bet · GC01SoU13 · 1988-12-31 00:00:00 — Vissa anslag till omsorg om barn och ungdom 1988/89 S0UI3 1 betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag tillmedelsanvisningar till Omsorg om barn och ungdom, så vitt avser punkternaF2-F4: Bidrag till hemspråksträning i förskolan. 1 anslutning härtill behandlas ettantal motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker medelsanvisningarna och avstyrkersamtliga motioner. Utskottets fp-, c-, vpk- och mp-ledamöter reserverar siggemensamt till förmån för olika motionsyrkanden (s, fp, c, och mp) ominrättande av en centralt placerad barnombudsmannatjänst. Samma ledamöterreserverar sig också gemensamt till förmån för motionsförslag (fp- och mp)angående barnmiljörådet. M-ledamöterna,avger ett särskilt yttrandeom-barnmiljörådet. Mot utskottets ställningstagande beträffandeföräldrautbildning och avseende medelsanvisningen till förinternationella adoptionsfrågor reserverar sig fp- och c-ledamöternå.Utskottets fp-ledamöter reserverar sig till förmån för motionsyrkanden omskyddsombud för bekämpande av barnolycksfall och om registrering avkroppsskador. Mot utskottets ställningstagande beträffande barn istorstadsmiljö reserverår sig c-ledamöterna. Till förmån för ett motionsyrkandeom barns råttigheter.och behov i samband med separationer reserverar sig vpk-och mp-ledamöterna. Vpk-ledamoten reserverar sig också till förmån förmotionsyrkanden om modersmålsträning för samebarn samt om stödprojekt förinvandi-arung-domar. Proposition 1988/89:100 bil, 7 Regeringen har under punkterna F2-F4 (s.115-119),föreslagit attriksdagen tillBidrag till hemspråksträning i förskolan ett förslagsanslag på . ', . . , tillBarnmiljörådet ett förslagsanslag på . F 4 tillStatens adoptionsfrågor ett förslagsanslag 1 1988/89. 1988/89:So210 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad söm i motionen anförts om ungdörnar istorstad. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:A408. 1988/89:So250 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till åtgärder för att starta ett socialtstödprojekt bland invandrarungdomar i enlighet med vad som anförs i motionen.Motiveringen återfinns i motion 1988/89:Sf515. 1988/89:So251 av . (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skyddsombud förbekämpande av barnolycksfall, 3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omregistrering åv kroppsskador, 8. att som sin rnening ger regeringen tillkänna att en barnombudsmannatjänst bör inrättas, 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om barnmiljörådet, 1988/89:So608 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att beslutar att en statligbarnombudsmannatjänst inrättas och att varje kommun bör ha en motsvarande tjänst på hel- eller halvtid, 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt barnmiljörå det inte skall upphöra som egen myndighet utan att först en djupgående utredning i samråd med barnmiljörådet genomförts. 1988/89:So614 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av inrättandet av en barnombudsman, kopplad tillbarnmiljörådet. 1988/89:So615 av (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär snara åtgärder, så att möjligheten förupprättande av enhetiiga språkgrupper/modersmålsträning för samebarn kanförverkligas. 1988/89:So616 av (vpk) vari yrkas 2. att begär att regeringen ger socialstyrelseni uppdrag.att komma med förslag på samhälleliga stödåtgärder i enlighet med vad som anförts under punkterna 5-9 i motionen. 19S8/89:So622 av m.fl. (fp) vari yrkas 3. att för /90 underSocialdepartementet för F 4. för internationella adoptioner anslår . mer än vad regeringen föreslagit, eller således . för att öka anslagen till de auktoriserade adoptionsorganisationerna. 1988/89:So636 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna om utbyggdföräldrautbildning i enlighet med vad som anförs i motionen. 1988/89:So637av m.fl. (c) vari yrkas att beslutar att 1988/89:SoU13 hos regeringen begära ett förslag om inrättandet av enbarnombudsman. 