bet · GC01AU16 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89:AU 16 1988/89 AU16 Utskottet behandlar i detta betänkande proposition1988/89:109 om ny inriktning av arbetsmarknadspolitiskå åtgärder för unga ochfem motioner som har väckts med anledning av propositionen. I betänkandetbehandlas också yrkanden om ungdomsåtgärder i fyra motioner från allmännamotionstiden. Slutligen redovisas två s.k. beräkningspunkter (B6 och B7) ibilaga 12 till årets budgetproposition. Regeringsförslagen i proposition 109 gäller framför alltungdomar i åldern . Utskottet biträder förslagen som innebär att denuvarande ungdomslagen avskaffas och ersätts med inskolningsplatser hos såväloffentliga som privata arbetsgivare. Inskolningsplatserna är antingen avtaladeplatser och omfattar hela arbetsmarknaden eller särskilda platser hosoffentliga arbetsgivare. Anvisning till inskolningsplatser skall föregås avintensifierade arbetsförmedlingsåtgärder med jobb-sökaraktiviteter, varvidungdomarna skall ha rätt till utbildningsbidrag. Statsbidrag föreslås utgå för avtalade inskolningsplatseroch för de särskilda inskolningsplatserna jämte ett administrationsbidrag. Den nya ordningen medför ändrad lagstiftning. Den äravsedd att gälla från . Bidragskostnaderna beräknas till 850milj. Att ungdomslagen avskaffas och ersätts medinskolningsplatser godtas i de föreliggande motionerna. Särmeningarna i de tillbetänkandet fogade reservationerna är följande; Moderata samlingspartiet anser att tiden för anvisningtill inskolningsplatser är för kort, att ungdomarna underjobb-sökaraktiviteter skall ha ersättning motsvarande kontantarbetsmarknadsstöd och att avtalade inskolningsplatser bör avgränsas regionalttill områden med påtagliga problem. Vidare föreslår liksommiljöpartiet särskilda inskolningsplatser även hos privata arbetsgivare.Statsbidraget bör anpassas med hänsyn härtill. föreslår att reformen skall utvärderas sedanett år förflutit. anser att särskilda åtgärder behövs även förungdomar i åldern och yrkar att ytterligare 150 milj. kr. skallanvisas för sådana åtgärder. kommunisterna förordar med tanke påkommande lågkonjunkturer en allmän inskolningsgaranti som skall finansieras meden särskild arbetsgivaravgift. föreslår att högre statsbidragskall 1 1988/89. kunna utgåför avtalade inskolningsplatser och betonar att båda slagen 1988/89:AU16platser bör kunna inrättas hos ideella föreningar och ge goda möjligheter attdelta i miljö- och naturvårdsarbete. l proposition 1988/89:100 bilaga 12, avsnittet B. 6. att , i avvaktan på särskild propositioni ämnet, till Statsbidrag för ungdomslag för /90 beräknar ett förslagsanslag av 1 004 7. att , i avvaktan på särskild propositioni ämnet, till Statsbidrag till inskolningsplatser för /90 beräknar ett reservationsanslag på . Proposition 1988/89:109 attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till 1. lag omsärskilda inskolningsplatser hos offentliga arbetsgivare, 2. lag om ändringi lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 3. lag om ändringi lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 4. lag om ändringi lagen (1982:80) om anställningsskydd, 5. lag om ändringi lagen (1976:600) om offentlig anställning, 6. lag om ändringi lagen (1988; 1530) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). 7. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 8. lag om ändringi lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. 9. lag omändring i lagen (1981:691) om socialavgifter. 