bet · GC01UbU15 · 1988-12-31 00:00:00 — att med bifalltill motion l988/89:Ub285 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Utvidgad försöksverksamhet med treårig yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan (mom. 16) Ann-CathrineHaglund, "Allmér och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med "Försöksverksamhetenmed" och slutar med "i gymnasieskolan" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att en utvidgning av försöksverksamheten med treårig yrkesinriktadutbildning i gymnasieskolan inte bör ske från /90. De tim- ochkursplaner som tillämpas i den nu pågående försöksverksamheten har flerabrister. uppfattning bör den yrkesinriktade utbildningen utformas efter dekrav yrket ställer. Detta gäller inte minst utbildningen i de allmänna ämnena.De måste väljas så att de stödjer den valda yrkesinriktningen. uppfattning bör inte en och samma längd på utbildningen gälla förolika yrken. Inte heller har några kostnadsberäkningar redovisats för en fulltutbyggd treårig yrkesinriktad utbildning. De ekonomiska förutsättningarna måsteklarläggas innan utbildningen på det yrkesinriktade området i gymnasieskolanförändras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 16 i utskottets hemställan bort ha följande 16.beträffande utvidgad försöksverksamhet med treårig yrkesinriktad utbildning igymnasieskolan att med bifalltill motionerna 1988/89:Ub289 yrkande 2 och l988/89:Ub806 yrkande 17 samt medavslag på proposition 1988/89:100 och motionerna 1988/89:Ub276 yrkande 20,1988/89: Ub811 yrkande I, l988/89:Ub8I7 yrkandena 24 och 33 samt 1988/89:Ub837yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utvidgad försöksverksamhet med treårig yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan (mom. 16) LarsLeijonborg och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med "Försöksverksamhetenmed" och slutar med "i gymnasieskolan" bort ha följandelydelse: Utskottetvill understryka vikten av att en reformerad yrkesutbildning i gymnasieskolan kommer till stånd. Inom vissa områden på den svenska arbetsmarknaden är nämligen den yrkesutbildning som 39 står till buds underiägsenden som erbjuds i andra jämförbara industrilän- 198'8/89:UbU 15 der. Utskottetföreslår att antalet intagningsplatser i försöksverksamheten med treårigyrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan utökas till 12000 platser /90. Utskottet utgår från att elevernas arbetsplatsföriagdautbildning i försöksverksamheten skall kunna genomföras enligt intentionerna iriksdagens beslut vid /88. delsatt moment 16 i utskottets hemställan bort ha följande 16.beträffande utvidgad JÖrsöksverksamhet med treårig°yrkesin-riktad utbildning igymnasieskolan att med bifalltill motionerna l988/89:Ub8l7 yrkande 33 och 1988/89:Ub837 yrkande 2, medanledning av proposition 1988/89:100 och motionerna 1988/89:Ub276 yrkande 20och 1988/89:Ub8l I yrkande 1 samt med avslagpå motionerna 1988/89: Ub289yrkande 2, 1988/89:Ub806 yrkande 17 och 1988/89:Ub817 yrkande 24 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utvidgad försöksverksamhet med treårig yrkesinriktadutbildning i gymnasieskolan (mom. 16) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med "Försöksverksamhetenmed" och slutar med "i gymnasieskolan" bort ha följandelydelse: Utskottetkonstaterar att erfarenheterna av försöksverksamheten med treårig yrkesinriktadutbildning i gymnasieskolan har varit positiva. Trots den korta planeringstidenunder har eleverna kunnat göra omval till de nya försökslinjerna. 1många fall har dessa omval brutit de traditionella könsrollsmönstren. 'En ökningav antalet sökande till verkstadsteknisk utbildning har även skett. Mot dennabakgrund föreslår utskottet att försöksverksamheten tillförs ytterligare 1 000platser utöver de 10000 intagningsplatser som regeringen föreslår ibudgetpropositionen. Detta tillskott av platser bör i första hand användas föratt starta försök med treårig yrkesutbildning inom småindustri och hantverk.Enligt utskottets uppfattning är den nuvarande lärlingsutbildningen inom dessayrkesområden otillräcklig. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna. delsatt moment 16 i utskottets hemställan bort ha följande 16.beträffande utvidgad försöksverksamhet med treårig yrkesinriktad utbildning igymnasieskolan att med bifalltill motionerna 1988/89:Ub276 yrkande 20 och 1988/89:Ub8l 1 yrkande 1, med anledning av proposition 1988/89:100 och motionerna 1988/89:Ub8l7 yrkande 33 och l988/89:Ub837 yrkande 2 samt med avslag på motionerna 40 1988/89:Ub289 yrkande 2, l988/89:Ub806 yrkande 17 och 1988/89:UbU15 l988/89:Ub817yrkande 24 som sin meninggerregeringen tillkänna vad utskottet anfört, Utvidgad försöksverksamhet med treårig yrkesinriktadutbildning i gymnasieskolan (mom. 16) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med "Försöksverksamhetenmed" och slutar med "i gymnasieskolan" bort ha följandelydelse: Utskottetkonstaterar att erfarenheterna av försöksverksamheten med treårig yrkesinriktadutbildning i gymnasieskolan har varit positiva. Trots den kortaplaneringstiden har eleverna kunnat göra omval till de nyaförsökslinjerna. I många fall har dessa omval brutit de traditionellakönsrollsmönstren. En ökning av antalet sökande till verkstadstekniskutbildning har även skett. Mot denna bakgrund föreslår utskottet attförsöksverksamheten tillförs ytterligare 1 000 platser utöver de 10000intagningsplatser som regeringen föreslår i budgetpropositionen. Dettatillskott av platser bör användas för att genomföra s. k. fullskaleförsök. delsatt moment 16 i utskottets hemställan bort ha följande 16.beträffande utvidgad JÖrsöksverksamhet med treårig yrkesinriktad utbildning igymnasieskolan att medanledning av proposition 1988/89:100 och motionerna 1988/89:Ub276 yrkande 20,l988/89:Ub811 yrkande I, 1988/89:Ub8l7 yrkande 33 och l988/89:Ub837 yrkande 2samt med avslag på motionerna 1988/89:Ub289 yrkande 2, 1988/89: Ub806 yrkande17 och 1988/89:Ub817 yrkande 24 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Utformning av den yrkesinriktade utbildningen pågymnasial nivå (mom. 18) Ann-CathrineHaglund, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med "Riksdagenhar" och på s. 23 slutar med "yrkande 18" bort ha följandelydelse: Utskottetanser i likhet med motionärerna att följande riktlinjer och intentioner börligga till grund för den gymnasiala yrkesutbildningen . Storhänsyn skall tas till de speciella krav och behov som gäller för resp. yrke och bransch vid utformningen av kurs- och timplaner. De skall bestå av för utbildningslinjen specifika allmänna ämnen, fackteori och arbets- teknik. Den allt snabbare tekniska utvecklingen av arbetsmarknaden stal- 41 4 1988/89. ler för varje yrke ochbransch ökade krav på kvalitativt goda och omfattan- 1988/89:UbU 15 dekunskaper i olika allmänna ämnen. Det går därför inte att schablonmässigt förall yrkesutbildning fastställa ett block av sådana ämnen med likartat innehåll.Frågan om allmän behörighet för högskolestudier från de yrkesinriktade linjernabör lösas genom generösa kompletteringsmöjligheter för dem som senare önskargenomgå en högskoleutbildning. Yrkesutbildningenskall kunna variera mellan två och beroende på inriktning. Huvuddelenav utbildningstiden bör förläggas till arbetsplatser. Eleven skall varaanställd i resp. foretag . Företaget skall haarbetsgivaransvar för eleven . Eleven bör få lön som står irelation till produktionsinsatsen och de särskilt avpassade socialakostnaderna. Lagen om anställningsskydd skall inte vara tillämplig på eleversom är anställda på företag för att genomgå grundläggande yrkesutbildning. Atteleven är anställd ger enligt utskottets uppfattning flerakvaliteter åt utbildningen. En anställning ger bl. a. bättre träning i deregler av isocial karaktär som råder på en arbetsplats jämfört