bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottetdelar departementschefens uppfattning att överhettningen och bristen påarbetskraft är särskilt påtagliga i (länexkl. Förhållandena torde vara likartade inom . Inomdessa regioner är det särskilt angeläget att sätta in åtgärder som dämpartendenserna till överhettning och håller nere kostnadsstegringarna. Ett annatviktigt önskemål är att motverka regionala skillnader i den ekonomiskautvecklingen. Motden angivna bakgrunden vill utskottet bl. a. peka på den åtgärd som anvisats ide ovannämnda motionerna, nämligen att återinföra en investeringsavgift förvissa byggnadsarbeten. För att frigöra resurser till bostadsbyggandet ochunderlätta för den viktiga offentliga vård- och servicesektorn bör dessaområden undantas från avgiften. Utskottet anser att möjligheten att införa eninvesteringsavgift med denna utformning bör undersökas närmare. mening bör man alternativt undersöka fömtsättningarna att genomförändringar i den statliga fastighetsskatten uppnå de eftersträvadeeffekterna. träffar fastighetsskatten hyreshus, småhus oehbostadsbyggnader på lantbruk. Med hyreshus avses i detta sammanhang byggnadersom är inrättade till bostad åt minst tre familjer eller till kontor, butik,hotell, restaurang eller liknande. Underlaget för fastighetsskatten är entredjedel av byggnads- och markvärdet för småhus och hela taxeringsvärdet förövriga fastigheter utom för jordbruksfastigheter, där underlaget utgörs avhela bygggnads- och tomtmarksvärdet. Utskottet har närmast i tankarna att höjaskatteuttaget för andra fastigheter än sådana som används för bostadsändamålinom den berörda regionen. Utskottetföreslår att finansutskottet som ett alternativ till den extra tre-procentigahöjningen av löneavgiften i Sforstockholmsområdet som föreslås i proposition1988/89: 151 överväger dessa förslag och hemställer att beslutar omåtstramningsåtgärder i enlighet med det anförda. Utskottet avstyrker motionernai den mån de ej kan anses tillgodosedda med det sagda. 1988/89: FiU30 Bilaga 5 Grundavdrag för barn Motion Imotionerna FiUöO (yrkande 18) återkommer m. fl. (m) med en begäranom att regeringen skall lägga fram ett förslag om barnavdrag med 15 000 kr.Samma yrkande ställs i motion FiU88 (yrkande 1, delvis) av m. fl.(m). Syftet är att göra skatteuttaget bättre anpassat till inkomsttagarnasförsörjningsbörda. Utskottethar vid upprepade tillfällen förhållit sig avvisande tillmotionsyrkanden om bl.a. grundavdrag för barn. Senast innevarande vår skeddedetta med den enligt utskottets mening välgmndade motiveringen att det skullevara förenat med svårigheter att via beskattningen söka kompenserabarnfamiljer för deras kostnader utan att komma i konflikt med strävandena attuppnå enkelhet i deklarations- och taxeringsarbetet och att kostnader för barnär av sådan natur att de i första hand bör beaktas på annat sätt än genomavdrag vid beskattningen. Utskottet vidhåller sin uppfattning i denna frågaoch avstyrker motionerna FiUéO och EiU88 i berörda delar. 1988/89: FiU30 Bilaga 5Skatteutskottets yttrande Imotion FiuöO (yrkande 17) av m. fl. (m) begärs att regeringen skalllägga fram förslag om att slopa avtrappningen av det extra avdraget motförvärvsinkomster för pensionärer. I motion EiUöl (yrkande II, delvis) avBengt m. fl. föreslås att man inför ett förvärvsavdrag förpensionärer med . Syftet är att minska de marginaleffekter vidbeskattningen som enligt motionärerna hindrar många pensionärer från att fortsättamed förvärvsarbete efter pensioneringen. har under detsenaste året beslutat om olika åtgärder för att minska de marginalskatte- ochandra marginaleffektsproblem som avtrappningen av det extra avdraget medför.Bl.a. beslutades om ändringar av bestämmelserna för inkomst-och förmögenhetsprövningen av det extra avdraget och det kommunalabostadstillägget i syfte att mildra marginaleffekterna i vissa fall. Frågan omfolkpensionärernas extra avdrag är föremål för övervägandeninom RINK, och mot bakgmnd av att ett förslag är att vänta finns