10. att godkänner det i propositionen förordadeutnyttjandet av under innevarande budgetår reserverade medel under anslaget Statsbidrag till inskolningsplatser, 11. att godkänner de grunder för statsbidragtill inskolningsplat ser m.m. som förordats i propositionen, 12. att till Kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag för /90 utöver i prop.1988/89:100 bil. 12 upptagna medel anvisar ett förslagsanslag på 38 000 000kr.. 13. att med ändring iförhållande till regeringens förslag i prop. 1988/89:100 bil. 12 tillStatsbidrag till inskolningsplatser för /90 anvisar ettreservationsanslag på . Motionerfrån allmänna motionstiden /89: AU 16 1988/89;A225 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om introduktionsplatserna, 1988/89:A276 av m.fl. (c) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om inriktningen av insatserna för att bereda ungdomar arbeteeller utbildning samt i avvaktan på särskild proposition beräkna kostnadernaför statsbidraget till inskolningsplatser m.m. till 1 , 1988/89:A281 av m.fl. (c) vari yrkas 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomslagför arbetshandikappade, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ompermanentning av den genom AMS bedrivna försöksverksamheten med kontaktskola-arbetsliv, 1988/89;A458 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om åtgärder vid ungdomsarbetslöshet. Motioner med anledning av proposition 109 1988/89;A3 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att samhällets alla åtgärder börsamordnas, som går ut på att hjälpa ungdomarna till arbete, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att skrivningen bör förtydligas vadbeträffar möjligheten även för enskilda arbetsgivare att anställa ungdomar påsärskilda inskolningsplatser, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att AMS förslag bör godkännas om högrestatsbidrag än för arbete på avtalad inskolningsplats om denarbetssökandes återstående möjlighet annars är en särskild inskolningsplats, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att vikten bör betonas av att ideellaföreningar kan anställa ungdomar på inskolningsplatser av båda typer, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att det särskilt bör understrykas attungdomarna på inskolningsplatser får goda möjligheter att ägna sig åt miljö-och naturvårdande insatser. 1988/89;A4 av m.fi. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningenav de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för att stärka ungdomars möjlighetertill arbete eller utbildning, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till en garanti för arbete eller utbildningavseende ungdomar i i enlighet med vad som anförs imotionen, 3. att riksdagentill Statsbidrag till inskolningsplatser över hela arbetsmarknaden för18-24-åringar anvisar ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt reservationsanslag om totalt . i 1988/89:AU16 enlighet med vad som anförs i motionen. 1988/89;A5 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omförutsättningarna för ungdomars inträde på arbetsmarknaden, 2. att riksdagenbeslutar att tiden, innan anvisning av avtalad inskolningsplats sker, skallvara , i enlighet med vad som i motionen anförs, 3. att riksdagenbeslutar att tiden, innan anvisning av särskild inskolningsplats sker skallvara , om inte särskilda sociala skäl föreligger, i enlighet med vadsom i motionen anförs, 4. att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om i vilka regioner statsbidrag skall utgåtill avtalade inskolningsplatser i enlighet med vad som i motionen anförs, 5. att beslutar att ersättning till ungdomar iså kallade jobbsökaraktiviteter skall utgå med samma belopp som kontant arbetsmark nadsstöd i enlighet med vad som i motionen anförs, 6. att riksdagenbeslutar att statsbidraget till särskilda inskolningsplatser maximalt skallkunna uppgå till av lönekostnaden jämte ett administrationsbidragmotsvarande av lönekostnaden i enlighet med vad som i motionen anförs samt 7. att riksdagenbeslutar att även privata företag och organisationer skall kunna ordnasärskilda inskolningsplatser i enlighet med vad som i motionen anförs. 1988/89:A6 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om en allmän inskolningsgaranti enligtvad som föreslås i motionen. 