med vadtillfällig praktik kan ge. Slutligenanser utskottet att den här beskrivna utbildningen måste kompletteras medtraditionell och i huvudsak skolförlagd yrkesutbildning för vissa yrkesområden. anfört om utformn ingen av den yrkesinriktade utbildningen börriksdagen med bifall till motion 1988/89:Ub806 yrkande 18 som sin mening geregeringen till känna. delsatt moment 18 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 18. beträffandeutformning av den yrkesinriktade utbildningen på att med bifalltill motion 1988/89:Ub806 yrkande 18 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Lärlingsutbildning m.m. (mom. 19) LarsLeijonborg och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Gymnasialläriingsutbildning" och på s. 24 slutar med "yrkande 7" bort haföljande lydelse: Utskottetkonstaterar att det råder stor brist på yrkesutbildadarbetskraft inom näringslivet. För småföretagen är detta särskilt bekymmersamt,eftersom de har rnindre resurser för att aktivt rekrytera personal. Särskiltför småindustrin och det svenska hantverket spelar den gymnasialalärlingsutbildningen en stor roll. Inte sällan får lärlingen fast anställningi det företag som svarat för läriingsutbildningen. Mot denna bakgrund böråtgärder vidtas för att öka intresset för gymnasial lärlingsutbildning. Den börvara ett alternativ till linjer i gymnasieskolan. Utskottetdelar uppfattningen att statsbidraget till den gymnasiala lär lingsutbildningen bör förbättras. St,atsbidrag bör utgå första året, andra och tredjeåret. I den reguljära lärlingsutbildningen är en 1988/89:UbUl 5 lärling bådeelev i gymnasieskolan och anställd i ett företag. Enligt vad utskottet erfaritär anställningsförhållandet ett av de största hindren för attanställa flera lärlingar från företagens sida. Mot denna bakgrund föreslårutskottet att det bör ges möjlighet för företagen att provanställa lärlingareller att träffa avtal om tidsbegränsad anställning. Detär väsentligt att lärare, syokonsulenter och andra yrkesrådgivare inom skolanhar goda kunskaper om småföretagens förutsättningar och roll i näringslivet. anfört om lärlingsutbildning m.m. bör med bifall tillmotionerna 1988/89:Ub234, 1988/89:Ub235 yrkandena 1 och 2, 1988/89:Ub258 ochmed anledning av motionerna 1988/89:Ub556 yrkande I delvis samt 1988/89:Ub824yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 19 i utskottets hemställan bort ha följande 19.beträffande lärlingsutbildning m. m. att med bifall till motionerna1988/89:Ub234, 1988/89:Ub235 yrkandena 1 och 2, 1988/89:Ub258 och med anledningav 1988/89:Ub556 yrkande 1 delvis samt 1988/89:Ub824 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Lärlingsutbildning m. m. (mom. 19) EvaGoés (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Gymnasiallärlingsutbildning" och på s. 24 slutar med "yrkande 7" bort haföljande lydelse: uppfattning bör den gymnasiala yrkesutbildningen i större omfattningän ske i form av lärlingsutbildning. Genom läriingsutbildningenhar eleverna större möjlighet att få ett fast arbete. En omfattandelärlingsutbildning på gymnasial nivå är vidare en förutsättning för att detsvenska hantverket även skall kunna erbjuda ett stort utbud avolika yrkesinriktningar. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. delsatt moment 19 i utskottets hemställan bort ha följande 19.beträffande lärlingsutbildning m. m. att med bifall till motion 1988/89:Ub824 yrkande 7 och med anledning av motionerna l988/89:Ub234, l988/89:Ub235 yr kandena I och 2, 1988/89:Ub258 och 1988/89:Ub556 yrkande I delvis som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 43 12.Vårdutbildningarnas praklisk-kliniska delar (mom. 21) 1988/89:UbU15 och (båda fp)anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "Utskottetbehandlade" och slutar med "yrkande 3 delvis" bort ha följandelydelse: Utskottetvill i likhet med motionärerna understryka vikten av att de praktisk-kliniskadelarna