1988/89:So638 av och (båda c)vari yrkas 1. att ger regeringen i uppdrag att tainitiativ till riktad utbildning för föräldrar och berörda personalgrupper i syfte att förebygga och tidigt upptäcka ungdomars kristillstånd, 2. att ger regeringen i uppdrag att låtabarnmiljörådet med beaktande av vad som anförts i motionen utarbeta ett samlat och övergripan de handlingsprogram för barn i storstadsmiljö. . .-: . Bidrag till hemspråksträning i förskolan () 1 motion So615 av (vpk) yrkas attriksdagen hos regeringen begår snara åtgärder så att möjligheten för upprättande av enhetliga språkgrupper/modersmålsträning för samebarn kan förverkligas. Motionä ren påpekar att man måste ge samebarnen tillgång till sitt modersmål och kulturarv om man vill stärka samiskt språk och kultur. Det kan enligt - motionäreninte få vara upp till kommunerna att enväldigt bestämma detta, utan regeringenmåste ta sitt ansvar för att intentionerna i den samevänliga politikenförverkligas. Målet för hemspråksträningen i förskolan är detsamma somgäller för skolans hemspråksundervisning, nämligen att främja en aktivtvåspråkighet och stödja barnets språkutveckling med förankring i det egnaspråket. Statsbidrag till hemspråksträning för sexåringar inom denkommunala barnomsorgen infördes . Den 1 juli 1979utvidgades:bidraget till att omfatta även femåringar, och fr.o.m. den 1 januari1989. omfattar statsbidragssystemet alla barn i åldern som får sinhemspråkstråning i sammansatta grupper eller genom ambulerandehemspråkstränare. Bidragsbestämmelserna återfinns I förordningen (1977:628)om statsbidrag till hemspråksträning i förskolan (ändrad senast 1988:226). En förutsättning för att få hemspråksstöd är att barnethar ett annat dagligt umgängesspråk ån svenska med minst enförälder/vårdnadshavare. Detta krav gäller dock inte för bl.a.-samiska barn.Hemspråksstödet till förskolan gäller vidare endast ett språk per barn och iallmänhet under förutsättning att barnet deltar i en grupp där hemspråksträningbedrivs minst . Statsbidraget har fastställts till 3 375kr./år för varje bidragsberättigat barn. Kommunerna har inte någon lagfäst skyldighet att bedrivahemspråksträning i förskolan. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden omhemspråkstråning (SoU 1984/85:17 och SoU 1986/87:36). I betänkandet SoU1984/85:17 (s; 2 f.) avstyrktes bl.a. en motion Om obligatoriskrriodérsmålsundervisning för ' invandrarbarn med hänvisning till att detsaknades statsfinansiella förutsättningar för en sådan utbyggnad avhemspråksträningen som motionären förordade. Utskottet framhöll vidare attföräldrarna själva har ett stort ansvar föratt träna barnen i det språk som används i hemmet. I betänkandet 1988/89:SoU13SoU 1986/87:36 (s. 2) redogjorde utskottet', med anledning av en motion omlagfäst skyldighet för kommunerna att anordna hemspråksträning, för innehålleti betänkandet från utredningen om språkminoriteter i förskoleåldern (SOU1982:43) Språk- och kulturstöd för invandrar- och minoritetsbarn iförskoleåldern. I betänkandet föreslogs bl.a. en lagreglering av hemspråksstödetgenom ett tillägg till socialtjänstlagen. Förslaget innebar att invandrar-ochminoritetsgruppers barn skulle garanteras ett hemspråksstöd under viss tid.Förslaget ledde emellertid inte till någon proposition från regeringen.Utskottet vidhöll sin tidigare inställning och avstyrkte motionen. fick 1982 regeringens uppdrag attutreda vissa frågor om samernas ställning i (Dir. 1982:71 och Dir.1983:10). Möjligheterna att stärka det samiska språkets ställning bör enligtdirektiven övervågas. Ett slutbetänkande, som bl.a. behandlar språkfrågor, kanförväntas bli överlämnat.under andra halvåret 1989. En särskild sakkunnig fick 1987 i uppdrag att göra enöversyn av den samiska kulturens fortbestånd och utveckling (U1987:F). Underhand har inhämtats att den särskilde, utredaren överväger förslag om ettsärskilt stimulansbidrag som skulle ge kommunerna möjlighet att anordna samiskaförskolor. En slutredovisning kan förväntas . 'Utskottet delar motionärens åsikt om vikten av att desamiska barnen inte utestängs från möjligheten att aktivt ta del av sitt modersmål och sitt kulturarv. Utskottet konstaterar att frågor som berör det samiska språkets ställning i är föremål för olika utredningar. Utskottet har vidare erfarit att en särskild utredare undersöker hur kommunerna kan få ökade möjligheter att inråtta särskilda samiska förskolor. Utskottet anser att resultatet av dessa utredningar bör avvaktas och avstyrker därför motion So615 (vpk). . , . Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsänvisningensåvitt avser Bidrag till hemspråksträning i förskolan. I motion So251 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omskyddsombud för bekämpande av barnolycksfall (yrkande 1). Enligt motionärernavisar en undersökning att 200 000 barn skadas så svårt attsjukhusbesök eller motsvarande år nödvändigt. Av dem måste ca 15 000 barnläggas in för vård. Olycksfall svarar enligt motionärerna för nära hälften avden totala dödligheten i landet och utgör för barn den störstaenskilda dödsorsaken. Den främsta olycksorsaken är utformningen av den fysiskamiljön. Enligt motionärerna finns det en öppenhet och beredskap föråtgärder mot olycksfall, som gör att man med relativt enkla medel bör kunnabygga upp en effektiv skyddsorganisation. Organisationen för elevskyddsombudbör byggas ut så att den blir heltäckande. För mindre barn bör föräldrar kunnautbildas till .barnskyddsombud, menar motionärerna. Likalydandeyrkanden har tidigare behandlats av utskottet (bet. SoU 1988/89:SoU131986/87:2, SoU 1986/87:36 och senast SoU 1987/88:14). 1 betänkandet SoU1986/87:2 om barnsäkerhet hänvisade utskottet till att det i propositionen omutvecklingslinjerför hälso-och sjukvården (prop. 1984/85:181) understrukits attdet skadeförebyggande arbetet kräver ett direkt engagemang av medborgarna,folkrörelser och ansvariga samhällsorgan för att bli framgångsrikt. Ipropositionen hade vidare erinrats om det viktiga skadeförebyggande arbete somgenom primärvården, särskilt genom barnhälsovårdens och distriktssköterskornasförsorg, utförs i samband med föräldrautbildningen och i samband med hembesökinom barnhälsovården. Socialministern hade ansett det angeläget att detskadeförebyggande arbetet i denna form vidareutvecklades (prop. s. 39).Utskottet erinrade om att regeringen gett i uppdragatt utreda miljö- och hälsoskyddsnämndens skadeförebyggande verksamhet. 1uppdraget låg också att belysa möjligheterna att utveckla en aktivmedborgarmedverkan. Utskottet förutsatte att därvid skullekomma att ta tillvara bl.a. de erfarenheter som vunnits i de olika projekt därföråldrar och andra frivilljga engagerats som barnmiljöombud. Mot bakgrund avden sålunda inledda utredningen var utskottet inte berett att ta ställning tillde närmare formerna för bekämpande av barnolycksfall. I betänkandet SoU 1987/88:14 (s. 3) konstaterade utskottetatt utredningsarbetet alltjämt pågick samt att en redovisning, enligt uppgiftfrån styrelsen, skulle ske . Utskottet anförde att man erfaritatt styrelsen bl.a. övervägde hälsoskyddslagens tillämpning på olycksrisker.Utskottet vidhöll sin tidigare inställning att borde avvaktaresultatet av utredning samt regeringens överväganden medanledning därav. För att genomföra det nämnda regeringsuppdraget har enolycksfallsska-deenhet bildats inom hälsoskyddsbyrå. Enhetenär operationellt inriktad med uppgift att samverka med andra såväl inom hälso-och sjukvården som med vissa centrala myndigheter och frivilliga organisationer. Utskottet har erfarit att arbetet vid medutredningen om miljö- och hälsoskyddsnämndernas skadeförebyggande verksamhetalltjämt pågår, samt att en redovisning kommer att ske innevarande år. En världskonferens om olycksfallsepidemiologi ochskadeprevention, i vilken är medarrangör, planeras äga rum iSverige . 