1988/89:A7 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att en utvärdering, somredovisas till , av den föreslagna reformen skall ske när reformenvarit i kraft . Utskottet behandlar i det följande dels proposition1988/89:109 om ny inriktning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder för unga ochfem motioner som har väckts med anledning av propositionen, dels yrkanden omungdomsåtgärder i fyra motioner från allmänna motionstiden. Regeringens förslag gäller i första hand ungdomar i åldern18-19 år. För denna ungdomsgrupp inrättades en särskild stödform,ungdomslag, som gav rätt till arbete hos offentliga arbetsgivare. Stödformenkompletterades med inskolningsplatser hos privata arbetsgivare. Regeringsförslagen utgår från en av AMS i november 1988gjord framställning i ämnet. Framställningen är remissbehandlad. Förslageninnebär att ungdomslagen avskaffas och ersätts med inskolningsplatser hos såväloffentliga som privata arbetsgivare. Inskolningsplatserna skall alltså i fortsättningenomfatta hela arbetsmarknaden. Det förutsätts att anvisning 1988/89:AU16 tillinskolningsplats skall föregås av intensifierade arbetsförmedlingsåtgärder medjobb-sökaraktiviteter. Det är först när åtgärder av det slaget inte harresulterat i anställning eller kompletterande utbildning som hänvisning tillinskolningsplats skall ske. Den nya ordningen är avsedd att börja gälla iår. Nuvarande lag om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare skall dåupphöra att gälla och ersättas med en ny lag om särskilda inskolningsplatserhos offentliga arbetsgivare. Lagförslaget har granskats av lagrådet. De av regeringen föreslagna förändringarna av åtgärdernaför den aktuella ungdomsgruppen har i princip godtagits i de föreliggandemotionerna. Ungdomslagen garanterar ungdomarna rätt till betaltarbete. I huvudsak är det fråga om arbete hos offentliga arbetsgivare -statliga, landstingskommunala, kommunala och kyrkliga - med skyldighet i sistahand för hemkommunen att tillhandahålla arbete. Möjlighet finns att låtaungdomarna utföra arbete även hos enskilda arbetsgivare. Ungdomarna räknas idet fallet som anställda av kommunen. Lagens anställningsgaranti är normalt en rätt tillhalvtidsarbete. Heltidsarbete kan dock medges av olika skäl och förekommer förca av ungdomarna. Arbete i ungdomslag är avsett för i första hand ungdomar iåldern . För psykiskt utvecklingsstörda ungdomar infördes redan frånbörjan en högre åldersgräns, . Denna högre åldersgräns gäller sedan år1987 även ungdomar med varaktiga fysiska funktionshinder. Påföljande år sänktesåldersgränsen till för ungdomar som har fullföljt minst 2-åriggymnasieutbildning. Verksamheten med ungdomslag fick snabbt en betydandeomfattning. Som mest - sista kvartalet 1984 - var 39 400 ungdomar sysselsattapå detta sätt. Därefter har sysselsättningen i ungdomslag successivt minskat, somframgår av den följande tabellen. Tabellen visar också att verksamheten medinskolningsplatser har haft en begränsad omfattning. 1 dennaverksamhet utgår statsbidrag till arbetsgivarna av de totalalönekostnaderna för ungdomar. Bidragstiden är högst med möjlighetatt undantagsvis förlänga tiden . När ungdomslagen infördes skedde det mot bakgrund av enökning av arbetslösheten bland ungdomar som trendmässigt pågått sedan mitten av1960-talet. Ungdomsarbetslösheten förvärrades ochunder 1980-talets första år. Denna utveckling var en återspegling avkonjunkturnedgångarna . Vidare medförde strukturförändringaroch rationaliseringar inom näringslivet att traditionella ingångsjobb förungdomar försvann. Därutöver försvårades situationen av den s.k.ungdomspuckeln, dvs. de stora årskullarna födda nådde i börjanav den ålder då man söker utbildning, praktik eller arbete. Redantidigt vidtogs åtgärder för att stödja ungdomarna. Efter handbyggdes åtgärdssystemet ut på både utbildnings- och arbetsmark- 1988/89: AU 16nadssidan. Av de arbetsmarknadspolitiskå åtgärderna kom särskilt beredskapsarbetenatt användas i stor utsträckning, med en topp då 48 000 ungdomarvar placerade i sådana arbeten. För 16-17-åringarna tillkom inom ramen förskolans uppföljningsansvar bl.a. yrkesintroduktion och, något senare,ungdomsplatser varigenom arbetslösheten i denna ungdomsgrupp minskade. För18-19-åringarna förblev dock arbetslösheten hög; för 18-åringarna värden intemindre än . Det var i det läget som ungdomslagen kotn till ochsenare kompletterades med inskolningsplatserna. Effekten av dessa åtgärderliksom utvecklingen för hela ungdomsgruppen i åldern 16-24år åskådliggörs i följande tabell: Ungdomar - arbetslösa och i åtgärder 24 000 26 000 10 000 25 000 9 000 25 000 8 000 22 000 7 000 18 000 SuiniTia arbetslösa 50 000 AMU 12 900 Beredskapsarbete 38 100 Ungdomslag Inskolningsplatser 13 200 19 300 30 500 13 200 3 700 10 100 1 800 Av tabellen framgår att ungdomslagen fick till omedelbarföljd en betydande nedgång i arbetslösheten bland tonåringarna och attinsatserna för beredskapsarbeten för ungdomar kunde minskas avsevärt. Desenare årens gynnsamma arbetsmarknadsläge har medfört en fortgående minskningav den öppna arbetslösheten och ett successivt minskat behov av arbetsmarknadspolitiskastödåtgärder för ungdomar. Till denna utveckling har dessutom bidragit attungdomskullarna har minskat och att det nu är en större andel av ungdomarna iåldern som studerar inom det ordinarie skolväsendet. I några motioner läggs fram allmänna synpunkter ochförslag beträffande förutsättningar för och inriktningen av åtgärderna för attförbättra ungdomarnas ställning på arbetsmarknaden. Utskottet redovisar dessamer övergripande förslag före behandlingen av propositionen och till denanslutna motionsyrkanden. m.fl. (m) föreslår i motion 1988/89;A5 etttillkännagivande till regeringen om förutsättningarna för ungdomars inträde påarbetsmarknaden med betonande av att statsmakternas ansvar för unga människorsinträde på arbetsmarknaden i första hand måste vara att skapa förutsättningarför att ungdomar skall få och tillgodogöra sig en lämplig utbildning.Motionärerna erinrar om att moderata samlingspartiet har föreslagit en annorlunda 1988/89:AU16utformning av den praktiska yrkesutbildningen som skulle skapa en bättreanknytning mellan skola och arbetsliv. Förslag härom har presenterats i motion1988/89:Ub289. Ungdomsarbetslösheten är fortfarande förhållandevis hög,fortsätter motionärerna, trots en uttalad brist på arbetskraft på mångaområden. Orsakerna härtill är bl.a. att vi här i landet har en stelarbetsmarknad på grund av inlåsningseffekter som har åstadkommits av lagar ochavtal samt det förhållandet att en avsevärd del av arbetsmarknaden domineras avoffentliga monopol. Motionärerna hänvisar i denna del till moderatasamlingspartiets kommittémotion 1988/89:A285. De flesta ungdomar som kommer ut på arbetsmarknaden harförmåga att på egen hand finna ett arbete. De som efter egna försök, av olikaanledningar, inte får anställning bör - i det fall kompletterande utbildninginte är aktuell -få hjälp i första hand med att söka arbete, i andra hand medatt få praktikplats. Med anledning av hänvisningarna i motion A5 till andramotioner från moderata samlingspartiet får utskottet för sin del hänvisa tillatt utskottet har tagit ställning till motion A285 i aktuell del i betänkandet1988/89;AU11 och att motion Ub289 behandlats i utbildningsutskottets betänkande1988/ 89:UbU15. Båda betänkandena har debatterats i kammaren, ochutskottet anser därför att det inte är motiverat att närmare gå in på defrågeställningar som på nytt aktualiseras i motion A5. De synpunkter motionärerna avslutningsvis anförbeträffande den allmänna inriktningen av ungdomsåtgärderna har utskottet ingetatt invända mot. Det är en sådan inriktning som har varit underlag för denpolitik som har förts av olika regeringar under det senaste decennietsansträngningar att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. Det är enpolitik som har understrukits av arbetsmarknadsutskottet i skilda sammanhang,och det är slutligen en politik som med skärpa formuleras i den aktuellapropositionen från