökade. tillkomallemanssparandet och denna sparform har till en del fångat upp bortfallet ibanksparandet. Hushållens nettoupplåning uppgick till i genomsnitt av de disponibla inkomsterna under 1970-falef. Denna andel minskade någotunder 1980-talets första år men har därefter åter stigit. Av diagrammet framgår också atf år 198é intar ensärställning i detta sammanhang. Då ökade hushållen kraftigt sin skuldsättning,vilket underlättades av att hade avskaffatuflåningsreglering-en. Eftersom hushållens sparande i olika fillgångsslagsamtidigt ökade försvagades visserligen hushållssektorns finansiella sparandenågot detta år, men sparandet var alltjämt positivt. fortsatteemellertid även då sparandet i olika fillgångsslag 1988/89:FiU31begränsades. Till följd härav minskade hushållssparandet kraftigt och för år1987 kunde de lägsta talen noteras. Inkl. nettoinvesteringari egna hem och fritidshus motsvarade hushållssparandet detta år -3,av hushållensdisponibla inkomster. Varje svensk, vuxen såväl som ung, ökade därmed underdetta år sin nettoskuld med i genomsnitt . I motionerna Fi411 av m.fl. (fp), Fi602av m.fl. (m), Fi605 av m.fl. (c) och Fi606 av AnneWibble m.fl. (fp) begärs bl.a. aft skall ge regeringen till känna vadsom anförs i mofionerna om vikten av att stimulera hushåltsparandet och ökaägandesprid-ningen, om hushållssparandets betydelse för samhällsekonomin samtom vikten av en förmögenhefsuppbyggande polifik för hushållen. Utskottet har i def föregående beskrivit sparandetsutveckling i och därvid betonat sparandefs betydelse. Utskottet anseratt ett ökat sparande är nödvändigt såväl för enskilda hushåll som församhällsekonomins tillväxt. Samma uppfattning har regeringen givit uttryck förvid flera tillfällen. I dessa frågor föreligger def således inga delademeningar. Enligt utskottets mening framstår def därför som obehövligt medsärskilda tillkännagivanden av det slag motionärerna begär. I motionerna redovisas också förslag fill åtgärder avallmänekonomisk karaktär som ett led i en sparstimulerande polifik. Manföreslår bl.a. ett reformerat skattesystem som stimulerar hushällssparandet,ändrad aktiebe-skaftning, lindrad beskattning av vinstandelar m.m. Ett utredningsarbete med syfte atf reformerainkomstbeskattningen pågår (Fi 1987:07). Ett av huvudsyftena medden planerade omläggningen av inkomstbeskattningen är atf sfimulera sparandetoch motverka skuldsättning. Flertalet av motionärernas förslag kommer aft tasupp i dessa sammanhang. Mofionärernas förslag kan enligt utskottets mening inteses isolerade från den ekonomiska politiken i övrigt. Sänkta skatter kan undervissa betingelser stimulera till ökat hushållssparande men orsakar ,om inte andra åtgärder vidtas, en minskning av det offentliga sparandet. Det ärdärför nödvändigt aft beakta de samlade effekterna på fillväxten och def totalasparandet i ekonomin. Utskottet anser således att åtgärder av dennaallmänekonomiska karaktär bör prövas i ett bredare ekonomisk-politisktsammanhang när resultatet av det pågående utredningsarbetet föreligger. Iavvaktan härpå avstyrker utskottet mofionerna Fi411 yrkande 1, Fiö02 yrkande 1,Fié05 yrkande 2 och FiéOé yrkandena 1, 3,4 och 5. I motionerna Fi602 av m.fl. (m) och Fi606 avAnne m.fl. (fp) betonas vikten av aft staten bedriver en aktiv politikför att stimulera det enskilda sparandet och ägandet. Målet för en sådanpolitik bör enligt motionärernas mening vara att hushållen skall kunna ha ettsparkapital motsvarandeden genomsnittliga årslönen för en industriarbetare. Utskottet anser i likhet med motionärerna att ambifionenbör vara att varje hushåll skall kunna förfoga över ett tillräckligtsparkapital. Genom atf utnyttja sparavdraget och placera sitt sparande inomtaket för nettoinsätfningarna i allemanssparandet kan en familj på två vuxnapersoner ha ett sparat belopp som överstiger den genomsnittliga årslönen för enindustriarbetare utan att avkastningen behöver beskattas. Def måste dockkonstateras aft många hushåll lever med mycket små marginaler, och för dem ärdetta sparmål dess värre mycket avlägset. Utskottet ser infe något skäl förriksdagen att göra uttalanden om sparmål och avstyrker därmed motionerna Fié02yrkande 2 och FiöOé yrkande 2. Vissa frågor om allemanssparande I motion Fi608 av () anförs att högstatillåtna antalet andelsdelägare i en allemansfond bör minskas från 100 000 till50 000. Härigenom skulle de enskilda delägarna få större möjligheter aft utövainflytande på fondernas förvaltning. Det blir också fler personer som kommeratt sitta i fondernas styrelser. Detta kommer enligt motionären aft bidra tillmaktspridning och pluralism. beslutade (FiU 1987/88:9, rskr. 105)att gränsen för största tillåtna antal andelsägare i en allemansfond skullehöjas från 75 000 fill 100 000. hade sparandet iallemansfonderna nått en sådan omfattning att man i vissa fonder börjat närmasig taket för antalet delägare. För att nya sparare skulle få tillträde tillallemansfonderna måste därför ytterligare fondbolag bildas och nya fondersättas i gång, vilket för med sig kostnader för administration och förvaltning.En höjning av gränsen för högsta tillåtna antalet sparare skulle innebära atfdessa kostnader kunde undvikas. och ansåg att en visshöjning av taket var möjlig utan atf inflytandeintresset sattes åsido ochgodkände därför höjningen. Erfarenheterna av den beslutade höjningen av högstaantalet andelsägare har varit goda. Några påtagliga inskränkningar iinflytandet från andelsägarna har inte påvisats. Höjningen har medfört atfkostnader för administration och förvaltning har kunnat begränsas, vilketbidragit till att öka avkastningen på spararnas insättningar. Det finns därförenligt utskottets mening inte några skäl för atf överväga en sänkning av högstatillåtna antalet andelsägare i en allemansfond. Mofion Fié08 yrkande 1 bördärför avslås av . Samme motionär hävdar i mofionen att harröster höjts för att avskaffa allemansfonderna. Motionären anser atf detta voreoklokt eftersom fonderna har visat sig vara ett effektivt sätt aft öka antaletaktieägare och sprida ägandet. Mofionären vill därför aft skalluttala sig för att allemansfonderna skall bibehållas. Utskottet anser i likhet med motionären attallemansfonderna på ett framgångsrikt och effektivt sätt bidragit till atf ökaantalet aktieägare och sprida aktieägandef. Det finns därför inte anledning atfavskaffa dessa fonder. Villkoren för aktiesparande i denna form liksom sparandei andra former kan emellertid komma aft ses över i samband med översynen av det framtidainkomstskattesystemet som pågår (Fi 1987:07). Ett av huvudsyftena 1988/89:FiU31 med den planerade omläggningen av inkomstskatfesysfemet är attstimulera sparande och motverka skuldsättning. Något särskilt uttalande av dentyp motionären föreslår anser infe utskottet vara befogat. Utskottet avstyrkerdärför yrkande 2 i motion Fiö08. Imotion Fi603 av () anförs aft ett ökat sparande måste användas påett ekologiskt rimligt sätt, dvs. i projekt som innebär att belastningen påmiljön minskar. Ett ekologiskt sparande bör stimuleras med samma fördelaktigavillkor som för allemanssparandet. Utskottet vill medanledning härav anföra följande. Detär möjligt att i fondbestämmelserna för en aktiefond lägga fast enplaceringspolicy som förbjuder placeringar i en viss bransch och prioriterarengagemang i en annan. Riksdagenbeslutade (prop. 1987/88:00, FiU 1987/88:9, rskr. 105) attstimulera tillkomsten av allemansfonder vars förmögenhet placeras i linje medideella eller etiska värderingar. Genom beslutet kan också spararna i en sådanfond avstå en del av avkastningen till viss ideell organisation. Detkan dock konstateras atf den beslutade utvidgningen av allemanssparandet intefått någon större omfattning trots aft flertalet banker kan erbjuda sinasparare sådana sparalternativ. Genom sparande i dessa fonder avstår av avkastningen till ett ideellt ändamål. Placeringspolicyni dessa fonder skiljer sig dock infe markant från övriga allemansfonder. Detönskemål som motionären framför om atf skapa förutsättningar för vad han kallarett ekologiskt sparande kan anses tillgodosett genom det beslut riksdagenfattade . Motion Fié03 avstyrks därför av utskottet. Sparande på konto med uppskjuten ränta Imotion Fi604 av m.fl. (s) påpekas konsekvenserna av s.k. långsiktigtsparande på konton med uppskjuten ränta i samband med den planeradeomläggningen av inkomstskattesystemet. Kostnaderna för att låna pengar dras avi ett skattesystem och räntevinsterna på samma belopp fas ut vid en senaretidpunkt i ett annat skattesystem med en lägre beskattning av ränteinkomster.Motionärerna anser att denna form av sparande är helt oacceptabel och att dennasparform bör stoppas. Detfinns som utskottet ser def en risk aft den form av tidsmässigt skattearbitragesom mofionärerna nämner kan framstå som fördelaktigt i samband med attinkomstskatfesysfemet läggs om och om den nominella beskattningen avkapitalinkomster sänks. Det är emellertid inte sannolikt att ett förbud fördenna typ av konton effektivt skulle stoppa sådana transaktioner. Utskottetförutsätter att denna typ av effekter uppmärksammas i samband med att andraövergångsproblem behandlas och löses inför reformeringen avinkomstskatfesysfemet. Utskottet anser således att motion Fiö04 bör avslås avriksdagen. Personligainvesteringskonton m.m. 1988/89:FiU31 I ett antal motioner förs förslag fram om personligainvesferingskonfon eller sparformer utformade enligt samma principer. I motion Fi605 av m.fl. (c) föreslås attfrågan om införande av personliga investeringskonton utreds. 