1 en sidokonferens kommer frågor om barnolycksfallatt behandlas. Enligt utskottets mening är arbetet med att förebyggabarnolycksfall mycket angeläget. Utskottet förutsätter liksom tidigare attsocialstyrelsen i sitt utredningsarbete tar tillvara bl.a. de erfarenheter somvunnits i de olika projekt där föräldrar och andra frivilliga engagerats sombarnmiljöombud. Utskottet vidhåller uppfattningen att bör avvaktaresultatet av utredning innan något initiativ i fråganövervägs. Utskottet avstyrker därför motion So251 (fp) yrkande 1. I motion So251 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omregistrering av r 1988/89.12 saml. kroppsskador(yrkande 3). Motionärerna anför att en grundförutsättning /89:SoU13att olyckor m.m. skall kunna förebyggas, iir att det finns ett enhetligt systemför registrering och rapportering av olyckor. Det är viktigt, menar motionärerna,att statistiken utformas så att den fångar upp även de för barn speciellariskerna. I propositionen om utvecklingslinjer för hälso- ochsjukvården (prop. 1984/85:181) diskuterades både olycksfallsregistrering ochskadeförebyggande arbete inom kommunerna. Är 1986 uppdrog regeringen åtsocialstyrelsen att. efter samråd med berörda myndigheter och organisationer,ta initiativ till en central registrering av sådana skadefall hos befolkningensom behandlas inom den offentliga hiilso- och sjukvården, företagshälsovårdeneller skolhälsovården och på grundval härav sammanställa uppgifter sombelyser skademönstret och skadornas orsaker. Frågan om rapportering och registrering av skador på grundav olycksfall behandlades utförligt i utskottets betänkande SoU 1986/87:2 ombarnsäkerhet med anledning av en motion om sådan rapportering ochregistrering. För en fullständig bakgrund hänvisas till detta betänkande.Utskottet ansåg i likhet med motionärerna att det var angeliiget att ett viilutbyggt och enhetligt system för registrering av barnolycksfall komtill stånd, eftersom detta år ett väsentligt led i utvecklingen av detskadeförebyggande arbetet. Utskottet uttalade att motionen fick anses varatillgodosedd genom att regeringen gett det tidigare nämndauppdraget och motionen påkallade därför inte någon åtgärd av . Utskottet har erfarit att den tidigare nämndaolycksfallsskadeenheten vid nu har varit verksam i drygt ett åroch påbörjat verksamheten med olycksfallsregistrering. Landstingen haransvaretför registrering, analys och utvärdering av datamaterialet samt initierandet avlokala tvårsektoriella åtgärdsprogram baserat på det lokalaolycksfallsmönstret. är ansvarig för utveckling avregistreringssystemet, utveckling av metoder samt utvärdering av åtgärdernaseffekter. En annan uppgift att följa utvecklingen avolycksfallsskador, analysera orsakerna till dessa och sprida information omolycksfallsskador i landet. 1 detta syfte har ett klassifikationssystemutarbetats för att användas . Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det ärangeläget att ett väl utbyggt och enhetligt system för registrering avbarnolycksfall kommer till stånd. Det är därför enligt utskottetsmening tillfredsställande att nu tagit initiativ till encentral registrering av olycksfall. Genom det arbete som pågår inom området fårmotionen i hår aktuell del anses vara tillgodosedd. Utskottet avstyrker med detanförda motion So251 (fp) yrkande 3. m.m. (F3) är en central förvaltningsmyndighet meduppgift att handlägga frågor rörande barns miljö och barns säkerhet.Instruktion för barnmiljörådet har getts i en särskild förordning (1988:1127). Barnmiljörådetsverksamhet omfattar olika samordningsprojekt inom Vidare arbetar rådet med särskild 1988/89:SoU13 informationinom dessa områden genom skrifter, konferenser, utställningar, En referensgrupp för barnsäkerhet och en för lek är knutna till rådeti syfte att samla in erfarenheter, stimulera till och samordna olika insatser,sprida information och uppmärksamma brister i barns miljö. medverkarockså i ett samarbete med de övriga nordiska länderna i inrättades 1980 som en statlig