bet · GC01BoU7 · 1988-12-31 00:00:00 — För att jämställas med bostäder skall de gemensamma utrymmena ingå ihyresförhållandet för bostadslägenheterna, eller förvaltas av enbostadsrättsförening och utnyttjas av dess medlemmar, eller om bostäderna innnehasmed äganderätt, förvaltas av en samfällighetsförening e.d. och utnyttjas avdess medlemmar. Utrymmen som utgör självständiga bytesobjekt eller förvaltas avannan än en förening av de boende som utnyttjar utrymmena jämställs inte medbostäder. Detta gäller även om den verksamhet som bedrivs i utrymmena riktarsig till de boende. Gemensamt för förslagen i de nu behandlade motionerna äratt motionärerna förordar att bostadslån förenade med räntebidrag skall kunnautgå i vidare mån än vad som är möjligt. I motion Bo221 (s) begärs en översyn av nuvarandefinansieringsmöjligheter för byggande av gemensamma lokaler så att räntebidragkan utgå även om de gemensamma utrymmena i t.ex. ett ålderdomshem används ocksåav andra personer än de som bor på ålderdomshemmet. Att räntebidrag bör kunna utgå för gemensamma utrymmen igruppboende även i de fall annan än då den boende, t.ex. huvudmannen, står förhyreskostnaden föreslås i motion Bo202 (c). En ändring i nybyggnadslåneförordningen föreslås i motionBo211 (c) så att räntebidrag skall kunna utgå även när enräntebidragsberättigad lokal används av andra än de boende. Som exempel anges imotionen att kommunen vill hyra en räntebidragsberättigad lokal fördaghemsverksamhet. Lokalen används och av de boende. Ytterligare en fråga som berör gränsdragningenräntebidrag/inte räntebidrag tas upp i motion Bo268 (s). Motionärerna nämneratt räntebidrag inte utgick till en förskola av det skälet att den betjänadeinte enbart det bostadsområde i vilket den låg utan att den skulle komma att taemot också barn från övriga delar av tätorten. De i motionerna upptagna frågorna har alla anknytning tillden pågående översynen om bostadsfinansieringssystemet m.m. Enligt vad utskottet erfarit kommer frågan om gränsdragningen mellan bostäder och lokaler därvid att , . beröras.Med hänvisning till pågående utredningsarbete finner utskottet det 1988/89:BoU7 mindre lämpligt att nu föreslå sådana förändringar som föreslagits i motionerna. De avstyrks sålunda. 5.5.7 Slopande av räntebidrag vid övertagande avfastigheter ägda av allmännyttiga bostadsföretag I tre motioner föreslås som sin mening geregeringen till känna att räntebidrag skall kunna utgå när allmännyttigabostadsföretag eller sådana företags bostadsbestånd överlåts. Förslag med dennainnebörd förs fram i motion Bo247 (c) yrkande 3, i moderata samlingspartietspartimotion Bo405 yrkande 7 och i partimotion Bo409 yrkande 11. Frågan om slopande av räntebidrag vid övertagande avallmännyttiga bostadsföretags fastigheter m.m. behandlade utskottet (BoU 1987/88:3) med anledning av en proposition (prop. 1986/87:168). Beslutetsinnebörd kan sammanfattas sålunda. Sedan mitten av gäller följande. Räntebidraglämnas i princip inte för de lån som tas över av den nye ägaren när ettallmännyttigt företag överlåts. Inte heller lämnas räntebidrag om kommunensbestämmande inflytande i företaget upphör. Motiven för regeringens förslag varatt de allmännyttiga bostadsföretagen har en central roll i den socialabostadspolitiken. Förutsättningarna för hyressättningen ändras om en kommunmister sitt enda allmännyttiga bostadsföretag. Även på orter med flera sådanaföretag kan en försäljning av ett av företagen eller delar av det försämrajämförelsematerialet vid hyressättningen. Kommuninvånarna får mindremöjligheter att välja ett självkostnadsbaserat boende. Vid behandlingen av proposition 1986/87:168 hösten 1987avstyrkte utskottet motioner (m), (fp), och (c) om avslag på regeringensförslag. Även avstyrkte utskottet motioner i frågan från dessapartier. Utskottet finner inte anledning ändra ståndpunkt. Medhänvisning till vad i det ovannämnda betänkandet anförts avstyrks de nubehandlade motionsförslagen. 