detenligt utskottets mening inte någon anledning att nu vidta några åtgärder medanledning av motionerna FiUöO och EiUöl i denna del. Utskottet avstyrkerdärför de ifrågavarande motionsyrkandena. Skattefrittsparande på vissa konton m. m. Imotion EiUöl (yrkande 4, delvis) av m. fl. (fp) begärs i syfteatt stimulera till ett ökat hushållssparande att regeringen skall lägga framförslag om att införa ett långsiktigt bundet sparande i bank på samma villkorsom pensionssparande. I samma syfte föreslås i motion EiU62 (yrkande 15) avOlof ett införande av personliga investeringskon- Systemet skulle bla.gå ut på att insatt belopp skulle befrias från skatt, 1988/89: FiU30 avkastningen skulle vara skattefri och uttag för vissa ändamål skulle vara Bilaga 5 skattefria. Utskottethar vid upprepade tillfallen avstyrkt motioner om införande avolika former av konton med avdragsrätt för insatt belopp m. m. med hänvisningtill det pågående arbetet med en översyn av skattelagstiftningen. Som tidigarenämnts väntas resultat av dessa överväganden . Utskottetfinner inte anledning att nu frångå denna ståndpunkt utan avstyrker båda deaktuella motionsyrkandena. I motionerna EiU85 av (båda m) och FiU82 av m. fl. (c) yrkas attomsättningsskatten på värdepapper avskaffas fr. o. m. den . ÄvenOlof m.fl (c) anser att denna skatt bör avskaffas och begär i motionFiU62 (yrkande 21) att regeringen lägger fram förslag om en avveckling. Somskäl för yrkandena åberopas de negativa effekter som enligt motionärernasuppfattning omsättningsskatten på aktier m. m. haft på bl.a. penningmarknaden.I syfte att stimulera ett ökat hushållssparande i aktier begärs i motion EiUöl(yrkande 4, delvis) att tvåårsregeln vid aktieförsäljningar avskaffas och attrealisationsvinster och realisationsförluster skall behandlas symmetriskt meden skattepliktig vinst resp. förlust på . 1 motion EiU92 (delvis) av HansGöran m. fl. (s) föreslås däremot skärpta skatter på aktier och annanförmögenhet. Utskottethar vid sin återkommande behandling av likartade yrkanden bl. a. framhållit attskattereglerna för aktier i allmänhet erbjuder avsevärda fördelar jämfört medvad som gäller för vanligt banksparandaoch att reglerna innebär att arbetsfriainkomster beskattas väsentligt förmånligare än arbetsinkomster. Detta är enligtutskottets uppfattning ett av de stora problem som ingår i de pågåendeövervägandena rörande den kommande skattereformen som syftar till att nedbringamarginalskattema och upprätthålla de fördelningspolitiskaambitionerna i skattelagstiftningen. Som utskottet framhållit vid sin tidigarebehandling av motionsyrkanden på dessa områden är samtliga de frågor som tasupp i motionerna av den arten att de bör prövas i detta sammanhang. Några nyaomständigheter som bör föranleda en annan bedömning har inte förekommit. Utskottetavstyrker alltså motionerna i nu angivna delar. Imotion FiUö3 (yrkande 12) av m.fl. (vpk) yrkas införande av enengångsskatt på företagens likviditet med som enligt motionäremabör användas till vård, omsorg, skola och kultur. Därutöver (yrkande 13)begärs i samma motion att regeringen lägger fram förslag om en permanentvinstskatt för de kommande budgetåren motsvarande . 1988/89: FiU30 Bilaga 5 Utskottetvill erinra om att regeringen förslagit en vinstskatt somberäknas ge ökade skatteintäkter på . Utskottet har nyligentillstyrkt detta förslag (prop. 1988/89:132, SkU33). Att nu besluta omytterligare pålagor för företagen av en sådan omfattning som föreslås imotionen kan enligt utskottet inte komma i fråga. Med hänsyn härtill och då detinte finns anledning att avvika från sedvanlig budgetbehandling i fråga om deutgiftsändamål som motionärerna nämnt avstyrker utskottet motionen. Imotionerna FiUö2 (yrkande 18, delvis) av m.fl. (c) och FiLJö3(yrkande 17) av m. fl. (vpk) återkommer motionärema med tidigareställda krav om att slopa eller sänka mervärdeskatten på livsmedel. Utskottet har vid sinåterkommande behandling av denna fråga konsekvent motsatt sig ett slopandeeller en sänkning av mervärdeskatten på livsmedel. Som framgår av deninledningsvisa redogörelsen över pågående utredningar är ämnet för närvarandeföremål för överväganden inom KIS. I avvaktan på resultatet av KIS arbete, somväntas föreligga , bör enligt utskottets uppfattning ingen åtgärd medavssende på denna fråga beslutas av och utskottet avstyrker därförmotionerna FiUö2 och FiU63 i dessa delar. 