av vårdutbildningarna utvecklas genom en förbättradhandledarutbildning. Inom sjukvårdens personalplanering tas det enligt vadutskottet erfarit sällan hänsyn till att elevhandledningen är en väsentligarbetsuppgift i vårdarbetet. Detta medför att personalen kan upplevaelevhandledningen som svår och betungande. Enligt utskottets uppfattning är detangeläget att olika former av handledarutbildning prövas i försöksverksamhetenmed en treårig yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. delsattmoment 21 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 21. beträffandevårdutbildningarnas praklisk-kliniska delar att med bifalltill motion 1988/89:Ub837 yrkande 3 delvis som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Inriktningen av en treårig vårdutbildning (mom. 22) Ann-CathrineHaglund (m), (), (m) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "det avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottetvill understryka vikten av att utbildningen för vårdpersonal förlängs och attden allmänna kunskapsnivån inom vårdutbildningarna i gymnasieskolan höjs. Nyametoder och ny teknik inom vårdområdet kräver goda kunskaper i bl.a.naturvetenskapliga ämnen. Det är enligt utskottets uppfattning viktigt att del av den utökade utbildningstiden i en ny vårdutbildning skall läggaspå allmänna ämnen, såsom svenska, engelska, naturkunskap, psykologi ochmatematik samt vårdpraktik. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna. delsatt moment 22 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 22. beträffandeinriktningen av en treårig vårdutbildning att med bifalltill motion 1988/89:Ub810 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Gymnasieskolans inriktning och utformning (mom. 23) ,och (alla m) anser dels att den del avutskottets yttrande som på s. 26 börjar med "Som utskottet" och med"av utskottet" bort ha följande lydelse: ' Utskottetdelar uppfattningen i motion 1988/89:Ub806 att gymnasieut- 1988/89:UbU 15bildningen skall syfta till att ge både en god grund för högre teoretiskastudier och för mer avancerad yrkesutbildning. Vissa studievägar i gymnasieskolanskall även ge sådana kunskaper och färdigheter att en yrkesverksamhet kanpåbörjas direkt efter avslutad utbildning. Gymnasieskolanbör byggas upp med tydligt inriktade utbildningslinjer. Eleverna kan därmed seett direkt samband mellan utbildningen och det mål den syftar till. Det ärvarken möjligt eller önskvärt att i en och samma utbildning nå samtliga ovanangivna mål. Ett tidigt utbildningsval får emellertid inte innebära låsningarför framtiden. Goda möjligheter till komplettering skall alltid finnas för demsom senare vill ändra inriktning. Utskottetanser vidare att elevernas valmöjligheter på de studieförbere-dande linjernabör öka. har tidigare beslutat att elever med intresse för idrott ochestetiska ämnen kan få ägna sig åt sitt specialintresse genom jämkning avtimplanen. Samma möjlighet till jämkning bör enligt utskottets uppfattning ävenges till elever med intresse för ett i gymnasieskolans timplan upptagetläroämne, t.ex. matematik, fysik och språk. Utskottet anser attspecialgymnasier för teoretiska ämnen bör kunna inrättas. De föreslås bliriksrekryterande i likhet med idrottsgymnasierna. anfört om gymnasieskolans inriktning och utformning bör medbifall till motion 1988/89:Ub806 yrkandena 16 och 19, med anledning av motion1988/89:Ub817 yrkandena 25 2 7 och med avslagpå motionerna 1988/89:Ub270,1988/89:Ub280 och 1988/89:Ub296 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 23 i utskottets hemställan bort ha följande 23. beträffande gymnasieskolans inriktning ochutformning att med bifall till motion 1988/89:Ub806 yrkandena 16 och19, med anledning av motion 1988/89:Ub817 yrkandena 25-27 och med avslag påmotionerna 1988/89:Ub270, I988/89:Ub280 och 1988/89:Ub296 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 15.Gymnasieskolans inriktning och utformning (mom. 23) LarsLeijonborg (fp), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med "" och slutar med "av utskottet" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att gymnasieskolan skall ha såväl yrkesinriktade som studieförberedandestudievägar. För vissa gymnasielinjer bör särskilda förkunskapskrav gälla. Dågymnasieskolan har kommit att bli en skolform för praktiskt taget alla ungdomarställs nu andra krav på gymnasieskolan än då den huvudsakligen var enförberedelse för fortsatta studier vid Gymnasieskolan måste ta ansvar för alla 1988/89:UbU15 eleveroch ge dem en likvärdig utbildning. Utskottetanser vidare att elevernas valmöjligheter på de studieförberedande linjernabör öka. har tidigare beslutat att elever med intresse för idrott ochestetiska ämnen kan få ägna sig åt sitt specialintresse genom jämkning avtimplanen. Samma möjlighet till jämkning bör enligt utskottets uppfattning ävenges till elever med intresse för ett i gymnasieskolans timplan upptaget läroämne,t.ex. matematik, fysik och språk. Utskottet anser att specialgymnasier förteoretiska ämnen bör kunna inrättas. De föreslås bli riksrekryterande i likhetmed idrottsgymnasierna. uppfattning bör gymnasieskolan organiseras på ett flexibelt sätt. Påvissa av de teoretiska linjerna bör ett tillvalssystem tillämpas enligt vilketeleverna ganska fritt efter intresse, yrkes- och studieinriktning får väljaämnen och delämnen moduler utöver en fast kärna av några obligatoriskaämnen. Flexibiliteten i gymnasieskolan måste enligt utskottets uppfattningsyfta till att avlägsna alla återvändsgränder, och det måste finnas tillgångtill kompletteringsmöjligheter, i vissa fall . anfört om gymnasieskolans inriktning och utformning bör medbifall till motion l988/89:Ub8l7 yrkandena 25-27, med anledning av motionl988/89:Ub806 yrkandena 16 och 19 samt med avslag på motionerna 1988/89:Ub270,l988/89:Ub280 och 1988/89: Ub296 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 23 i utskottets hemställan bort ha följande 23.beträffande gymnasieskolans inriktning och utjbrmning att med bifalltill motion 1988/89:Ub817 yrkandena 25-27, med anledning av motion1988/89:Ub806 yrkandena 16 och 19 samt med avslag på motionerna 1988/89:Ub270,1988/89:Ub280 och 1988/89:Ub296 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Ämnesanknuten praktik på treårig ekonomisk linje igymnasieskolan (mom. 24) (), () och (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med "Försökmed" och slutar med "ekonomiska linjen" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att ämnesanknuten praktik bör införas på treårig ekonomisk linje i gymnasieskolan. vunna erfarenheter från försöksverksamhet med ämnesanknuten praktik har vi sat att det finns betydande skillnader mellan olika linjers möjligheter att genomföra praktik. Den ekonomiska linjen har t. ex. en tradition att falla tillbaka på i detta avseende. Vidare skiljer sig E-linjen i viss mån från H-, 46 S-, och N-linjerna genomatt den både ger studieförberedelser och yrkes- 1988/89:UbU15 förberedelser.Utskottet har vidare erfarit att lärarna på E-linjen haft godaförutsättningaratt på ett naturligt sätt använda elevemas erfarenheter frånpraktiken i undervisningen. Motdenna bakgrund anser utskottet att praktik bör införas som reguljär verksamhetpå treårig ekonomisk linje med början i årskurs I /90. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 24 i utskottets hemställan bort ha följande 24.beträffande ämnesanknuten praktik på treårig ekonomisk linje i gymnasieskolan att med bifalltill motion 1988/89:Ub276 yrkande 22 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Utbildning i kost, hälsa och konsumtion m. m. igymnasieskolan (mom. 25) LarsLeijonborg och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med "De icke"och på s. 28 slutar med "och 1988/89:Ub8l9" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att behovet av kunskaper inom området kost och matlagning måste uppmärksammasmer. Enligt utskottets mening bör en konsumtionsutbildning i nya formererbjudas eleverna i gymnasieskolan . En sådan utbildningbör vara inriktad på arbetsmarknadens behov av utbildad personal inomkonsumtionsområdet men den skall även kunna ge behörighet för fortsatta studieri högskolan. Eleverna i gymnasieskolan bör även få tillfälle att studeraallmänna konsumentfrågor. Utskottetvill fästa uppmärksamheten på den utbildning som bedrivs i landstingskommunalagymnasieskolor och lanthushållsskolor inom konsumtionsområdet. För mångaungdomar, som av olika skäl inte söker till den vanliga gymnasieskolan, kanstudier vid lanthushållsskoloma och motsvarande skolor ge en god utbildninginte minst inom det hemtekniska området. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. delsatt moment 25 i utskottets hemställan bort ha följande 25.beträffande utbildning i kost, hälsa och konsumtion m. m. i gymnasieskolan att med bifalltill motion 1988/89:Ub2l7 och med anled ning av motionerna 1988/89:Ub226, 1988/89:Ub251, 1988/89: Ub275 yrkandena 3-5, l988/89:Ub290 yrkandena 2 och 3, 1988/89:Ub295, 1988/89:Ub3l4, l988/89:Ub320, 1988/89: Ub331, 1988/89:Ub334 delvis, 1988/89:Ub807 yrkande 2 och I988/89:Ub8I9 som sin mening ger regeringen till känna vad ut skottet anfört, y 18.Utbildning i kost, hälsa och konsumtion m. m. i 1988/89:UbU15 gymnasieskolan(mom. 25) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med "De icke"och på s. 28 slutar med "och 1988/89:Ub819 " bort ha följandelydelse: Utskottetanser att alla ungdomar i gymnasieskolan bör få kunskaper i kost, hälsa ochhushållsekonomi. Speciell uppmärksamhet måste ägnas åt den nya treårigaförsökslinjen, omvårdnadslinjen. Enligt vad utskottet erfarit ärundervisningstiden i kost- och konsumentkunskap inte tillräcklig på den nyalinjen. Om omvårdnadslinjen skall ge en god utbildning för arbetstagare inomvård och omsorg, bör undervisningen i kost- och konsumentkunskap samthushållning utökas. Utskottetvill framhålla betydelsen av intemathushållsskolornas/lant-hushållsskolornasroll i utbildningssamhället. De har vanligen god kontakt med bygdens kulturellasammanslutningar och därmed dess traditioner. De förvaltar ett kulturarv genomatt bl.a. föra kunskaper vidare inom det hemtekniska och textila området.Vanligen bedrivs utbildningen i inter-natform. Detta innebär att eleverna fårlära sig ta ansvar och visa hänsyn. Det ökade intresset för bl. a. kostfrågorbör enligt utskottets uppfattning medföra att dessa skolor kan vidareutvecklas.Påbyggnadsutbildningen Kost, hälsa och hushållning bör kunna vara en attraktivkurs vid interna-thushållsskolorna/lanthushållsskolorna. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 25 i utskottets hemställan bort ha följande 25.beträffande utbildning i kost, hälsa och konsumtion m. m. i gymnasieskolan att med bifalltill motion 1988/89:Ub275 yrkandena 3-5 och med anledning av motionerna1988/89:Ub2l7, l988/89:Ub226, 1988/89:Ub25l, l988/89:Ub290 yrkandena 2 och 3,1988/89: Ub295, 1988/89:Ub314, 1988/89:Ub320, l988/89:Ub331, 1988/89: Ub334delvis, l988/89:Ub807 yrkande 2 och l988/89:Ub8l9 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Utbildning i kost, hälsa och konsumtion m. m. igymnasieskolan (mom. 25) EvaGoés (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med "De icke"och på s. 28 slutar med "och 1988/89:Ub819" bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att undervisning om barn, boende, privatekonomi och kost har en mycket ringa andel av den totala utbildningstiden i 48 Dettaberor i hög grad på rådande värderingar i samhället om arbetet i hemmet,omsorgen om barnen etc. Motdenna bakgrund anser utskottet att kostfrågor, boende och privatekonomi samtvård och fostran av barn bör införas som obligatoriska undervisningsmoment påsamtliga linjer i gymnasieskolan.