regeringen: att inga ansträngningar skall sparas att hjälpaungdomar till arbete på den reguljära arbetsmarknaden, om så behövs med stöd avkompletterande utbildning, och att subventionerade eller särskilt anordnadeplatser för arbete och praktik för ungdomar är åtgärder som kommer i sistahand. Med hänsyn härtill och till vad ovan anförts anser utskottet att det intefinns anledning för att göra det i motionen föreslagna tillkännagivandettill regeringen. Utskottet avstyrker alltså motion A5 på denna punkt. föreslår tillkännagivanden om inriktningenav insatserna för arbete och utbildning åt ungdomar i dels partimotion1988/89:A276, dels kommittémotionen 1988/89: A4 av m.fl. Dessutomföreslås i kommittémotionen 1988/89;A281 av m.fl. etttillkännagivande om att en försöksverksamhet som bedrivs i vissa län medkontakt skola-arbetsliv bör permanentas. I motion A276 framhålls som en av de viktigasteuppgifterna för samhället att bereda ungdomar arbete eller utbildning. Det ärett oroande faktum att ungdomsarbetslösheten har varit hög trots godakonjunkturer. Det är i och för sig självklart att grunden för en fungerandearbetsmarknad är en framsynt politikför ekonomisk utveckling inom ramen för en marknadsekonomi som 1988/89:AU16 tar sociala och miljömässiga hänsyn. Insatserna från samhället måsteinriktas på att skapa förutsättningar för varaktiga jobb över hela landet påden ordinarie arbetsmarknaden. En sådan politik är också grunden för ungdomarssysselsättning. 1 motion A276 refereras härefter AMS framställning tillregeringen med kommentaren att AMS förslag är i linje med vad centerpartiettidigare har föreslagit. I avvaktan på proposition beräknar motionärerna ettbelopp om I miljard kronor till kostnader för statsbidrag tillinskolningsplatser m.m. I motion A4 anförs tned hänvisning till den utformning avarbetsmarknadspolitiken som har förordat i partimotion1988/89:A276 att en arbetsmarknadspolitik med en markerad inriktning motarbetslinjen enligt modell kommer att underlätta även förungdomar att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden och minska behovet avsärskilda stödinsatser. Alla kan dock inte trots sådana insatser få arbete ochdå måste särskilda åtgärder vidtas för att lindra konsekvenserna för dem somdrabbas. Motionärerna erinrar om att det är mot den bakgrunden som man bör secenterpartiets förslag till allmän arbetslöshetsförsäkring som skulle ge bl.a.många ungdomar ett förstärkt socialt skydd. Avslutningsvis anförs att detemellertid är särskilt viktigt att ungdomar som står i begrepp att träda in påarbetsmarknaden får möjlighet till arbete eller utbildning framför kontantstöd.vilket regeringen bör underrättas om. Utskottetfår anföra följande. förslag till utformning avarbetsmarknadspolitiken och till en allmän arbetslöshetsförsäkring har prövatstidigare under detta . I enlighet tned vad utskottet hemställt ibetänkandet 1988/89;AUll har förslagen inte vunnit bifall. I övrigtdelar utskottet motionärernas uppfattning att grunden för framgång isträvandena att förbättra ungdomars sysselsättning läggs genom insatser inomramen för en framsynt politik för ekonomisk utveckling. Detta är ovedersägligt.Utskottet ansluter sig också till tanken att arbete och utbildning börprioriteras framför kontantstöd till ungdomar. Även i detta fall är detdockfrågaomett etablerat synsätt, och det är därför inte i detta sammanhangpåkallat för att gentemot regeringen göra allmänna uttalanden av deti centermotionerna begärda slaget. Vad slutligen beträffar kontaktverksamheten mellan skolaoch arbetsförmedling så pågår försök härmed i olika former. Utskottet är inteberett att på grundval av föreliggande motionsyrkande föreslå att dessa försökutvidgas eller permanentas utan anser att man bör avvakta resultatet av denförra året tillsatta Skola-Arbete-Utredningen (U 1988:11). På grund av det ovan anförda avstyrker utskottet deredovisade yrkandena i motionerna A4. A276 och A281. m.fl. (fp) hemställer i motion1988/89;A458 om ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder motungdomsarbetslöshet. Som huvudpunkter i ett åtgärdsprogram förordarmotionärerna att ungdomar skall få hjälp till och stimuleras att starta eget.att statsbidraget till lärlingsplatser förbättras så att arbetsgivarnamotiveras att anställa flera lärlingar samtatt ungdomsplatserna med heltidsarbete för 16-17-åringar 1988/89:AU16utvidgas till att omfatta också 18-20-åringar. -Regeringens nya förslag beträffande inskolningsplatser bör tillgodosemotionärernas önskemål om särskilt anordnade heltidsarbeten även för18-19-åringar. I övrigt hänvisar utskottet beträffande hjälp till egen verksamhettill att det s.k. starta-eget-bidraget, som finansieras från anslagetSysselsättningsskapande åtgärder, står öppet även för ungdomar och beträffandelärlingsutbildningen till behandlingen av den frågan i betänkandet1988/89:UbU15 med anledning av motioner från bl.a. . På grund av detanförda anser utskottet att motion A458 inte påkallar någon åtgärd frånriksdagens sida, varför den avstyrks i föreliggande del. Enligt åtgärdsprogrammet i motion A458 bör det ocksåfinnas en ambition att rejält samordna skolpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder om ungdomsarbetslösheten skall kunnabemästras. Även i motion 1988/89; A3 av m.fl. (mp) efterlysesen samordning av samhällets åtgärder för att hjälpa ungdomar till arbete. Motionärerna har inte närmare utvecklat behovet av enförbättrad åtgärdssamordning. Utskottet tar för sin del en sådan samordning förgiven. 1 den mån det finns brister i samordningen mellan skola ocharbetsförmedling utgår utskottet från att de klarläggs iSkola-Arbete-utredningen och avstyrker därmed de båda motionerna i hithörandedelar. kommunisterna föreslår i motion i988/89:A6en allmän inskolningsgaranti och hemställer att av regeringen skallbegära förslag härom. 1 motiveringen för yrkandet anförs att vpk i huvudsakaccepterar regeringens förslag att inrätta inskolningsplatser och att vpk medtillfredsställelse hälsar att ungdomslagen avskaffas. Inskolningsplatserna äremellertid inget universalmedel som löser några avgörande problem. Kommer ungdomarsom inte får arbete efter att ha varit på ungdomsplats att hamnai karusellen av andra åtgärder? Historien visar, fortsätter vpk, att en högkonjunkturföljs av en lågkonjunktur, då ungdomarna kommer att drabbas hårdast. Någonberedskap för en sådan utveckling finns inte i arbetsmarknadspolitiken.Samhället bör gardera sig för en kommande lågkonjunktur och införa ett systemsom kan benämnas en allmän inskolningsgaranti och fastläggs genom lag. Dennaskall gälla dem som ännu inte har kommit in på arbetsmarknaden eller har mycketliten arbetslivserfarenhet. I första hand kommer ungdomar, flyktingar och vissahemarbetande kvinnor i fråga. Inskolningsgarantin skall omfatta helaarbetsmarknaden och ge arbetsförmedlingen rätt att anvisa t.ex. en arbetslösper 50 anställda i såväl privat som offentlig verksamhet räknat på företagets,förvaltningens och branschens storlek. Detta innebär en skyldighet för företagoch förvaltningar att bereda arbetslösa en meningsfull sysselsättning, vilket isin tur innebär en inskränkning i arbetsgivarnas rätt att fritt anställaarbetskraft. Arbetsgivarna skall solidariskt finansierainskolningsgarantin med en särskild arbetsgivaravgift. Avgiftsmedlen skalltäcka av kostnaderna för löner och sociala avgifter för dem som hänvisastill privat verksamhet, av kostnaderna i privata företag med färre än 15anställda och av kostnadernaför dem som hänvisas till offentlig verksamhet. Lönerna skall 1988/89:AU16 varaavtalsenliga och arbetsuppgifterna så lika ordinarie uppgifter som Utskottetgör följande bedömning. Motionärerna påpekar själva att de även harlanserat tanken på en inskolningsgaranti men då med benämningen ungdomsgaranti.Förslag med den innebörden har behandlats av utskottet i betänkandena AU1983/84:7 (s. 21) och AU 1984/85:11 (s.39-40).