1motion FiUé2 (yrkande 13) av m.fl. (c) yrkas införande avuranskatt motsvarande per kWh insatt bränsle. (yrkande 10) av IngerSchöriing m.fl. (m) begärs ett uttalande av 1988/89: FiU30 om att elskatten bör omvandlas till en skatt på energiråvaror. Yrkandet Bilaga5 omfattar även vattenkraft. Enligtuskottets uppfattning skulle en beskattning av den primära energiråvaran förkärnkraftverk, uranet, innebära vissa fördelar. Ett motiv för en sådanbeskattning är att man härigenom skulle träffa även svinn och överföringsförlustermed skatten, vilket borde vara ägnat att stimulera till en höjning avverkningsgraden. Med det enstaka antal skattskyldiga man bör ha anledning atträkna med om en sådan ordning införs finner utskottet att skatteadministrativaskäl inte bör kunna anföras mot en beskattning av nämnt slag. uppfattning finns det således anledning att skyndsamt utredafömtsättningarna för införande av en skatt på det uran som används ikärnkraftverk. Denna utredningsuppgift bör enligt utskottets mening anförtrosåt kommittén om ökad användning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.Utskottet föreslår att finansutskottet hemställer att som sin meningger det nu anförda regeringen till känna. Detta innebär att utskottet delvistillstyrker motion EiUö2 i denna del. Utskottet avstyrker däremot yrkande 10 imotion FiUö4 såvitt yrkandet inte kan anses tillgodosett. 1några motioner har yrkanden ställts som avser olika ändringar av energibeskattningen.Syftet är genomgående energipolitiskt och bl. a. vill man uppnå ett ökatenergisparande. I motion FiUé2 (yrkande 14) av m.fl.(c) yrkas att beslutar om en likvärdig beskattning av fossilabränslen, oavsett om de används för el- eller värmeproduktion. I motion FiUö4av m. fl. (mp) yrkas höjning av bensinskatten m. m. (yrkandeö), slopande av fordonsskatten och motsvarande höjning av bensinskatten (yrkande7), höjning av skatten på olja och kol (yrkande 8), höjning av skatten på el(yrkande 9), höjning av skatten på industrigasol, naturgas och fartygsbränsle(yrkande 11), minskning av energiskattenedsättningen för energiintensivindustri (yrkande 12) och överföring av kilometerskatten till en skatt påbränslet (yrkande 30). m.fl. (mp) yrkar i motion Skö52 (yrkande3) en skatt på flygbränsle motsvarande . Skattpå elektrisk kraft utgår enligt lagen om allmän energiskatt i normalfallet med7,. Skatten för elektrisk kraft som för-bmkas inom vissai lagen angivna glesbygdskommuner, framför allt i de nordliga delarna i landet,uppgår dock endast fill ö,per kilowatt-timme. För kraft som förbmkas iindustriell verksamhet är skattesatsen . Dämtöverutgår skatt på elektrisk kraft som produceras i vissa vattenkraftverk enligtlagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft. Vidare utgår en särskildskatt på elektrisk kraft som produceras i kärnkraftverk enligt lagen(1983:1104) om särskild skatt för elektrisk kraft från kämkraftverk. Densenaste höjningen av energiskatten på el trädde i kraft den (prop. 1984/85:45, SkU 14). Sedan denna fidpunkt har skatten på andraenergislag, t. ex. olja, kol och gasol, höjts i inte obetydlig omfattning.Under den förhållandevis långa perioden utan skattehöjningar har dock elen ändåutsatts för kraftiga prishöjningar. Andraenergiskatter uppgår till följande nivåer. Olja beskattas med8éO kr. per m samt med en särskild skatt på . För kolbränslenuppgår skatten till . per ton och den särskilda skatten fill tio kronorper ton. För naturgas är skatten . per 1 000 m'. För motorgasol utgårskatt med per liter och för industrigasol slutligen är skatten 185 kr.per ton. Utskottet finner det avbl. a. energipolitiska men också finanspolitiska - skäl motiverat att iavvaktan på en genomgripande skatteomläggning tillfälligt höja elskatten med . Höjningen bör vara generell och aUtså omfatta all elektrisk kraft oberoende av nu gällande skattesats. Åtgärden skall också ses som ett led i en övergång till sänkt skatt på arbete genom t. ex. sänkta marginalskatter och/eller skattereduktion och höjd skatt påenergi. Avsamma skäl bör enligt utskottets uppfattning vissa andra energiskattehöjningargenomföras . Utskottet föreslår att skatten på olja höjs med . per m'och att motsvarande höjning görs av skatten på kol, naturgas och gasol. Regeringenhar tidigare beslutat att den allmänna energiskatten för vidindustriell tillverkning skall begränsas så att den utgör högst 1,av detillverkade produkternas försäljningsvärde fritt fabrik. Utskottet anser attde nu förordade energiskattehöjningarna inte bör slå igenom för dessa företag.Regeringens beslut bör således inte ändras på denna punkt. Höjningarnabör träda i kraft . Utskottet beräknar att de tillsammans ger enökning av skatteintäktema med . Det anförda innebäratt utskottet delvis tillstyrker motion FiUö4 yrkandena 8, 9 och 11. Vidareinstämmer utskottet i uppfattningen att en ökad likformighet bör eftersträvasnär det gäller beskattningen av el från kraftvärmeverk resp. kondenskraftverk.Ett första steg i den riktningen kan vara att spillvärmen från kondenskraftverkbeskattas på samma sätt som värmeproduktionen i kraftvärmeverk. Utskottetföreslår att finansutskottet med anledning av motion FiUö2 yrkande 14hemställer att begär att regeringen skyndsamt skall lägga framförslag härom. Beträffande de övrigayrkandena i de nu berörda motionerna anser ut- 1988/89: FiU30 Bilaga 5 skottet att ettståndpunktstagande bör anstå till dess att KIS presenterat 1988/89: FiU30 sina förslag. Utskottet avstyrker således även dessa motioner. Utöverde nämnda yrkandena på energiskatteområdet begärs i motion FiU64 (yrkande 13)av m.fl. (mp) ett uttalande om att införa miljöavgifter påförorenade utsläpp. I samma motion (yrkande 14) yrkas införande av enförpackningsskatt på förpackningar av aluminium och plast. Likartade yrkandenställs i motionerna Sk455 (yrkande 15) av m. fl. (mp), Sk635 med hänvisning till motivering i motion N2é4 - av () oeh SkööO(yrkandena 1 - 3) av och (). Slutligen yrkas i motionerna FiU64 (yrkande 15),Sk455 (yrkande 14) och Sk695 (yrkande 2) alla motionerna väckta av IngerSchöriing m. fl. (mp) en fördubbling av reklamskatten. Motionärerna anser attreklamen delvis är orsak till den rådande överhettningen och att den innebärett omfattande slöseri med papper. Beträffandereklamskatten vill utskottet erinra om aft reklamskatteutredningens betänkande(SOU 1988:17) Reklamskatt övervägs inom finansdepartementetefter sedvanlig remissbehandling. i vår (1988/89: SkU23) har utskottetuttryckt uppfattningen att man bör invänta resultatet av dessa övervägandeninnan ställning tas till olika förslag till förändringar av reklamskatten.Utskottet vidhåller denna ståndpunkt och avstyrker motionerna EiU64, Sk455 ochSk695 i berörda delar. Tankenpå en allmän förpackningsskatt har tidigare aktualiserats i återkommandesammanhang men befunnits alltför komplicerad för att genomföra. För närvarandeutgår en skatt på vissa dryckesförpackningar. Förpackningar som innehållerminst 0,2 och högst är skattepliktiga. Skatten utgår med förvarje pantförpackning och med per förpackning för andraskattepliktiga förpackningar. Det finns enligt utskottetsmening ingen anledning att aktualisera någon utvidgning av det skattepliktigaområdet och utskottet avstyrker därför motionerna FiU64, Sk455, Sk635 ochSkööO i nu behandlade delar. motion FiUé4 (yrkande 13) väckta frågan om en miljöavgift på utsläpp avsvavel m. m. har som nämndes i inledningen till detta yttrande tagits upp avMIA i ett betänkande, som remissbehandlas. Utskottet anser attdet inte finns anledning att föregripa regeringens överväganden. Man bördärför enligt utskottets mening avvakta resultatet härav innan ställning tastill en pålaga av det slag som föreslagits i motionen, som utskottetföljaktligen avstyrker. den 18 maj 1989På skatteutskottets vägnar 1988/89:FiU30 Bilaga 5 Närvarande:Lars (), (), (), (),(), (), (), Karl-GöstaSvenson (m), (), (), (vpk),(), (), (), (), () och (). 