1 partimotionenFi201 (c) samt i motion Fi607 av och () föreslås attsamma sparform används för att sfimulera bosfadssparandet. Personliga investeringskontonsom förespråkat under en följd av år innebär atf insättningar på ettsådant konto skall vara avdragsgilla och avkastningen skattefri. Insättningarnafår uppgå till högst ett halvt basbelopp (dvs. ).Före ålder kan man utan skattekonsekvenser endast använda det sparadebeloppet för investeringar i egen permanentbostad eller som eget kapital vidstart av företag. Skatteplikten infaller först när tillgången avyttras. Ärdäremot uttaget avsett för annat ändamål än permanentbostad eller eget företagskall beloppet fas upp till beskattning. Efter medgesuttag av kontots värde . I motion Fi602 av m.fl. (m) föreslås enliknande form för pensionssparande i bank, vilket skall vara förenat medavdragsgilla insättningar på högst ett basbelopp (dvs. år1989), skattefri avkastning och en behållning som är undantagen frånförmögenhetsskatt. Å andra sidan skall ett sådant konto vara spärrat för uttagintill dess innehavaren fyllt då uttag får göras med högst en tiondel perår. Skattskyldighet föreligger därvid för uttagen. I motion Fi215 av och ()föreslås ett system med nyetableringskonton uppbyggda enligt samma principersom personliga invesferingskonfon och avsedda aft underlätta nyföretagande. Utskottet har vid upprepade fillfällen under senare årbehandlat förslag om personliga investeringskonton och andra snarlikasparformer, (FiU 1987/88:21, rskr. härpåutskottets förslag avslagit dessa motioner. Det är enligt utskottets mening angeläget aft finna formersom kan bidra till atf stimulera ett långsiktigt målsparande i bank för t.ex.pensionsändamål. De förslag som redovisas i mofionerna är intressanta genomsin avvägning mellan konsumtion och långsiktigt sparande. Sannolikt skulle ettsystem av detta slag kunna bidra till att främja ett mera långsiktigt sparande.Samfidigt går def inte att bortse från systemets svagheter. Den mestframträdande är att personliga invesferingskonfon och liknande förslag öppnarmöjlighet för s.k. skattearbitrage. En sparare kan således låna medel medavdragsgilla räntor för aft placera dem på skattemässigt gynnadeinvesteringskonton. Härtill kommer atf införandet av invesferingskonfon skulleleda fill ett betydande inkomstbortfall för stat och kommun, särskilt i ettuppbyggnadsskede. Dessutom skulle man vid sidan av allemanssparande få ett nyttomfattande sparsystem som bärs upp av gynnsamma skatteregler. Def kan ocksåsättas i fråga om åtgärder av detta slag bidrar till att öka hushållens totalasparande. Enligt vad som framkom vid den av utskottet anordnadeoffenfiiga utfrågningen tyder snarare vunna erfarenheter på att 10 selektivasparstimulanser endast leder till en omfördelning av sparandet. Frågan om en genomgripande reform av inkomstskatfesysfemetutreds /89:FiU31 närvarande i en parlamentariskt sammansatt kommitté.Enligt direktiven skall kommitténs förslag bl.a. inriktas på atf stimulera tillökat sparande och motverka skuldsättning och skatteplanering. Kommittén väntasslutföra sitt arbete . Eftersom kommitténs förslag kanväntas få långtgående återverkningar på hushållens sparbeteende bör nyasparformer av det slag motionärerna här förordar inte aktualiseras innanriksdagen fått tillfälle att ta ställning till skattesystemets långsiktigautformning. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi201 (c)yrkande 1, Fi215 (m) yrkande 3, Fié02 (m) yrkande 5, Fiö05 (c) yrkande 1 samtFiö07 (c). Moderata samlingsparfiet förespråkar i partimotionen FiöOloch i motion Fi602 av m.fl. (m) ett bosparsystem som premieras avstaten men som administreras och hanteras av banker och andra kreditinstitut.Det föreslagna bosparsystemef skall inte ha någon övre åldersgräns. Denstatliga sparpremien skall vara skattefri och uppgå till av de medel somstått inne under . Premien skall dock inte kunna utgå med mer änhögst . Enligt förslaget skall den bli tillgänglig när spararenuppvisar ett ingånget köpeavtal. Staten bör dessutom ställa en statlig borgenför lån, vilket enligt motionärernas förslag kan innebära en sänkning avlåneräntan med ungefär 0,. Såsom framgår av föregående avsnitt vill centerpartietstimulera bosfadssparandet genom systemet med personliga invesferingskonton.