myndighetsom skall verka för förbättringar i barns miljö, med särskild tonvikt pålekmiljön, och för en ökad säkerhet för barn och ungdom. Enligt instruktionen åligger det rådet särskilt att inomsitt verksamhetsområde genom samråd och samverkan med berörda myndigheter ochandra organ -hävda att en god barnmiljö är en förutsättning förmänniskans utveckling, -verka för att goda möjligheter skapas förutvecklingsfrämjande lek i såväl boendemiljö som offentlig miljö, -verka för en samordning av samhällets förebyggandeinsatser inom barnsäkerhetsområdet, -bevaka forskning och utveckling inom barnmiljö- ochbarnolycksfallsom-rådet, -medverka till att befintlig kunskap inom barnmiljö- ochbarnsäkerhetsområdet sammanställs och bearbetas, -informera statliga och kommunala myndigheter, bostadsföretagm.fl. i frågor om barns miljö och säkerhet. Rådets verksamhet skall rikta sig till bl.a. samhällsorganpå central, regional och lokal nivå, föräldrar, producenter och ditributörer avmaterial för barn samt barn- och ungdomsorganisationer. Utanför det statliga området ägnar sig ochorganisationen i Samhället () åt att tillvarata barnensrättigheter (se betänkandet SoU 1986/87:22 s. 22 f.). överlämnade den inom regeringskansliettillsatta arbetsgruppen BUS (Barn-Ungdom-Samordning) ett förslag om inrättandeav en barnombudsman som skulle vara chef för barnmiljörådet. Arbetsgruppenföreslog vidare bl.a. att barnmiljörådets styrelse skulle förstärkas. Statskontoret har i sin rapport av små myndigheter- en förstudie (1988:23) föreslagit att bl.a. barhmiljörådets verksamhet börintegreras i . Rapporten från översyn avsocialstyrelsens uppgifter och inriktning. i förändring (Ds1988:74), behandlar bl.a. frågan om barnmiljörådets fortsatta existens somsjälvständig myndighet. 1 rapporten konstateras att det centralamyndighetsansvaret för barns och ungdomars uppväxtvillkor är delat mellansocialstyrelsen, , , statensungdomsråd, , barnmiljörådet, brottsförebyggande rådet m.fl. En ökadsamordning mellan berörda myndigheter är önskvärd. Enligt rapporten börsocialstyrelsen öka sitt engagemang i barn- och ungdomsfrågor och då framförallt når det gäller barns och ungdomars situation i samhället mer generellt. 1syfte att förstärka och samordnasamhällets insatser för barn förordas vidare att barnmiljörådets 1988/89:SoU13verksamhet inordnas i . En samordning av ochbarnmiljörådets resurser skapar förutsättningar för en slagkraftig enhet påsocialstyrelsen för barn- och ungdomsfrågor och för utveckling av uppfölj-,ningen och utvärderingen inom barnmiljöområdet. Härigenom uppnås enligtrapporten en önskvärd kraftsamling på barn- och ungdomsområdet påmyndighetsnivå, och förutsättningar skapas för att verksamheten får ett bättregenomslag i såväl samhällsdebatten som i samhällsplaneringen. Förändringenföreslås träda i kraft den . Ärendet bereds inom ochen proposition är aviserad till . I motion So25l av m.fl (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omBarnmiljörådet (yrkande 9). Motionärerna anför bl.a. att innan en översyn avbarnmiljörådets organisation föreläggs , bör en noggrann analys ochutvärdering ha skett av det arbete som redan nu görs. Regeringens förslag börinnefatta en breddning av ansvarsområdet i syfte att få en helhetssyn på barnslivsvillkor enligt motionärerna. I motion So608 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att barnmiljörådet inteskall upphöra som egen myndighet utan att först en djupgående utredning isamråd med barnmiljörådet skall genomföras (yrkande 2). Utskottet gör följande bedömning. Samhållet har ett övergripande ansvar för att barn ochungdom får gynnsamma uppväxtbetingelser. Det arbete som barnmiljörådet läggerned på dessa frågor är av största betydelse. Frågan om hur detta arbete iframtiden skall bedrivas har varit föremål för flera utredningar under senareår och är på nytt under övervägande inom regeringskansliet.Utskottet anser därför att bör avvakta regeringens överväganden innannågot initiativ i frågan övervägs. Utskottet avstyrker därför motionerna So251(fp) yrkande 9 och So608 (mp) yrkande 2. I motion So251 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att en barnombudsmannatjänstbör inrättas (yrkande 8). Motionärerna anser att en statlig barnombudsman skallha till uppgift att kontinuerligt följa och utreda barns och barnfamiljersvillkor i samhället. I motion So608 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen beslutar att en statlig barnombudsmannatjänst inrättas (yrkatuie Idelvis). 