1.Skatteskalor m. m. inkomster , (alla m) anför: Regeringensförslag till åtstramningsåtgärder innebär enligt vår uppfattning en krympningav ekonomin, prishöjande skatteskärpningar och höjda arbetskraftskostnader. Viavvisar dessa åtgärder liksom de skattehöjningar som särskilt rikfas motStockholmsregionen. Vi ställer oss i stället bakom den politik som förespråkasav moderata samlingspartiet i motion FiUöO och som bygger på långsiktighet ochfasthet och innebär att ekonomins grundläggande problem angrips medutbudsstimulerande åtgärder. Ett eventuellt behov av att dämpa efterfrågan fårtillgodoses med generella penningpolitiska åtgärder. Engenomgripande inkomstskattereform för 1990-talet bör ha som mål att slopa denstatliga inkomstskatten för den övervägande delen av inkomsttagarna. Ingen börha en marginalskatt som överstiger . Skattereformen bör kombineras med ettkommunalt skattestopp, så att den samlade marginalskatten inte stiger genomatt primärkommuner och landsting utnyttjar bortfallet av den statliga skattentill att höja de egna skatterna. Redan1990 bör, som framhålls i motion EiUéO, ett första steg tas. De statligaskatteskalorna bör då få det utseende som framgår av nedanstående tabell.Skattesatssänkningarna bör genomföras för inkomster . i skalanför tilläggsbelopp. Vi biträder ocksåuppfattningen att förändringar i det reala skatteuttaget endast bör kunna skegenom politiska beslut och inte som en konsekvens av inflationstakten.Regeringen bör därför få i uppdrag att lägga fram ett förslag som innebär attfullt inflationsskydd återinförs. Meddet anförda tillstyrker vi motion EiUöO i denna del och avstyrker propositioneni motsvarande del. I den mån övriga motionsyrkanden inte fillgodosettsavstyrker vi även dem. Skatteskalor m. m. inkomster BrittaBjelle och (båda fp) anför: Videlar den i motion EiUöl framförda uppfattningen att en stramare finanspolitikskulle ha varit önskvärd men är det inte motiverat medåtgärder som stryper efterfrågan. I stället bör man sätta in åtgärder som fårpositiva effekter på arbetsutbudet, något som man för övrigt även ipropositionen ser som angeläget. Vi delar även finansministerns bedömning, somöverensstämmer med vad vi inom länge hävdat, att den enskildaåtgärd som som skulle vara av största positiva betydelse för svensk ekonomi ären skattereform med kraftigt sänkta marginalskatter. Det är emellertid enligtvår mening fel att vänta med att en reform ända . Föratt komma till rätta med dagen obalans i ekonomin bör ett ordentligt steg ireformeringen av skattepolitiken tas . Härigenom kan många av depositiva effekterna av den kommande skattereformen uppnås . Deninledande reformeringen bör gå ut på att sänka marginalskattema med 7 förflertalet heltidsarbetande. Även i det lägsta inkomstskiktet börmarginalskatten sänkas. För att göra det mindre lönsamt att ta upp lån börskatteskalan utformas så att avdragens värde begränsas till . Vidare bördet automatiska inflationsskyddet återinföras. Finansieringen avmarginalskattesänkningarna bör ske genom en kombination av minskade offentligautgifter och vissa höjningar och breddningar av andra skatter. 1 första handbör därvid sådana förslag genomföras om vilka det råder relativ bred enighet ide olika utredningarna. Vianser att finansutskottet bör föreslå att begära av regeringen attden återkommer tidigt med ett förslag till skatteskala m.m. enligtovannämnda riktlinjer. Det innebär att vi tillstyrker motion FiUél i denna deloch avstyrker propositionen och övriga motioner i motsvarande del. 1988/89: FiU30 Bilaga 5 3.Skatteskalor m. m. inkomster GörelThurdin och (båda c) anför: Enligtvår mening är det viktigt att den planerade skattereformen ges en utformning såatt den medverkar till att minska de ökade skatteklyftorna