5.6 Stöd för fastighetsförvärv m.m. kan det under vissa förutsättningarutgå lån till barnfamiljer för köp av äldre egnahem, s.k. förvärvslån. Lånlämnas till familjer med minst två barn och med sådana inkomster att de ärberättigade till bostadsbidrag när de bosatt sig i det köpta huset. Somytterligare förutsättningar gäller att huset inte är nybyggt och att kommunenåtagit sig ett visst förlustansvar. Till lånen är kopplade räntebidrag. Förslag om avveckling av lånen till barnfamiljer för köpav egnahem läggs fram i två motioner. Med hänvisning till att barnfamiljerna skall stödjas genomgenerella bidrag och inte genom nya bostadssubventioner förordas i motion Bo223(fp) yrkande 10 att lånen skall avvecklas fr.o.m. . 5 1988/89.19 saml. Även i motion Bo271 (m) yrkande 8 föreslås attförvärvslånen skall 1988/89:BoU7 avvecklas - detta med hänvisning till attde dels är prisdrivande, dels ofta medför stora marginaleffekter. Det börenligt motionärernas mening i stället ankomma på regeringen att återkomma tillriksdagen med förslag som bättre uppnår syftet att förbättra barnfamiljernasvalfrihet i boendet. De särskilda lånen till barnfamiljer för förvärv avegnahem infördes . Till grund för att införa långivningen låg en strävanatt ge även barnfamiljer med låga inkomster möjlighet att efterfråga och fåtillgång till större bostäder. Enligt bostadsutskottets mening finns det inteskäl att överge dessa strävanden. De aktuella lånen bör sålunda kunna utgå ävenfortsättningsvis. Den efterfrågan lånen nu röner pekar enligt utskottetsmening också på att de fyller ett stort och viktigt behov. Vad utskottet nuanfört innebär att motionerna Bo223 (fp) yrkande 10 och Bo271 (m) yrkande 8avstyrks. I detta sammanhang vill utskottet beröra reglerna förförvärvslångivningen. För att förvärvslån skall kunna utgå skall familjensinkomst- och förmögenhetsförhållanden vara sådana att familjen kan beräknas fåbostadsbidrag till kostnaderna för att bo i huset. Om det i köparens familjingår fem eller flera barn kan emellertid lån lämnas även om detta krav inteuppfylls. En förutsättning är dock att familjen skulle ha varit berättigad tillbidrag om den bidragsgrundande inkomsten varit . lägre än den faktisktär. Med det undantag som redovisats ovan sker prövningen av omförvärvslån kan utgå med utgångspunkt i de regler som gäller vid prövningen avbostadsbidragen. För att begränsa marginaleffekterna i bostadsbidragssystemethar en viss del av bostadsbidragen för hushåll med fyra eller flera barnomvandlats till ett icke inkomstprövat stöd inom ramen för flerbarnstilläggen.En följd av denna omläggning har blivit att familjer med fyra eller flera barni vissa fall inte varit berättigade till bostadsbidrag och därmed inte hellertill förvärvslån medan en familj med färre barn med samma inkomst- ochbostadskostnadsförhållanden kunnat få förvärvslån. För att förvärvslån skallkunna utgå också till familjer med fyra eller flera barn under sammaförutsättningar som gäller för familjer med färre barn föreslår utskottetföljande avseende reglerna för beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten för familjer med minst fyra barn. Det är naturligtvis inte rimligt att en familj med färrebarn vid i övrigt samma inkomst- och bostadskostnadsförhållanden kan fåförvärvslån medan en familj med flera barn inte kan få det. Reglerna börsålunda utformas så att likställighet uppnås i förvärvslångivningen mellanfamiljer av olika storlek. Enligt utskottets mening bör den bidragsgrundandeinkomsten vid förvärvslångivningen därför beräknas på ett sådant sätt attfamiljer med flera barn inte missgynnas. Med användande av sin initiativrättförordar utskottet att förvärvslån skall kunna lämnas till familjer med fyraeller flera barn även om familjens inkomst- och förmögenhetsförhållanden inteär sådana att familjen kan beräknas få bostadsbidrag till kostnaderna för att boi huset. En förutsättning skall dock för familjer med fyra barn vara attbostadsbidrag hade lämnats om familjens bidragsgrundande inkomst varit 8 100kr. lägre än vad den faktiskt är. För familjer med fem eller flera barn skallmotsvarande De nu förordade ändringarna bör träda i 1988/89:BoU7 kraft . Det bör också vara möjligt att ompröva deförvärvslåneärenden som inte bifallits på grund av de nu behandladeinkomstprövningsreglerna . Enligt de regler som gäller kan förvärvslån lämnas omköpeavtal träffats fr.o.m. . Ansökan om lån skall dock hainkommit till kommunen . Någon begränsning av tidenmellan köp och låneansökan härutöver finns inte. Enligt utskottets mening ärdet rimligt att begränsas. Mot bakgrund av den knytning som i övrigtfinns till reglerna vid bostadsbidragsgivningen bör enligt utskottets meningreglerna i fråga om retroaktiv ansökan om förvärvslån knytas till motsvaranderegler för retroaktiva bostadsbidrag. Ansökan om lån bör sålunda ha inkommittill kommunen senast efter förvärvet. Det bör dock fortsättningsvisankomma på regeringen att närmare utforma reglerna härför. Vad utskottet nu anfört om reglerna förförvärvslångivningen bör som sin mening ge regeringen till känna. I motion Bo230 (c) läggs fram ett förslag som tordeinnebära att tillämpningsområdet för lånen tid barnfamiljer för förvärv avegnahem skall vidgas. Sålunda föreslås i motionen att unga människor pålandsbygden skall kunna erhålla statliga lån vid övertagande av äldrebostadsfastigheter trots att rättighet till bostadsbidrag inte föreligger. Enligtmotionärerna har ungdomar på landsbygden oftast inte möjlighet att övertaäldre hus på grund av de höga räntekostnader som uppkommer. Utskottet är för sin del inte berett vidga stödet förförvärv av småhus i enlighet med förslaget i motion Bo230 (c). De lånebehov somaktualiseras i motionen får enligt utskottets mening tillgodoses inom ramen förden befintliga statliga långivningen och med utnyttjande av de lånemöjlighetersom erbjuds på kreditmarknaden i övrigt. Motionen avstyrks sålunda. Enligt motion Bo203 (c) såvitt nu är i fråga är detangeläget att finna ett system som skapar större rättvisa mellan dem som byggernytt och dem som väljer att satsa på ett äldre hus och sedan förbättra det. Medhänvisning härtill föreslås att statliga lån vid förvärv av äldre småhus skallkunna utgå. har vid ett flertal tidigare tillfällen(senast BoU 1987/ 88:10 s. 52) avvisat motsvarande motionsyrkanden medhänvisning till möjligheterna att på den allmänna kreditmarknaden erhållalångfristiga lån för ändamålet. Utskottets ställningstagande i denna del stårfast. Situationen på kreditmarknaden är fortsatt sådan att något behov av engenerell statiig långivning för förvärv av äldre egnahem inte föreligger.Motion Bo203 (c) såvitt nu är i fråga avstyrks med hänvisning till det nuanförda. Som ett led i strävandena att underlätta permanentboende iområden där efterfrågan på fritidshus är stor föreslås i motion Bo260 (m)yrkande b att den bofasta befolkningen på vissa orter skall kunna få statligalån vid köp av permanentbostäder. Vid sin tidigare behandling av motsvarande motionsyrkanden(senast BoU 1987/88:10 s. 53) har bostadsutskottet anslutit sig till motionärernas princi uppfattning om vikten av att samhället medverkar till att permanent bostäder inte omvandlas till fritidsbostäder i områden där det råder en avsevärd efterfrågan på sådana bostäder. Utskottet vidhåller denna sin 67 Samhället bör även fortsättningsvis på olika sätt verka 1988/89:BoU7 för attbevara permanentboendet i områden med stora fritidsvärden. sammanhangvill utskottet också peka på de möjligheter till kommunalt förköp avfastigheter som behövs för permanentboende som förköpslagen Tilldenna förköpsrätt har dessutom kopplats särskilda förvärvslån. begäran avriksdagen (BoU 1986/87:14 s. 10) har också en arbetsgrupp inom bostadsdepartementetutrett vissa frågor om åtgärder för att beträffande småhusförhindra omvandling av permanentbostäder till fritidsbostäder. Arbetsgruppensförslag remissbehandlas , för att därefterberedas ytterligare i . Utskottet är mot bakgrund av detanförda inte nu berett förorda att de aktuella lånen skall kunna utgå vid köpdär inte frågan om förköp har aktualiserats. Motion Bo260 (m) yrkande bavstyrks sålunda. I kommunisternas partimotion Bo275 yrkande3 hemställs om införande av ett statligt stöd tid allmännyttiga bostadsföretagför fastighetsförvärv. Förvärv av äldre hyreshus är enligt motionärernas meningsärskilt angelägna i områden där allmännyttan har en liten andel avhyreslägenheter, t.ex. i större orters centrala delar. Även förvärv av småhusär enligt deras mening viktiga för att ge alla barnfamiljer tillgång till dennaboendeform. har vid sintidigare behandling av motsvarande motionsyrkanden (senast BoU 1987/88:10 s.53) uttryckt uppfattningen att en förutsättning för att de allmännyttigabostadsföretagen skall kunna fylla sin avsedda roll på bostadsmarknaden är attde kan verka på denna marknad på lika villkor som övriga aktörer. uppfattning står fast. Utskottet är mot bakgrund härav inte berettatt förorda att ett förvärvsstöd införs för de allmännyttiga bostadsföretagen ienlighet med förslaget i kommunisternas partimotion Bo275yrkande 3. infördes ett system med hyresrabatter(tidigare benämnda temporära hyresrabatter) i form av särskilda statsbidrag vidny- eller ombyggnad. Statsbidrag till hyresrabatter i bostadshus lämnas underviss förutsättning till ägare av bostadshus med hyres- ellerbostadsrättslägenheter. Villkoret är att huset har uppförts eller byggts ommed stöd av lån enligt bostadsfinansieringsförordningen och attbyggnadsarbetena har påbörjats eller under någotav åren 1983 eller 1984. Maximalt bidrag av bidragstidenär /m' för hus där byggnadsarbetena har påbörjats under perioden1982-1983 och /m" för hus där byggnadsarbetena har påbörjats underår 1984. Bidraget minskas med en femtedel . För ombyggnad av hus iNorrbottens län har bidrag kunnat utgå även för byggnadsarbeten som påbörjatsunder . Förslag om en avveckling av hyresrabatterna lämnas i motionernaBo247 (c)yrkande 13 såvitt nu är i fråga och Bo271 (m) yrkande 5.1 motiveringarna 1988/89:BoU7 härför hänvisas bl.a. till att motionärerna motsatt sig införandetav hyresrabatterna och till behovet av besparingar på statsbudgeten. Som framgår av redovisningen ovan lämnas inga nyahyresrabatter sedan utgången av . Genom den årliga avtrappningen avrabatterna med en femtedel av det ursprungliga beloppet innebär detta atthyresrabatterna i princip kommer att vara helt avvecklade inom några få år.Utskottet vidhåller med hänvisning härtill sin tidigare uttryckta uppfattning(senast i BoU 1987/88:10 s. 54) att det måste anses rimligt att statsmakternastår fast vid sitt beslut om att hyresrabatter skall kunna utgå under den trotsallt begränsade tidsperiod som ursprungligen avsetts. Utskottet avstyrker medhänvisning till det nu anförda motionerna Bo247 (c) yrkande 13 såvitt nu är ifråga och Bo271 (m) yrkande 5. beslutade dels om enförsöksverksamhet med bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad -återflyttningsbidrag (tidigare benämnt kvarboendegaranti), dels om ett bidragvid nybyggnad av vissa bostäder - nybyggnadsbidrag (tidigare benämnthyresrabatt). Återflyttningsbidrag skall enligt beslutet lämnas för att dämpa höjningarna av bostadskostnaderna för dehyresgäster och bostadsrättshavare som bor kvar efter en ombyggnad. I tremotionsyrkanden förordas en avveckling av återflyttningsbidragen. Med hänvisning till att man motsatt sig införandet avåterflyttningsbidragen föreslås i motion Bo223 (fp) yrkande 8 att bidragenskall avvecklas. Även i motion Bo247 (c) yrkande 13 såvitt nu är i frågaföreslås bidragen avvecklade - detta med hänvisning till att bidragen kanmedverka till att fastighetsägarna blir mindre observanta på möjligheterna attminimera kostnaderna vid ombyggnad. I motion Bo271 (m) yrkande 4 föreslåsbidragen avvecklade av besparingsskäl. De skäl som vägledde införandet avåterflyttningsbidragen äger enligt bostadsutskottets mening fortsatt giltighet.Det föreligger sålunda även ett behov av de aktuella bidragen.Bostadsutskottet avstyrker med hänvisning härtill förslagen i motionerna Bo223(fp) yrkande 8, Bo247 (c) yrkande 13 såvitt nu är i fråga och Bo271 (m) yrkande4 om att bidragen skall avvecklas. Nybyggnadsbidrag lämnas vid nybyggnad av hyres- ochbostadsrättshus på vissa orter under förutsättning att preliminärt lånebesluteller dispens för påbörjande har meddelats efter ochbyggnadsarbetena påbörjats före utgången av . Nybyggnadsbidragen uppgårtill /m och till /m' under det andra åretefter husets färdigställande. Bidrag till nybyggnader utgår bl.a. på de orterdär begränsningar har införts i fråga om igångsättning av ombyggnader. Förslag om en avveckling av nybyggnadsbidragen lämnas imotionerna Bo223 (fp) yrkande 9 och Bo271 (m) yrkande 3. Motiveringarna härförär dels att motionärerna motsatt sig införandet av de aktuella bidragen, delsbehovet av besparingar på statsbudgeten. Som framgår av redovisningen ovan lämnas inga nyanybyggnadsbidrag i 1988/89:BoU7 och med utgången av . Med avseende påatt bidragen endast utgår innebär detta att bidragsgivningenkommer att vara helt avvecklad . Det är enligt bostadsutskottetsmening rimligt att staten fullföljer gjorda utfästelser. De ibostadsbyggnadsprocessen involverade bör kunna räkna med att statligautfästelser står fast. Annars uppstår en ryckighet i planeringen som i andrasammanhang kritiseras inte minst i, motioner från moderata samlingspartiet ochfolkpartiet. avstyrker förslagen i motionerna Bo223 (fp)yrkande 9 och Bo271 (m) yrkande 3. För att förbättra ungdomens bostadssituation infördesvåren (BoU 1986/87:16) ett särskilt ungdomsbostadsstöd. Stödet utgår iform av ett särskilt bidrag till kommuner med brist på bostäder för ungdomar,enligt regeringens bestämmande. En förutsättning för stöd är att kommunen ellerav kommunen utsett organ förmedlar genomgångsbostäder för ungdomar. Förlägenheter upplåtna och förmedlade på detta sätt lämnas bidrag med ett beloppsom motsvarar . uthyrning pågår, dock längst tilldess hyresgästen fyller . För en ungdomsbostad som upplåts åt makar ellersambor upphör stödet när någon, av dem uppnått denna ålder. Avser uthyrningenen nybyggd eller ombyggd lägenhet som upplåtits som genomgångsbostad för ungdomalltsedan den färdigställts, gäller som en ytterligare förutsättning för bidragatt det för lägenheten beräknade bidraget i sin helhet tillgodoförsfastighetsägaren som produktionsstöd. De bidrag kommunen får för andraungdomsbostäder än de nu nämnda får användas på det sätt som kommunen finnerlämpligt för att främja tillkomsten av ungdomsbostäder. Det kan t.ex. gällabidrag till självbyggeri med anknytning till ungdomsbostäder eller stimulansertill fastighetsägare för uthyrning av outhyrda lägenheter. För studentbostädergäller särskilda regler. Krav påen avveckling av ungdomsbostadsstödet förs fram i fyra motioner. 1 motion Bo223 (fp) yrkande 7 föreslåsungdomsbostadsstödet avvecklat, fr.o.m. med hänvisning tillbehovet av besparingar på statsbudgeten. Enligt motion Bo247 (c) är ungdomsbostadsstödet krångligt,byråkratiskt och ineffektivt. Med hänvisning härtill och till motionsförslag(c) om åtgärder för att komma till rätta med ungdomars bostadsproblem föreslåsi motionens , yrkande 1 att stödet skall avvecklas fr.o.m. denl . Med hänvisning till att man motsatt sig införandet av ettsärskilt ungdomsbostadsstöd föreslås stödet avvecklat i motionerna Bo271 (m)yrkande 2 och Bo417 (m) yrkande 5 a. Ungdomsbostadsstödet infördes så sent som . De skälsom vägledde införandet av stödet äger enligt bostadsutskottets mening fortsatt och i . många fallförstärkt giltighet. Med avseende på bostadssituationen på många, orter är ett fortsatt stöd motiverat. För att stödet skall kunna få sin avsedda effekt måste det naturligtvis få vara i kraft under en så att kommuner och fastighetsägare hinner genomföra erforderiiga planerings- och byggnads- -,p Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda 1988/89:BoU7motionerna Bo223 (fp) yrkande 7, Bo247 (c) yrkande 1, Bo271 (m) yrkande 2 samtBo417 (m) yrkande 5 a. Tilläggslån kan utgå för ombyggnad av vissa kulturhus ochför grundförstärk-ningsåtgärder i kulturhistoriskt värdefulla bostadshus. Förbostadshus upplåtna med hyres- eller bostadsrätt kan tilläggslån utgå tillåtgärder mot radon, fukt och mögel, för att ändra lägenhetssammansättningen ivissa hus samt för vissa andra ombyggnadsåtgärder i bostadshus yngre än 30 år.Vidare kan tilläggslån lämnas för arkeologiska undersökningar i samband medbostadsbyggande. har fastställt två ramar förbeslut avseende tilläggslångivningen. Den första ramen avser riksantikvarieämbetetstillstyrkanden av ombyggnader och grundförstärkningar av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse. Av denna ram, som förutom tilläggslångivningen ävenavser förhöjt låneunderlag enligt ombyggnadslåneförordningen, får en viss deldisponeras för tilläggslån för arkeologiska undersökningar. För budgetåret1988/89 är ramen för tillstyrkanden fastställd till 115milj. Den andra ramen avser tilläggslån för åtgärder som syftar till attavhjälpa byggskador och byggfel m.m. eller för mer genomgripandeombyggnadsåtgärder av annat slag i bostadshus som är . Även dennaram fastställdes (BoU 1987/88:10) till 115 milj. kr. I samband med beslut (1988/89;BoUly och 1988/89;FiU10) omändrade räntebidragsvillkor för vissa ombyggnadslån utökades dock ramen tilltotalt 165 milj. kr. för /89. I motion Bo258 (m) diskuteras reglerna för tilläggslån föregnahem. Motionärerna hävdar att tilläggslån ofta inte kan utgå för åtgärder isyfte att minska radondotterhalten i ett lågt belånat egnahem. Villkoren förtilläggslån föreslås därför ändras så att husets belåning inte inverkar påtilläggslånets storlek. De åtgärder som motionärerna refererar till, dvs.radonsanering i egnahem, belånas inte alls medtilläggslån. Detta datum infördes ett radonbidrag för åtgärder i egnahem somutgår utan koppling till husets tidigare belåning. Den enda åtgärd i egnahemtill vilken fortfarande tilläggslån kan utgå och där husets tidigarebelåning kan påverka tilläggslånets storlek är vid stöd tillgrundförstärkningsåtgärder i kulturhistoriskt värdefulla bostadshus. Fråganhuruvida de diskuterade förhållandena utgör något väsentligt problem i dessafall eller vid tilläggslångivning till hyres- och bostadsrättshus torde kunnaklarläggas i de översyner av bostadssubventionernas utformning och samhälletsstöd till ombyggnads-och förbättringsåtgärder som tidigare omnämnts iutskottets överväganden. Motion Bo258 (m) avstyrks sålunda. Bostadsministern föreslår i budgetpropositionen atttilbtyrkanderamen för kulturhistoriskt värdefud bebyggelse fastställs till 115 milj. kr. /90, dvs. till samma belopp som . Av detta belopp -,, föreslåsliksom högst 2,5 milj. kr. få disponeras för lån till arkeologiska 1988/89:BoU7 undersökningskostnader. Förslaget om tillstyrkanderamens storlekläggs fram med hänvisning till det nuvarande ansträngda läget inom byggområdet. 1 tre motioner framställs yrkanden om atttillstyrkanderamen skall höjas i olika omfattning. Förslagen motiveras med attbehoven av medel för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse klart ansesöverstiga den av regeringen föreslagna ramen. Tillstyrkanderamen föreslås imotion Bo223 (fp) yrkande 16 höjas till 125 milj. kr., i motion Bo247 (c)yrkande 16 till 135 milj. kr. och i motion Bo271 (m) yrkande 10 till 200milj.kr. har betonat viktenav att ett statligt stöd till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse kan lämnasutöver det stöd som utgår till övrig bebyggelse. Denna inställning medfördeexempelvis att ombyggnadslån till sådan bebyggelse undantogs från den minskningav räntebidragen som beslutades för andra ombyggnadsåtgärder. Imånga fall är emellertid inte de vanliga ombyggnadslånen tillräckliga för attfinansiera önskvärda åtgärder. Restaureringen av kulturhistoriskt värdefull bebyggelseinnebär inte sällan att ombyggnaden måste ske med en annorlunda och oftakostsammare teknik än den som används vid ombyggnad av efterkrigstidensbostadsbestånd. Vikten av det statliga stöd som kanaliseras genom tilläggslånoch förhöjt låneunderlag kan därför inte nog understrykas.