1 motion So614 av tn.fl. (s) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av att inrätta en barnombudsman, kopplad till barnmiljörådet. I motion So637 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära ett förslag om inrättande av enbarnombudsman. I motion So638 av och (båda c)yrkas att ger regeringen i uppdrag att låta barnmiljörådet medbeaktande av vad som anförts i motionen utarbeta ett samlat och övergripandehandlings- programför barn i storstadsmiljö (yrkande 2). Enligt motionärerna krävs 1988/89:SoU]3 åtgärder på såväl övergripande plan som på detaljområden för attförbättra barns och ungdomars situation i samhället, inte minst i vårastorstadområden. I betänkandet SoU 1987/88:14 (s. 3 f.) behandlades enmotion om inrättande av en statlig barnombudsman. Utskottet redogjorde därvidför förslaget från BUS och uttalade att utskottet såg positivt på åtgärder somsyftar till en bättre bevakning av barnens intressen i samhället. Utskottetansåg att sådana åtgärder behövs såväl på lokal som central nivå. Regeringensöverväganden med anledning av nämnda förslag borde dock avvaktas innanriksdagen hade anledning att överväga något initiativ i frågan. I nämnda betänkande (s. 4 f.) behandlades även en motionangående barn och storstadsmiljö. Utskottet hänvisade till betänkandet SoU1985/86:18 vari konstaterades att aktuella frågor berör flera fackdepartementoch därför bör lämpa sig för en övergripande diskussion i barn- ochungdomsdelegationen. I betänkandet SoU 1987/88:14 lämnas vidare en redovisningför barn- och arbete. Utskottet betonade vikten avkraftfulla insatser från samhällets sida med hänsyn till barn- ochungdomsproblemen i Storstadsmiljön. Utskottet konstaterade vidare attbevakningen av barn- och ungdomsfrågorna var föremål för överväganden inomregeringskansliet. I betänkandet (SOU 1986:20-21) Barns behov och föräldrarsrätt har socialberedningen behandlat frågan om tvångsomhändertagande av unga.Beredningen har föreslagit att lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser omvård av unga (LVU) skall ersättas med en helt ny lag. En särskild utredare(f.d. justitieombudsmannen ) fick i uppdrag att göraen viss översyn av LVU mot bakgrund av bl.a. socialberedningens förslag.Utredaren har redovisat sitt uppdrag i betänkandet (Ds S 1987:3) Översyn avLVU. Betänkandena har remissbehandlats och bereds inomsocialdepartementet. Utskottet gör följande bedömning. och dess verksamhet har varitföremål för flera olika utredningar. Detsamma gäller frågan om inrättande av encentralt placerad barnombudsmannatjänst. Barn- och ungdomsfrågorna behandlas iden rapport från översynen av organisation som för närvarandebereds inom . Utskottet anser att regeringens övervägandenbör avvaktas innan överväger något initiativ i frågan. MotionernaSo251 (fp) yrkande 8, So608 (mp) yrkande 1 delvis, So614 (s) och So637 (c)avstyrks därför. Med hänvisning till det arbete som redan nu pågåravstyrker utskottet motion So638 (c) yrkande 2. I tnotion So608 yrkas att varje kommun bör inrätta enbarnombudsmannatjänst (yrkande I delvis). Isocialtjänstlagen (1980:620) ges bestämmelser om socialnämndens skyl- 1988/89:SoU13 dighetergentemot barn och ungdom. 112 8 anges att socialnämnden dels skallverka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden,dels i nära samarbete med hemmen skall främja en allsidig personlighetsutvecklingoch en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn