bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Personerfrån föreslås därför kunna få flyttningsbidrag i form av sökanderesa ochtraktamente enligt samma regler som gäller för arbetssökande från ochDanmark. Utskottet föreslår ett godkännande av vad somförordats om sökanderesor från till samt motsvarandemedelsanvisning. 1propositionen förordas efter förslag från AMS en ändring av reglerna försvenskundervisning för invandrare inom arbetsmarknadsutbildningen. Enligtarbetsmarknadsministera bör det införas en möjlighet att bevilja flyktingar ochinvandrare med utländsk yrkesutbildning svenskundervisning i fackspråk inomdet yrke de är utbildade för, även utan direkt anknytning till ytteriigareyrkesutbildning. Genom denna justering av nuvarande regler kan invandrarnasyrkeskunskaper tas till vara på ett bättre sätt och arbetsplacering snabbarekomma till stånd. Med hänsyn till såväl sociala som arbetsmarknadsmässiga skälser ut- skottet positivt på denförordade ändringen i reglerna för arbetsmarknads- 1988/89: FiU30 Utskottetföreslår därför att den godkänns. 1propositionen bereds tillfälle att ta del av vad som anförts omstatlig kompetensförsörjning. Bakgmnden är bl. a. att en stor del av denstatliga personalen kommer att befinna sig i övre medelåldern samtidigtsom ungdomskullarna minskar. Civilministern anser därför att en samlad översynbör göras av den centrala stödfunktionen för myndigheternaskompetensutveckling. Översynsarbetet bör bedrivas i sådan takt att förslag ivissa delar kan föreläggas i nästa års budgetproposition. Utskottethar tillstyrkt godkännande av nya riktlinjer församordning av arbetsgivarfunktionen inom statsförvaltningen (prop. 1988/89:100bil. 2, AU 14, rskr. Utskottet uUalade då aU den nya organisationen synesligga väl i linje med intentionerna i den personalpolitiska propositionen ifrågor rörande personalförsörjning (prop. 1984/85:219, AU 1985/8é:é, rskr. 48).Enligt utskottets uppfattning är det aviserade översynsarbetet i fråga omstatlig kompetensförsörjning ytterligare ett led i arbetet för att skapa enfortsatt utveckling och effektivisering inom den statliga sektorn. Därmedföreslås att avsnitt 1.1 om statlig kompetensförsörjning läggs tillhandlingarna. Närvarande: LarsUlander (s), (), (), (), MarianneStålberg (s), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), ()och (vpk). Arbetsmarknadspolitikens inriktning m. m. SonjaRembo, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikens inriktning som börjarmed "Utskottet ställde" och slutar med "(yrkandena 2 och 4) avslås"bort ha följande lydelse: Trots en rekordhög sysselsättning belöper sig denarbetsmarknadspoli- tiska budgeten till över25 miljarder kronor, vartill kommer för arbetslöshetsersättningar.Detta anser utskottet i likhet med uppfattningen i motion A14 (m) visar påde numera permanenta stmkturella problemen på svensk arbetsmarknad. Sådanaproblem är bristen på arbetskraft inom många sektorer, låg produktivitet oehtillväxt, en avsevärd utslagning från arbetsmarknaden, en alltför snabb löne-och prisutveckling, regional obalans m. m. Trots att även regeringenkonstaterat att konkurrenskraften och sysselsättningen är hotad, har orsakernatill problemen inte analyserats. De av panik präglade regeringsförslagen kanväntas få negativa effekter i stället för att förbättra situationen påarbetsmarknaden. Dennuvarande politiken som lett till en arbetsmarknad i permanent obalans måsteersättas av en politik som medför att det lönar sig att utbilda sig, arbeta ochfrivilligt spara. Eftersom de offentliga monopolen i hög grad medverkar tillobalanser och otillfredsställande förhållanden på arbetsmarknaden, bör deoffentliga monopolen brytas upp och arbetsmarknaden för de offentliganställdabreddas. Enväl fungerande arbetsmarknad kräver enligt utskottets uppfattning fömtom atthinder avlägsnas på en rad områden förändringar inom arbetsrätten, bl. a. enallmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring, en ny lagstiftning på arbetsförmedlingsområdetsamt valfrihet oeh flexibilitet i arbetstidslagstiftningen. En viktig uppgiftär att häva de nuvarande utslag-ningseffekterna. Den höga frånvaron är oroande.Det är i detta sammanhang angeläget att studera socialförsäkringssystemets effekterpå arbetsutbudet. Avdet anförda följer att utskottet tillstyrker motion A14 (yrkande 1). Övriga isammanhanget behandlade motioner, Fié9, Fi80 samt Fi87 (yrkandena 2 och 4),avstyrks. 1988/89:FiU30 Bilaga 10 yttrande 2.Arbetsmarknadspolitikens inriktning m. m. och (båda c) anser atf den del av utskottets yttrandei avsnittet Arbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med "Utskottetställde" och slutar med "(yrkandena 2 och 4) avslås" bort haföljande lydelse: Utskottetvill i likhet med mofion Fi87 (c) framhålla det märkliga i att regeringen trots en långvarig högkonjunktur först nu har lyckats pressa nedarbetslösheten i förhållande i någon nämnvärd grad. Under sammaperiod har förtidspensioneringar ökat mycket kraftigt. Regeringenspolitik har medfört att tillväxten i den svenska ekonomin har varit starktkoncentrerad. Inom privata näringslivet har löneglidningen varit stor inomkoncentrationsområdena. De regionala skillnaderna i arbetslöshetstalen harvarit betydande. Följden har blivit ökande löneklyftor. Mot denna bakgmnd anserutskottet att politiken reellt sett måste anpassas efter målsättningen att nåregional balans och att landets samlade produktionsresurser måste utnyttjas påett bättre sätt. uppfattning är det angeläget att föra en politik som minskar statenstotala kostnader för arbetsmarknadspolitiken. fler permanenta jobb iförsta hand skapas i regionalpolitiskt utsatta områden i näringsliv ochsmåföretagsamhet. Vidare bör insatserna stärkas för att bereda handikappadearbete. förslag skulle ge minst 2 000 nya jobb till handikappade. Medhänsyn till arbetslösheten bland utländska medborgare och de långa väntetidernaför uppehålls- och arbetstillstånd bör regler och resurser anpassas till nyalösningar, bl. a. vad gäller utbildning i svenska språket. Nödvändigaoffensiva insatser enligt modell måste också kompletteras meddirektiv till arbetsförmedlingarna att de arbetssökande i princip måste taanvisat arbete på hemorten. De offensiva insatserna finansieras genom ettminskat medelsbehov inom KAS och arbetslöshetsförsäkringen. Detanförda innebär att utskottet tillstyrker motion Fi87 (yrkandena 2 och 4).Övriga i sammanhanget upptagna motioner. Al4 (yrkande 1), Fié9 och Fi80,avstyrks. 1988/89: FiU30 Bilaga 10Arbetsmarknadsutskottets yttrande Arbetsmarknadspolitikens inriktning m. m. (vpk) anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetArbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med "Vpk:s krav" ochslutar med "(yrkandena 2 och 4) avslås" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar uppfattningen i kommunisternas motion Fié9 ommålsättningen att på alla områden hävda arbetslinjen. är det självklartatt de som står utanför arbetslivet måste ha en trygg försörjning. Gmndproblemetär dock att arbetslivets krav inte är anpassade till människan. Ökningen avantalet förtidspensionerade oeh långtidssjukskrivna talar sitt tydliga språk.Huvudorsakerna till den ökande utslagningen är dels att arbetslivet på gmnd avlönsamhetskraven blivit alltmer pressat, dels det s. k. klassamarbetet mellanparterna. För att ändra förhållandena i arbetslivet krävs att de lokalafackliga organisationerna erhåller demokratiska rättigheter på jobben i formav t. ex. lokal strejkrätt. Vidare bör arbetsmiljölagen ändras så atfskyddsombud och lokal fackförening får utvidgade möjligheter att stoppaarbetet på gmnd av dåliga arbetsförhållanden. Detta bör ges regeringen tillkänna. Med hänsyn till vad som anförts tillstyrkerutskottet motion Fiö9. Övriga i sammanhanget behandlade motioner, A14 (yrkande1), Fi80 samt Fi87 (yrkandena 2 oeh 4), avstyrks. Arbetsmarknadspolitikensinriktning m. m. ochKjell-Arne (båda fp) anför: Folkpartietsyrkanden i dessa frågor har behandlats i , varför vihänvisar till våra ställningstaganden i dessa sammanhang. Viställer oss bakom arbetslinjen. I rådande arbetsmarknadsläge med brist påarbetskraft inom flera sektorer är det av stor vikt att tillgängliga arbetskraftsresurser kansysselsättas på ett rationellt sätt. Om arbetslinjen 1988/89: FiU30 skall gälla även för pensionärer och asylsökande bör regelverket ses över. Bilaga 10 Kommuner och landsfing bör se över sin tjänstekonstmkfion i syfte att Arbetsmarknads- skapa fler heltidstjänster. 81 6 1988/89. 5 samt.Nr 30 Del 2 Bostadsutskottetsyttrande /89: BoU3y Anpassningar inom bostadsstödet för m. m. (prop.1988/89:150 bilaga 10) 1988/89: FiU30 Bilaga 11Bostadsutskottets yttrande Finansutskottetbeslöt bereda bostadsutskottet tillfälle att senast den 18 maj1989 avge yttrande över proposition 1988/89:150 jämte de motioner som kan kommaatt väckas med anledning av denna allt såvitt rör bostadsutskottetsberedningsområde. Idetta yttrande behandlas vad i proposition 1988/89:150 bilaga 10 anförts omanpassningar inom bostadsstödet för jämte vissa motioner i enlighetmed vad nedan anges. Bostadsutskottetfinner det inte motiverat att nu tar ställning till vad ipropositionen redovisats om anpassningar inom bostadsstödet för . Enbehandling av sådana eventuella förslag bör göras först när de i sakpresenteras för . Utskottet tillmötesgår därmed förslag i motioner(m) och (vpk). Utskottetanser också, med anledning av motioner (s), (c), (vpk) och (mp), att eninvesteringsavgift bör införas bl. a. på byggande av kontorslokaler iöverhettade regioner; inte minst gäller detta inom den s.k. Uppsala-korridoren. Slutligenföreslås i yttrandet att det bör övervägas att införa en särskild/ extrafastighetsskatt på kontorslokaler m. m. i sådana regioner. Avvikande meningar har avgivits av s till stöd förförslaget i propositionen samt bl.a. av m, fp om att någon investeringsavgiftoch särskild fastighetsskatt inte bör införas. Från vpk och mp har avvikandemeningar avgivits till stöd för resp. motion i den mån de inte tillstyrkts avutskottet. Iproposition 1988/89: 150 bilaga 10 bereds tillfälle att ta del av vaddär anförts om anpassningar inom bostadsstödet för . Bostadsministernredogör i bilagan för regeringens överväganden rörande inkomstbeskattningenför . Et\Ugt den bedömning finansmi- nistern redovisat börytterligare steg tas i syfte att sänka skatteuttaget inom inkomstbeskattningen.Därvid minskas också, enligt propositionen, utbytet av underskottsavdragen.Sammantagna innebär sådana ändringar att hushållens disponibla inkomster ökar,som värdet av avdrag för bl.a. räntor på bostadslån och underliggandekrediter för egnahemmen minskar. Motbakgrund av kommande förändringar i fråga om den statliga inkomstbeskattningenoch den påverkan dessa förändringar har på boendekostnaderna för boende iegnahem aviserar bostadsministern i avsikt att bibehålla den grundläggandeneutraliteten mellan upplåtelseformeraa vissa förändringar i den garanteraderäntan avseende hyres- och bostadsrättshus. Sålundabör enligt hans mening den garanterade räntan höjas för nybyggnader samt förvissa ombyggnader av hyres- och bostadsrättshus i vilka preliminärt beslut ombostadslån meddelas efter utgången av . Bostadsministern aviserar attregeringen ämnar återkomma med utarbetade förslag till ienlighet med vad nu redovisats. 1988/89:FiU30 Bilaga 11 yttrande 1detta yttrande behandlas följande motioner väckta med anledning av proposition1988/89:150. 1988/89:FiöO av m. fl. (m) vari yrkas 15.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom höjningen av den garanterade räntan. 1988/89:Fiö2 av m. fl. (c) vari yrkas lö.att beslutar att i lag föreskriva införande av en 25-procentiginvesteringsavgift på lokalytor för industrier och kontor fr. o. m. 1989-08-01i enlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89:Fié3 av m. fl. (vpk) vari yrkas 8.att hos regeringen begär förslag om införande av ett särskiltdiskonto för bostadsfinansiering, 15.att hos regeringen begär förslag om en investeringsavgift i enlighetmed vad som sägs i motionen. 1988/89:Fié4av m.fl. (mp) vari yrkas 17.att beslutar införa en investeringsavgift på på oprioriteradebyggen i storstadsområdena på sätt som anges i motionen, 22.att beslutar att bostadsbidragen ersätts med bastillägg förbarnfamiljer fr.o.m. 1990-01-01 på sätt som anges i motionen. 1988/89:Ei70 av m. fl. (vpk) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om hyreshöjanderäntebidragsminskningar. 1988/89:Fi89 av KnutBilling m.fl. (m) vari yrkas som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i mofionenangående anpassningar av bostadsstödet för . 1988/89:Fi92 av () vari yrkas att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande investeringsavgift. 1988/89:Fi93 av () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens förslag omminskning av räntesubventionerna för andra hus än egnahem, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om höjning av den garanteraderäntan vid nybyggnad och ombyggnad (yrkandet såvitt det rör slopande avmervärdeskatten på investeringar i långsiktigt energisparande vid allt byggandebehandlas inte i detta yttrande). 1988/89: FiU30 Bilaga 11Bostadsutskottets yttrande Anpassningar inom bostadsstödet för Ovanhar redovisats regeringens uppfattning om hur kommande förändringar iinkomstbeskattningen bör påverka bostadsstödet till boendet år 1990.Sammanfattningsvis anförs i propositionen att sänkningar inom inkomstbeskattningenpåverkar värdet av underskottsavdragen och därmed boendekostnaderna i bl. a.egnahem och att räntebidragen därför bör följas av minskningarför andra hus än egnahem. avser regeringen föreläggariksdagen förslag bl. a. om de närmare förändringarna av räntebidragen som börgenomföras. bereds tillfälle att ta del av vad i propositionenanförts om anpassningar inom bostadsstödet för . Vad i propositionenanförts har mött invändning i tre motioner. Imoderata samlingspartiets partimotion EiöO yrkande 15 och i motion Ei89 (m)yrkande I föreslås ett tillkännagivande av innebörden atträntebidragen bör reduceras men att detta bör ske i samband med en omläggningav bostadsfinansieringssystemet och avreglering av bostadsmarknaden. Vilkaförändringar i systemet som skall vidtas vet man enligt motionärerna först närskattebesluten fattas. bör enligt motionärerna inte nu ta ställningtill regeringsförslaget. Etttillkännagivande med anledning av vad i propositionen förordats föreslås ocksåi kommunisternas partimotion Fi70. I vpk-motionen anförs att vadi propositionen angivits inte bör föranleda något ställningstagande.Skulle frågan ändå sakbehandlas hänvisar motionärerna till tidigareställningstagande från vpk av innebörd att "alla försök att låta landetshyresgäster betala höginkomsttagamas skattelättnader" skall avfärdas. Utskottet delarmotionärernas uppfattning i huvudfrågan om att riksda- gen inte nu bör taställning till det av bostadsministern presenterade förslaget om förändringarinom räntebidragssystemet. Som motionärerna anför bör en sakbehandling avfrågan anstå till dess i vanlig ordning föreläggs ett eventuelltförslag i frågan. Vadnu anförts om behandlingsordningen m. m. bör med anledning avredogörelsen i proposition 1988/89:150 bilaga 10 och moderata samlingspartietspartimotion FiéO yrkande 15, kommunisternas partimotion Fi70samt motion Fi89 (m) yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. 1motion Ei93 (mp) yrkande 1 förs fram ett förslag av mera gmndläggande karaktäravseende avdragsrätten för skuldräntor. Motionären erinrar om miljöpartietsuppfattning om att denna avdragsrätt borde ersättas av en minskning av denslutliga skatten med en viss andel av skuldräntorna. Denav motionären aktualiserade frågan torde få övervägas i annat sammanhang ochdå lämpligen vid överväganden i samband med den mera gmndläggandereformering av skattesystemet som fömtskickats. Mofion Fi93 (mp) yrkande I omutformningen av avdragsrätten för skuldräntor m. m. bör sålunda avslås avriksdagen. 1samma motion föreslås i yrkande 2 att den garanterade räntan vid ombyggnadinte skall vara högre än vid nybyggnad när det gäller vad motionären kallarskonsam ombyggnad. Riksdagenfattade beslut om den garanterade räntan i vissa fall vidombyggnad. Detta beslut bör ligga fast, dock med den ändring som gjordes våren1989 i avsikt att jämställa denna garanterade ränta med den son gäller inybyggnadsfallen. Motionsyrkandet såvitt nu är i fråga bör avstyrkas avfinansutskottet. 1988/89: FiU30 Bilaga 11Bostadsutskottets yttrande Idetta avsnitt behandlar utskottet fyra motionsyrkanden om investeringsavgiftpå visst byggande samt ett motionsyrkande om ett särskilt diskonto förbostadsfinansiering och ett motionsyrkande om att bastillägg till barnfamiljerskall ersätta bostadsbidragen. Vadgäller frågan om investeringsavgiff på visst byggande föreslås i centerpartietspartimotion Fiö2 yrkande lö att beslutar att en sådan avgift skallutgå på lokalytor för industrier och kontor fr;o. m. den I augusti1989. Avgiften skall uttas inom det område som benämns "StockholmUppsala-korridoren". 1 kommunisternas partimotion Fié3yrkande 15 föreslås begära ett förslag om att en investeringsavgiftföreläggs . Avgiften som förslagsvis kan tas ut på kostnaderför allt byggande utom bostäder och / landstingskommunal service börgälla i de delar av landet som har ett överskott på kontor etc, något somenligt motionärerna särskilt gäller och bandet motArlanda. 1 partimotion Fié4 yrkande 17 föreslås beslutaom en investeringsavgift på på oprioriterade byggen i storstadsområdena. motion Fi92 (s) såvitt nuär i fråga att en investeringsavgift tas ut i ekonomiskt överhettade regioner. Utskottetsom har förståelse för den i motionema framförda uppfattningen anser att detsom ett altemativ till en extra höjning av löneavgiften kan finnas skäl attpröva fömtsättningama för en investeringsavgift på visst byggande i överhettaderegioner i landet; inte minst gäller detta i och där isynnerhet inom Stockholm-Uppsala-korridoren. När det gäller avgiftens storlekhar i de nu behandlade partimotionema (c), (vpk) och (mp) förordats att denutgår , bl. a. på byggande av kontorslokaler eller på s. k.oprioriterat byggande. Med den inriktning som bostadsutskottet nu förordat bördet i den fortsatta riksdagsbehandlingen närmare bestämmas såväl basen förinvesteringsavgiften som dess omfattning. nu med anledning av partimotion Fiö2 yrkande lö,kommunistemas partimotion Fié3 yrkande 15, miljöpartietspartimotion Ei64 yrkande 17 och motion Fi92 (s) föreslagit om införande av eninvesteringsavgift m. m. bör vara utgångspunkt för de överväganden i frågan sominför riksdagsbehandlingen slutligen görs av finansutskottet. Vidarebör i den fortsatta riksdagsbehandlingen enligt bostadsutskottets mening avfinansutskottet, som ett alternativ till en höjning av löneavgiften, övervägasatt dessutom införa en särskild/extra fastighetsskatt på kontorslokaler m. m.i och där i synnerhet inom Uppsala-korridoren.Från de utgångspunkter bostadsutskottet närmast har att bedöma får det ansesmotiverat att en sådan särskild fastighetsskatt införs. Utformningen av dentorde få övervägas också av skatteutskottet. Förslageti kommunisternas partimotion Ei63 yrkande 8 om att ett särskiltdiskonto för bostadsfinansieringen bör införas avstyrks av bostadsutskottet,bl. a. med hänvisning till den avreglering av bostadsfinansieringssektorn somföretagits och som i allt väsentligt innebär en anpassning avdenna sektor till vad som gäller på kapitalmarknaden i övrigt. Förslageti partimotion Fié4 yrkande 22 går ut på att bostadsbidragen börersättas med ett bastillägg för barnfamiljer fr. o. m. . Dennafråga behandlade utskottet (BoU7 s. 78). Utskottet anförde då attfrågan torde få övervägas i den översyn av bostadsbidragens utformning sompågår. Bostadsutskottetsuppfattning står, fast. Motionsyrkandet bör avslås av . 1988/89:FiU30 Bilaga 11 yttrande Närvarande: (), (), (), (), (), (), (), (), NilsNordh (s), (), (), (), RuneThorén (c), (vpk), (), () ochBirgitta Rydle (m). 1988/89: FiU30 Bilaga 11Bostadsutskottets yttrande Avvikandemeningar 1.Behandlingsordning m. m. OskarLindkvist, , , , , , och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande som under mbriken "Anpassningar inom bostadsstödet förår 1990" börjar med "Utskottet delar" och slutar med "tillkänna " bort ha följande lydelse: Vad först gäller frågan i motionema om att förslaget inteskulle föranleda något ställningstagande och därför intesakbehandlas vill utskottet erinra om utskottens beredningstvång enligtregeringsformen (RE 4 kap. 3 § andra stycket). Redan på denna gmnd avstyrkerutskottet de båda partimotionerna från moderata samlingspartiet ochvänsterpartiet kommunisterna samt motion Fi89 (m) yrkande 1 såvitt nu är ifråga. Vadgäller regeringsförslagets sakliga innebörd vill bostadsutskottet erinra omatt hade att behandla (1988/89: BoU ly s. 22-24, EiUlO)ett liknande förslag; låt vara att då hade information frånregeringen om hur stora besparingar inom räntebidragssystemet som bordegenomföras. Sedermera förelades en proposition (prop.1988/89:79) i vilken redovisades förslagets närmare innebörd. Riksdagensmajoritet accepterade då den beslutsordning som redovisats. Bl.a. anfördebostadsutskottet (BoUly s. 23) att det av regeringen valdatillvägagångssättet var godtagbart. Med hänvisning bl. a. till det då anfördaavstyrkte utskottet en partimotion kommunistema i vilkenframfördes i princip samma uppfattning som i den nu aktuella. Bostadsutskottetvidhåller sin tidigare uppfattning. kommunisternas partimotionFi70 bör avslås av även såvitt nu är i fråga. Förslageni de båda m-motionema om att inte nu bör ta ställning tillförändringar inom räntebidragssystemet utan att sådana förändringar börbeslutas först i samband med en omläggning av finansieringssystemet och enavreglering av bostadsmarknaden samt när en omläggning av skattepolitikenbeslutats ger utskottet anledning anföra följande. Dekommande förslagen om ändringar i räntebidragssystemet som regeringen avserförelägga bygger på de mera begränsade förändringar iinkomstskattesystemet som då kommer att presenteras och som avser år 1990.Förslagen i m-motionema utgår uppenbarligen från den mera genomgripandeförändring av skattesystemet som övervägs för Såvitt kanbedömas kan på goda gmnder hävdas att dessa förändringar, om de kommer attförverkligas, inte kommer att påverka bostadsfinansieringssystemet som sådantför . Utskottetdelar regeringens uppfattning om att neutraliteten mellan olikaupplåtelseformer skall bibehållas. Hur förslagen om förändringar skall ske fårutskottet ta ställning till . Sammanfattningsvisanser bostadsutskottet att med avslag på moderata samlingspartietspartimotion FiöO yrkande 15, kommunisternas partimotion Fi70 ochmotion Fi89 (m) yrkande 1 bör lägga proposition 1988/89:150 till handlingarnasåvitt där behandlas frågan om anpassningar inom bostadsstödet för . 1988/89:FiU30 Bilaga 11 yttrande Utformningen av avdragsrätten för skuldräntor KristerSkånberg (mp) anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken"Anpassningar inom bostadsstödet för " börjar med "Denav" och slutar med "av " bort ha följande lydelse: Somanförs i motion Fi93 (mp) bör en successiv avtrappning av avdragsrätten förräntor göras i kombination med en total översyn av bostadsfinansieringssystemet.Den nuvarande avdragsräften för skuldräntor bör ersättas med en minskning avden slutliga skatten med en viss andel av skuldräntoma. Regeringenstill aviserade förslag om förändringar av skatte- ochbostadsfinansieringssystemen bör utformas i enlighet med vad nu förordats. Riksdagenbör enligt bostadsutskottets mening med anledning av motion Fi93 (mp) yrkande1 som sin mening ge regeringen detta till känna. Den garanterade räntan vid ombyggnad (), (), (), (), LeifOlsson (fp), () och () anför följande: Vihar i yttrandet accepterat att det inte nu görs några förändringar i dengaranterade räntan för vissa ombyggnader. Detta ställningstagande innebär inteatt vi godtar beslut om fördubbling av denna ränta ivissa fall.