mellan hög- ochlåginkomsttagare. Marginalskattesänkningar bör genomföras ,kompletterade med åtgärder för att få en riktig fördelningspolitisk profil. Vibiträder det förslag som lagts fram i motion EiUö2 om att en skatteskala för1990 bör kombineras med en en skattereduktion om . till alla.Skattereduktionen bör finansieras genom höjda energiskatter, genom 2 1988/89. införande av uranskattsamt genom lika beskattning av värme och el vid 1988/89: FiU30 kondenskraftproduktion. Vidare bör man vidta fördelningspolitiska skat- Bilaga 5 teåtgärder i form av en kraftigt förstärkt skatteutjämning och en sänkning av mervärdeskatten på mat. Vianser att de kommande marginalskattejusteringarna inte får användas iutpressningssyfte inför avtalsförhandlingama och anser det därför olämpligt attvänta med ett förslag om utformningen av skatteskalor tillsavtalsförhandlingama slutförts. Enligt vår uppfattning bör ett förslag med deninriktning vi förordat föreläggas utan dröjsmål för att skingra denosäkerhet som råder. Det anförda innebär att vi tillstyrker motion EiUö2 idenna del och avstyrker propositionen och övriga motioner i motsvarande del. Skatteskalor m. m. inkomster (vpk) anför: Jaginstämmer i vpk:s uppfattning aft en marginalskattesänkning i första handgynnar de högavlönade och bidrar till att ytterligare snedvrida löne-ochinkomstklyftorna. Tillsammans med de åtstramningsåtgärder som regeringenförslagit är en marginalskattesänkning en direkt utmaning mot de lågavlönade.Jag biträder därför förslaget i motion EiUé3 att uttalar sig mot atfregeringen lägger fram ett sådant förslag som aviseras ikompletteringspropositionen och som innebär ytterligare marginalskattesänkningarsom mest gynnar högavlönade. I stället bör en skatterabatt för de lägstavlönade införas. Jag föreslår att finansutskottethemställer atf gör ett tillkännangivande i enlighet med vad jaganfört och tillstyrker därmed motion EiUé3 i denna del och avstyrkerpropositionen och övriga motioner i motsvarande del. Höjning av dryckesskatten för alkoholhaltigadrycker BoLundgren, och (alla m) anför: Attkalla den nu aktuella höjningen av dryckesskatten för en åtstramningsåtgärd ärenligt vår uppfattning helt felaktigt; en höjning av den anledningen är hellerinte motiverad. Däremot får det anses aktuellt att genomföra en skattehöjningpå alkoholdrycker så att priset på dessa varor följer den allmännaprisutvecklingen. Av alkoholpolitiska skäl tillstyrker vi således förslaget ipropositionen och avstyrker motionerna i denna del. Höjning av dryckesskatten för alkoholhaltigadrycker GörelThurdin (c), (), () och () anför: Genom1977 års alkoholpolitiska beslut slogs fast att skatteinstmmentet skall användas som ett aktivt alkoholpolitiskt instmment i syfte att minska den alltför höga konsumtionen av alkohol. Innebörden härav är enligt vår 18 uppfattningatt prishöjningar på alkoholvaror skall ligga före den allmännaprisutvecklingen. Mot den bakgmnden anser vi att den skattehöjning som börvidtas bör avvägas så att prisema stiger . Skattehöjningen bör såledesvara dubbelt så stor som den regeringen föreslagit. Vi tillstyrker såledesmotionema FiUél, Ské74 och EiUö2 i denna del och avstyrker motion FiUö4 ochSkö84 i motsvarande del såvitt de sistnämnda motionema ej blivittillgodosedda. 1988/89:FiU30 Bilaga 5 Höjning av dryckesskatten för alkoholhaltiga drycker GöstaLyngå (mp) anför: Jagvill erinra om att () har som mål angett attalkoholkonsumtionen bör minska 2 000. Den i propositionenföreslagna höjningen är enligt min mening för liten för att ha den avsedda,styrande effekten. Som ett led i kampen att uppnå det av WHO uppställda måletbör, som föreslås i motionema EiUö4 och Skö84, skatten på spritdrycker nu höjasmed och skatten på vin och öl höjas . Dessa ökningar bör enligtmin bedömning leda till en minskning av konsumtionen med 15 resp. . Jagtillstyrker således motionerna EiUö4 oeh Skö84 i denna del och avstyrkerövriga nu berörda motionsyrkanden såvitt de ej kan anses tillgodosedda. BoLundgren, och (alla m) anför: