bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Anser du att eller någon annan inom säkerhetstjänstenhar kompetens att bedöma sådana saker och skall ha rätt att övervaka den typenav kontakter? : Allmänt skulle jag vilja svara nej påden frågan. Personalkontrollen måste innebära att polisen skall ha rätt attbedöma vissa typer av kontakter, men t.ex. en politikers kontakter medbefrielseorganisationer och med internationella rörelser skall inte allmäntsett vara att betrakta som någonting skumt. Bo//fl/Mwar. 'Jag ställer frågan, om det över huvud tagetfinns någon instans, t.ex. säkerhetstjänsten, som har rätt att göra sådanakontroller. Jag träffar olika människor här i , precis som PierreSchori träffade en kvinnlig professor från Sorbonneuniversitetet.Finns det någon rätt för säkerhetstjänsten att övervaka vilka jag somriksdagsman träffar eller vilka regeringens ledamöter träffar? Min ursprungligafråga var: Vem är överordnad vem, och vem spionerar på vem? : Det finns ett eller möjligen ett parsärskilda regeringsbeslut, som är hemligstämplade, om under vilkaförutsättningar säkerhetstjänsten kan arbeta med personalkontroll. Dessutomfinns en särskild ordning för den demokratiska kontrollen av verksamheten. Mende parlamentariker som utövar denna demokrafiska kontroll har inte någon somhelst förutsättning att följa det dagliga arbetet. En av de frågeställningarsom utredningen om personalkontrollen fick i uppgift att titta på är hur manbättre kan garantera den demokratiska kontrollen av hur säkerhetspolisenarbetar med uppgifterna. : Jag ställer frågorna inte därför att jag anseratt vi som polifiker skall åtnjuta någon absolut immunitet - det kannaturligtvis komma fram grava misstankar också mot en politiker. Men samtidigtmåste klara ut, om ledamöter och regeringensledamöter har rätt att träffa vem vi vill utan att bli övervakade och utan spionerar på oss. Det är bakgrunden till de här frågorna, som jag tycker ärviktiga för konstitufionsutskottet att granska, nämligen regeringens kontrollöver säkerhetspolisen eller vice versa: säkerhetstjänstens kontroll överregeringen. Men är inte längre justitieminister, så vi fårväl återkomma till frågorna i annat sammanhang. De är väsentliga och hör tillbilden. : Jag håller med om detta. Jagtror man kan säga att det dels behövs en bättre kontinuerlig demokratiskkontroll, dels behöver göras med jämna mellanrum den typ av djupdykningar som dennya säpoutredningen innebär. En risk med en kontinuerlig kontroll är att det såsmåningom går rutin i den och att man glömmer att kontrollera vissa saker. Detär kanske vad som har hänt . Bo Hammar:Jag vill återgå till det utkast till betänkande som vi gjorde i 1988/89:KU30 somras. I en reservafion där anmäler jag att min uppfattning äratt Bilaga B 16 genom den omfattande aktiviteten undervåren 1988 medverkade till att spaningarna aktiverades kring PKK-spåret och attdu därmed skulle ha brutit mot regeringsformen. Det här är ett preliminärt betänkande. Jag skulle gärnavilja ha din allmänna kommentar till detta. Kan du förstå den kritiken? Liggerdet någonting i den, eller tillbakavisar du den helt? : Om man skall tro vad tidningarna uppgeratt jag står för, kan jag förstå kritiken, men det som står i fidningarnastämmer . Som jag har förklarat här och vid det slutnaförhöret har jag varit mycket återhållsam med mina kommentarer utåt om det somrör mordutredningen. Det kan leda fill att man pådyvlar mig uppfattningar somjag aldrig har haft. Jag har haft den grundinställningen att innan vi vet vemeller vilka som mördade måste alla spår köras i botten, anfingen detär polisspår, spår som rör en enskild person eller det som har kallatsPKK-spåret. Det har varit min allmänna inställning. ansåg rikspolischefen att det intressantasteman då hade att arbeta med i mordutredningen var just PKK-spåret. Jag har intesagt att detta är vad jag tror på, utan min inställning har varit att innan vihar rätat ut alla frågetecken måste alla saker kontrolleras. : teorier handlar i hög grad omPKK-spåret och de konflikter som förekom i polis- och spaningsledningen. Kaninte det faktum att du ägnar dagar och nätter åt de här teorierna uppfattas somen uppbackning av de krafter som just vill driva PKK-spåret och som känner sigha kommit på mellanhand i utredningsarbetet? : Jag ägnade många fimmar åt att lyssna,och det blev ofta nätter, eftersom min almanacka var fylld av många saker. Mendet handlar inte bara om det s.k. PKK-spåret. Som jag har redovisat fidigarerörde det PKK i ett helt annat sammanhang, nämligen eventuell risk för ettförhöjt säkerhetsproblem i samband med ett regeringsbeslut som rörde PKK heltvid sidan av mordutredningen. Dessutom gällde en väsentlig del av EbbeCarlssons påståenden Säkerhetspolisens sätt att arbeta, säkerhetspolisens sättatt följa upp lagligt beslutad avlyssning, säkerhetspolisens information tillstatsministern eller brist på information till statsministern om aktuellahotbilder. Det var en väsentlig del av diskussionen. Det som har varit viktigt för mig var att få sådanapåståenden som man inte kunde rycka på axlarna åt testade och kontrollerade.Det gällde både de interna förhållandena inom säkerhetspolisen och det som idet läget uppfattades av rikspolischefen själv som det intressantaste spåret,vilket han själv sade. Det skulle ha varit konstigt om jag då hade sagt att jagtyckte att de inte skulle bry sig om det. : Jag kommer då in på ett av de många mötena somjag tycker var verkligt vikfigt, nämligen och middagen hemma hos . I samband med det mötet sade han att han inte ville gå till åklagarna, han tonade ner diskussionen och sade att han inte hade någonting 409 nytt attkomma med. Varför fortsatte du att engagera dig i frågan i en 1988/89:KU30situation när själv sade att han inte ville gå fill åklagarnaoch Bilaga B 16 inte trodde att det här gav särskilt mycket? : Jag har aldrig hört honom uttala det.Jag har sett det i något protokoll - jag minns inte om det var frånkonstitutionsutskottet. Jag har aldrig hört framföra att han inteskulle gå till åklagarna. Det måste ha varit något samtal som han hade medrikspolischefen. Det jag har sagt är att åklagarna måste bli informerade, ochsedan må det vara rikspolischefens sak att avgöra på vilket sätt den informationenskall lämnas. Jag har aldrig hört göra det uttalandet. : Var det inte så att under ganskalång fid obstruerade genom att inte informera åklagarna? Var det ingenfing somdu fick kännedom om? : Nej, och jag har inte heller senareuppfattat det på det sättet. : Hörde du någonsin något rykte om att HansHolmér skulle bli boss för verksamheten på eller på något sättgöra comeback i spaningsarbetet? Anna-GretaLeijon: Nej. Bo Hammar:Är du helt säker på det? Anna-GretaLeijon: Ja. : Jag vill kontrollera ett par uppgifter. När vi på nytt har börjat med utfrågningar har vi utgåttfrån olika uppgifter som har förekommit i förundersökningsprotokoll både frånStockholm och från . Det finns vissa frågeställningar som har särskildrelevans för vår granskning av regeringen. De frågor jag nu ställer har videlvis fått svar på, men för att man skall få en klar uppfattning om det somberör vår granskning vill jag upprepa några frågor om vad som hände i slutet avmars. Någonting som intresserar oss är en uppgift som jag harläst i polisundersökningen och som delvis bekräftats av , att hanefter besöket på åkte hem till och hade ettkort möte med henne. Du vet ju inte tidpunkten, har du sagt, men anser du attdu har träffat ungefär ? : Jag har inget minne av att jag denkvällen träffade . hade jag sutfit i den långaöverläggningen med . : Fick du vid ungefär den tidpunkten någoninformation om att buggning tidigare hade förekommit? : Har du idet sammanhanget fört några samtal med statsminis- 1988/89:KU30 tern och rapporterat om kännedom om buggning? Anna-GretaLeijon: Nej. Eftersom jag inte hade någon kännedom om buggning, hade jag intenågon möjHghet att ta upp en sådan fråga med statsministern. : Det har förekommit sådana uppgifter. Du har inte haft någon som helstkontakt med statsministern om den s.k. ? Anna-GretaLeijon: Jo, det framgår både av vitboken och av tidigare förhör att jag den 28mars lämnade en kort information till statsministern. Det var i detsammanhanget som statsministern sade att det var självklart att det som EbbeCarlsson gjorde skulle ske i fullt samförstånd med rikspoHschefen. : Frågan om buggning var självfallet inte uppe, eftersom du inte hadekännedom om något sådant ? Anna-GretaLeijon: Nej. : Utan den kännedomen fick du vid de fidpunkter som du har redovisatför oss vid den slutna sessionen? Anna-GretaLeijon: Ja. YlvaAnnerstedt: Jag vill återkomma till de uppgifter som du fick om sade i en TV-intervju : "Jag har hört att säkerhetspolisenfortfarande hade intresse för , men att det skulle finnas en PMvisste jag inte." Närfick du första gången reda på att säkerhetspolisen hade ett intresse av PierreSchori? Anna-GretaLeijon: Det kan jag inte datera, men med de omfattande kontakter som PierreSchori hade som ansvarig för internationella frågor inom det socialdemokratiskapartiet diskuterades säkerhetspolisens intresse för honom och andra personer avdet slaget. Jag kan inte tala om när jag fick höra om sådana saker,för det ligger så långt tillbaka i tiden. Det kan ha varit i början av1970-talet - det minns jag inte. YlvaAnnerstedt: Om det kom fram nya uppgifter tyckte du ändå inte att det fannsanledning för dig som justitieminister att kontrollera hos säpo vilken substansuppgifterna hade? Anna-GretaLeijon: Jag har svarat så gott jag har kunnat på frågor omkring detta.Jag har ingenting att tillägga. YlvaAnnerstedt: Du sade tidigare att du hade kontrollerat personakter hos säpo. Vardet många akter.som du gick igenom? Du sade att där fanns mycket skvaller. Anna-GretaLeijon: Det har jag inte sagt, och jag har inte heller sagt att jag har kontrollerat personakter på det sättet att jag begärt in ett antal sådana. Jag var hos säkerhetspolisen på ett studiebesök. Då gick vi in i arkivet. Den som sköter verksamheten där nere tog fram exempel på personakter. Jag ställde ett antal frågor, delvis ganska ingående, om vilken typ av uppgifter som finns i de gamlapersonakterna. Jag hade sedan ett antal diskussioner om 1988/89:KU30 detta medtjänstemän på justifiedepartementet. Då framgick det att det i Bilaga B 16personakterna fanns gamla uppgifter som inte borde finnas där. Det var så attsäga inte skvaller, utan det var - vilket jag har sagt vid annat fillfälle-uppenbarligen gamla rena åsiktsregistreringar, som inte ligger i de nyadatabehandlade registren utan som ligger kvar i gamla akter som inte har förtsin i registren. Det gjorde mig mycket uppmärksam på att det inte räcker med attgå igenom den nuvarande hanteringen av personkontrollen utan att man behöver gåfillbaka också i det gamla materialet. YlvaAnnerstedt: Så du tittade aldrig personligen i några dossiéer hossäkerhetspolisen? Anna-GretaLeijon: Jag tittade på dem som polismannen tog fram, men jag begärde inte självfram några. YlvaAnnerstedt: Så du kan möjligen i den granskningen ha sett också en dossié omPierre ? Anna-GretaLeijon: Nej, det kan jag inte. Det var bara ett par kort, och de gälldepersoner som jag inte kände. YlvaAnnerstedt: Hur kan du som utomstående i detta sammanhang så snabbt avfärda vadsom skulle vara skvaller? Anna-GretaLeijon: Jag är och har en viss erfarenhet av Hvet. Det var på denjag baserade bedömningen av vad som var skvaller. YlvaAnnerstedt: Du har sagt att man måste skapa klarhet om påståddamissförhållanden inom säpo. En lång rad tillfälligheter hopar sig efter de utfrågningarvi har haft. reser till "on my behalf', som duskriver, informerar dig om säpos intresse för , EbbeCarlsson lämnar dig specialinformafion i och ges fri fillgång fillhemhga handHngar, medverkar fill smuggling av buggningsutrustningoch skaffar också en intern finansiär fill en separat organisation. Harregeringen fakfiskt givit i uppdrag att hemligt undersökasäkerhetspolisen? Anna-GretaLeijon: Néj. YlvaAnnerstedt: Alla inblandade förnekar bestämt att de skulle ha informerats viddet ena eller det andra tillfället. Behövdes det kanske inte, därför att allavisste allt från början? Anna-GretaLeijon: Frågan är generell. Jag har inte förnekat att jag har fått informafionom olika saker vid olika fillfällen. Jag har tvärtom redovisat det. AndersBjörck: Det har varit många frågor om och jag har ytterligare en. NärEbbe berättade för dig om den kommunisfiska älskarinnan, fick du dånågon indikation om att vederbörande också hade ansetts ha terroristkontakter? AndersBjörck: Utan det var enbart en förbindelse av annan art som det ° Anna-GretaLeijon: Ja. AndersBjörck: Jag har en fråga som gäller personakter. Du säger att du har gjortstudiebesök på säpo. Har du gått igenom din egen personakt? Anna-GretaLeijon: Nej. : Du vet inteens om det finns någon? AndersBjörck: När vi hade ett förhör frågade jag om är enperson på vars omdöme du litar med tanke på att du känner honom mycket väl. Dåsade du: Ja, det skulle jag vilja säga att det är. Har du haft anledning attändra uppfattning ? Anna-GretaLeijon: Jag litade på . Det visade sig sedan att han höll på medsådant som tyvärr inte borde ha förekommit. Man borde inte ha ägnat en tanke åtatt använda sig av olaglig verksamhet. Jag är naturligtvis ledsen över det. Mendet fanns ingenting i min tidigare kunskap om som gjorde att jagskulle tro att han skulle ägna sig åt det. AndersBjörck: Det här sade du den 4 augusfi - då litade du på honom. har jagintrycket att du inte gör det. Det är alltså avslöjandena som har skett den 4augusti som har gjort att du har ändrat uppfattning? Anna-GretaLeijon: Det där var en beskrivning av mitt förhållande till påvåren. Också gav jag uttryck för min djupa besvikelse över attEbbe hade ägnat sig åt verksamhet som jag inte visste någonting om. AndersBjörck: Jag har en annan fråga som gäller vilka du har litat på. Den 4 augustifrågade jag dig också: "Har du någon kriktik mot som de har redovisats inför utskottet?" Du svarade kort: "Nej. "Är det ett omdöme som står sig ? Anna-GretaLeijon: Jag vet inte vad som närmare menas med den här frågan. Jag har inte föregen del gjort någon ny bedömning av . Det har sedan andragjort - jusfitiekanslern har gjort sin bedömning. Jag hade ingen anledning attinte Hta på att samarbetet mellan mig och skulle fungerabra. AndersBjörck: Hela frågan löd: "Tycker du det var riktigt av koppla in på det här sättet? Har du någon kritik mot NilsErik åtgärder som de har redovisats inför utskottet?" Du sadedå: "Nej." Står detta nej kvar ? : Jag hargått igenom de förhör som jag anser att jag skaH 1988/89: KU30 gå igenom,men jag har inte gått igenom alla utskottets förhör, och jag har Bilaga B 16heller inte kunskap om utskottets hemliga förhör. Med reservation för detta iTsvaret på frågan fortfarande detsamma. AndersBjörck: Är det då rimligt att han tvingades avgå därför att han inte harregeringens förtroende och att han har blivit syndabock i ? Anna-GretaLeijon: Han är i så fall inte den enda syndabocken. AndersBjörck: Ni kan alltså ta varandra i hand. Men du tycker att det var rimligt atthan fick avgå? Anna-GretaLeijon: Jag har inte gjort någon som helst bedömning av den frågan och avserinte att göra det heller. AndersBjörck: och källa A väckte uppenbarligen storuppmärksamhet hos er som arbetade med detta. Ledde det fill att du eller någonannan beordrade höjt säkerhetsskydd för regeringen därför att det förelåg riskför attentat? Anna-GretaLeijon: Jag har inte beordrat höjt säkerhetsläge för regeringen och vet inte omnågon annan har gjort det heller. AndersBjörck: Du drog inte av historier om källa A och den fara hanutgjorde slutsatsen att du borde se till att skyddet för regeringenförstärktes? Anna-GretaLeijon: gäller den ordningen att det är statssekreteraren istatsrådsberedningen som framför allt har det ansvaret. Det fanns ingenting ide diskussionerna som gjorde att jag hade några synpunkter på den frågan. Jagansåg, som jag har redovisat i svar till , att det fanns en ökadsäkerhetsrisk, och det hängde samman med PKK:s interna förhållanden och attregeringen då hade ett antal aktuella ärenden. Det statsråd inom regeringen somhade hand om de här frågorna - invandrarministern - hade redan ett omfattandesäkerhetsskydd. AndersBjörck: Du tog alltså inte kontakt med den ansvarige, , istatsrådsberedningen efter det att hade berättat om källa A? Anna-GretaLeijon: Nej. Dessutom gav inte mig den första informationen omden person som sedan kom att kallas källa A. Den gavs vid ett av de ordinariemöten där såväl riksåklagaren som rikspolischefen var närvarande. VanHgtvis ärKjell också närvarande vid de sammanträdena. Om han var det vid justdet här tillfället minns jag inte. AndersBjörck: Vi har kunnat notera att många av dem som vi har haft här på utfrågninghar haft kontakter med varandra före utfrågningarna. Jag vill därför fråga omdu har haft någon kontakt med sedan den s.k. EbbeCarlsson-affären blev offentlig. Anna-GretaLeijon: Jga mötte en gång på utanför densocialdemokrafiska partiexpedifionen. Jag sade då till honom att 414 jag inte ville ha någonkontakt med honom, och han sade: "Jag vet det." 1988/89:KU30 har jag inte träffat honom. BengtKindbom: hölls en ganska lång föredragning om hela den här affären.Ebbe har tidigare beskrivit det så att han redovisade sin uppfattning,och du fick sedan svara på om han skulle gå vidare i sin redovisning. Vilkendetaljeringsgrad var det i den redovisningen? Anna-GretaLeijon: I vissa avseenden var den mycket detaljerad. Många av detaljerna kändejag flyktigt till genom tidigare föredragningar som jag har fått allmänt somregeringsledamot, annat kände jag som vanlig tidningsläsare igen. Det var ivissa avseenden, t.ex. när det gällde mordnatten, mycket detaljerat. BengtKindbom: blev utvisad från . kom hanfillbaka , då han hade kontakter med och han vid den här träffen också för de kontakterna? Anna-GretaLeijon: Jag vet inte vad som avses. Att han hade haft kontakter med helt uppenbart för mig, eftersom var den som först kom till mig ochtalade om detta - det var inte som först berättade för mig, utandet var . hade jag hört mycket litet om i detta sammanhang. BengtKindbom: Men har du hört så mycket mer om. Framgick det avredovisningen att via hade lämnat informationtill regeringen ? Anna-GretaLeijon: Nej. Eftersom gick till mig som jusfitieminister var detklart att hade lämnat information fill regeringen. BengtKindbom; Jag frågade om den redovisningen var så detaljerad att det framgickatt regeringen skulle ha informerats . Anna-GretaLeijon: Nej. BengtKindbom: Inte att statsministern hade fått någon information eller att Holmérhade redovisat några reaktioner? Anna-GretaLeijon: Nej. BengtKindbom: Åklagarna hade sin givna roll i utredningsarbetet. Till dem lämnade duinte någon informafion om buggning eller resor. Men gav du åklagarnainformation på någon punkt om vad du erfarit av ? Anna-GretaLeijon: I sommarens förhör ställdes det många frågor om det här. Jag svarade ganska utförligt. Jag hänvisar också fill fidigare betänkan den från , där man har angivit hur ett statsråd bör agera i sådana fall. Jag har vid ett flertal tillfällen tagit upp med rikspolischefenatt åklagarna måste informeras, och jag fick intrycket att de var informerade fidigare än de fakfiskt var, men jag förstod att de hade fått information bara om vissa delar, inte om helheten. Det förstod jag först 415 Men jag har vid ett flertal fillfällen anmodat rikspolischefen att 1988/89:KU30 ta upp detta med åklagarna på det sätt som jag uppfattar attockså Bilaga B 16 i tidigare betänkanden har sagt bör göra. : Skillnaden mot nuläget är att ytterligareinformation har kommit fram här. Det var därför jag ställde frågan. Jag ställde också frågan , om du ansåg att NilsErik ljög eller i varje fall inte talade sanning. Finns det, utöver detdu sade i svaret fill , någon som du anser har lämnat felaktigauppgifter? : Jag skulle föredra att frågan ställdesmer precist. Jag har svårt att svara på den när den ställs så allmänt. : Du har alltså inga direkta synpunkter pådet? : Jag skulle vilja ställa ett par frågormed anledning av det som senast sade. Måste inte t.o.m. en justitieminister kunna förlita sig påen rikspolischef som regeringen har tillsatt? : Jag anser det. : Är inte det grunden för svenskdemokrati att en regering som tiHsätter chefstjänstemän skall kunna räkna medatt de håller sig till de lagar som har sfiftat? : Det anser jag. : Om ett statsråd lägger sig ut förmycket och ger pekpinnar, finns det de i som brukar talaom ministerstyre. Är det svårt att genom informella kontakter få fram regeringensbudskap fill myndigheterna? : Det kan nog variera. Jag har som statsråd upplevt fillfällen då myndigheterna kanske interikfigt har uppfattat de signaler som finns i regeringsbeslut eller ens iriksdagsbeslut på ett riktigt sätt. Men det varierar. : Är det du som har informerat uppgifterna om ? BirgU : Du sade att det rördepersonalkontrollfrågor och annat. Har du talat särskilt mycket med hans utredning? : Vi talade om den första delen av hansutredning, den som rörde säkerhetspolisen i allmänhet. I det avseendet var endel av de påståenden som kom med högaktuella. och jagoch sedan också hade resonemang om på vilket sätt vi bästskulle hantera de här sakerna när fått möjlighet attnärmare kontrollera dem. Om den andra delen av utredningen, den som handlar ompersonalkontroll, hade vi inget resonemang, eftersom den skulle genomförasförst . Det var min avsikt att ha ett ordentligt resonemang medCarl Det var en klar uppdelning av utredningens arbete i 1988/89:KU30 tidsschemat. BirgU : Det var alltså mera de akuta frågor somuppstod kring som ni försökte diskutera, inte spaningsmetoder ochpersonalkontroll och liknande. Personalkontrollen hade vi intenågon diskussion om, eftersom det var en senare etapp i utredningen. BirgU : Om jag förstod rätt var det IngvarCarlsson som tillfrågade , eller i varje fall var det IngvarCarlssons idé att skulle bli utredare. Vilken uppfattning har du om hurmycket och har diskuterat om utredningen? : Jag vet att de har haft ett par träffaroch bytt några ord, men jag vet ingenting närmare om vad som sades vid detillfällena, eftersom jag inte var närvarande. : När du var hos oss talade duom buggning. Då använde du konsekvent uttrycket "olovlig avlyssning".Här har uppstått en del missförstånd. Partiledarna påstår sig inte ha blivitinformerade om buggning. förnekade, att hanblivit informerad om buggning, och har han ändrat sig. JK säger att han inteblivit informerad av dig om buggning. Kan det vara så att du konsekvent haranvänt uttrycket olovlig avlyssning i de här sammanhangen? : Jag vet inte om jag kan terminologin,men jag har uppfattat buggning som en form av olovlig avlyssning. BirgU : Men olovlig avlyssning kan väl också varatelefonavlyssning? : Det kan det vara, men jag har uppfattatatt buggning är en form av olovlig avlyssning. Jag tror det är en riktigtolkning av begreppet. Men det finns också andra former. BirgU : Du använder begreppet olovlig avlyssning? : Jag använder ofta det, ja. Hans Nyhage: Frågan om den bristande informationen tillåklagarna kom åter upp , och du hänvisade åter som du sade till konstitutionsutskottetstidigare betänkanden. Då måste jag ställa frågan: Finns det verkligen någontingi KU:s tidigare betänkanden som kunde hindra dig att fråga åklagarna om de varinformerade? : Det finns ingenting i KU:s betänkandensom gör att jag skulle ha agerat på annat sätt än jag gjorde, nämligen att med rikspolischefen ta upp frågan. Jag hade ingen som helst anledning att tro annat än att rikspolischefen skulle följa det regeringsbeslut som var fattat tidigare. I det ingick att den rollfördelning som fanns mellan rikspolischefen och riksåkla garen skulle respekteras. Jag hade vid ett flertal tillfällen poängterat hur viktigt det var att åklagarna blev informerade och dessutom fått intrycket att 417 27 1988/89. Nr 30 Bilagedel B de var det. Det var de idelar, men inte i helheten. Det var.någonfing som jag 1988/89:KU30 inte kunde bedöma.