bet · GC01SoU28 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89:SoU28 ':; Anslag till forskning om amalgam och andra dentalmaterial ' ' Utskottet behandlar i betänkandet fem motionsyrkanden (m,fp, c, mp) om forskningen kring amalgam. Utskottet erinrar om de uttalanden somriksdagen gjorde om att ett av professor emeritus tvärsektoriellt forskningsprogram vad gäller amalgam, och dess.påverkan på hälsan bör genomföras och att åtgärder bör vidtas så att ,erforderlig forskning på området säkerställs. Utskottet uttalar med anled- :ning av de nu aktuella motionerna att utskottet förutsätter att utrymme förgenomförande av forskningsprogrammet fr.o.m. /91 skall kunnasäkerställas genom ordinarie anslag. För att genomförandet av programmet ienlighet med intentioner skall kunna påbörjas i rimlig omfattningredan under /90 erfordras däreniot enligt utskottet ett nyttanslag. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att underfemte huvudtiteln () till Forskning om amalgam och andradentalmaterial bör anvisa ett reservationsanslag på 3 milj.kr. Från anslagetbör enligt utskottets mening kunna utgå anslag till såväl forskning omamalgamets inverkan på hälsan som forskningen om ersättningsmaterial. 1988/89:So420 av och (bådam) vari yrkas 3. att som sin mening ger i-egeringen till känna ättdet forskningsprogram som upprättats av och får påbörjas och att detta finansieras genom prioriteringar inom ramenför befintliga resurser. 1988/89:So519 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom vikten av att en intensiv forskning bedrivs om andra fyllnadsmaterial änamalgam. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:Sf344. 1988/89:So526 av m.fl. (mp) vari yrkas 3. att hos regeringen begär att socialstyrelsenfår i uppdrag att intensifiera utvecklingen av ofarliga alternativ somtandbehandlingsmaterial och att 11 milj.kr. 1 1988/89. 1988/89:So540av och (båda c) vari yrkas 1988/89:SoU28 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om redovisning av pågående forskningsprojekt och bevilja de forskningsmedel angående amalgamets skadeverkningar. 1988/89:So542 av () vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om att användningen av amalgam bör reduceras och forskningen kring ersättningsmaterial intensifieras. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89;Sf373. Regeringen uppdrog åt ätt utredavissa frågor rörande tandersättningsmaterial. redovisade i början av år 1986regeringsuppdraget i rapporten (Ds S 1986:2) Köntroll och tillsyn av dentalamaterial. I rapporten lämnades en redogörelse för forskningsprojekt och behovav ytterligare forskning på området. Som svar på en enkät från socialstyrelsenframhöll odontologiska och medicinska fakulteterna som en angelägen uppgiftforskning rörande effekten på centrala nervsystemet av dentala amalgam och fråndessa frisatt kvicksilver. Det framhölls oCkså att studier rörande frekvensenav biverkningar av dentala material är angelägen. Enligt institutionernakrävde detta förbättrade diagnostiska kriterier för att man skall kunnaavgränsa de rena materialeffekterna (rapporten s. 133 f.). I nämnda rapport underströks vikten avett tvärvetenskapligt samarbete mellan forskare från olika discipliner. Störreuppmärksamhet borde, enligt , ägnas de icke-metalliskamaterialen och speciellt kompositmaterialen som alternativ till dentalaamalgam. Forskning rörande generella effekter av långtidsexponering för dentalamaterial var ett vikfigt område som borde uppmärksammas. framhöllsom angeläget att frekvensen biverkningar av dentala material blir kartlagdsamt att graden av allvar hos sådana biverkningar utvärderas. Detta förutsatteen adekvat diagnostik av de aktuella bieffekterna. För att kunna fastställaeventuella samband mellan patientens symtom och dentala material behövdeförbättrade diagnostiska kriterier utvecklas. Vikten av en samordningbeträffande den kliniskt-epidemiologiska forskningen inom området underströks.I samband med en utvärdering av biverkningar från dentala material borde,enligt , inte enbart patientens utan även tandvårdspersonalensreaktioner beaktas (rapporten s. 137 f.). I rapporten lämnades förslag tillsåväl produkt- som biverkningsregister. 1 slutet av 1985 tillsatte en särskildfrån styrelsen fristående expertgrupp, den s.k. , med uppgiftatt utreda eventuella risker vid lågdosexponering av kvicksilver. Iarbetsgruppen ingick ett antal professorerunder ordförandeskap av professor: vid 1988/89:SoU28 i . ; som särskilt ' engageratsig för patienter med symtom från tandfyllningar, var representerat i gruppen.De frågor som expertgruppen särskilt skulle belysa var om kvicksilver frånamalgam kan orsaka kvicksilverförgiftning ellei" kvicksilver- . allergioch om det finns fall där det kan bevisas förgiftning eller allergi där ettutbyte av amalgam medfört förbättringar. Expertgruppen skulle också belysa derisker som användning av amalgam kan medföra för tandvårdspersonalen.Expertgruppen avgav rapporten /amalgam hälsorisker(redovisar 1987:10). I rapporten behandlas bl.a. behovet avforskning. pekade på följande fem studier, > som enligtgruppen kan anses vara speciellt angelägna. - Studier rörandesamband mellan allmänt hälsotillstånd och amalgam ' - Studier rörandemissbildningar och amalgam - Prospektivstudie över symtomändring i samband med avlägsnande av amalgam - Kohortundersökningav tandvårdens personal - Fortsattastudier över frisättning av kvicksilver från amalgam Någonprioriteringsordning angavs inte för de fem olika forskningsprojek- ten.Utöver dessa nämndes också ett antal övriga studier, som expertgruppen ävenansåg borde bli genomförda. Expertgruppens rapport har remissbehandlats. Flertaletremissinstanser underströk vikten av att ytterligare forskning kommer tillstånd. ' uppdrog genom beslut åtförre chefen för statens miljömedicinska laboratorium, professor emeritus LarsFriberg, att utarbeta ett tvärsektoriellt forskningsprogram vad gällerkvicksilver från amalgam och dess påverkan på hälsan. Inom ramen för arbetetmed forskningsprogrammet har pågående forskning inventerats. Uppgifter har äveninhämtats från berörda forskningsorgan om intresse och möjligheter att medverkai ett utvidgat forskningsprogram. Vid inventeringen har sammanlagt drygt 20-talet pågåendeprojekt redovisats från ett tiotal forskargrupper. Det har kommit in intresseanmäl ningar för drygt 50 olika projekt från ett 40-tal forskargrupper. Pågående eller planerade projekt berör samtliga de områden som Endast mycket begränsade resurser kommer från statliga forskningsråd. (), arbetsmiljöfonden (AMF), naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) och forskningsnämnd (SNV) stöder några projekt. Övrig forskning sker med interna medel och i ett par fall med stöd av landsting. Som regel är pågående projekt ännu inte finansierade mer än delvis. Det har konstaterats att intresset bland allmänheten ochforskare för forskningsprogrammet är betydande och att kompetens finns inom skilda " discipliner.Tyngdpunkten ligger vid medicinska och odontologiska fakulteter. Inommedicinsk fakultet finns intresse och resurser inom yrkesmedicin,hygien-miljö-medicin, allmän medicin, endokrinologi, immunologi och toxikologi.Vid institutet för miljömedicin (IMM), ochlivsmedelsverket finns pågående projekt och intresse för ytterligare medver- 1988/89. Detframhålls bl.a. som angeläg.et att få till stånd en samverkan mellan 1988/89:SoU28 forskning rörande oorganiskt kvicksilver resp. metylkvicksilver. Målsättningen för forskningsprogrammet är att genomforskning och andra insatser öka kunskaperna angående möjliga hälsorisker fillföljd av lågdosexponering för kvicksilver. Det har därvid ansetts vara avsärskild vikt att beakta de risker som särskilt känsliga individer kan utsättasför. För att genomföra programmet erfordras toxikologiska, odontologiska,epidemiologiska och kliniska undersökningar. Såväl sådana grupper som uppleverbesvär som andra bör studeras. Genom en tvärsektoriell ansats kan inte enbartkvicksilveraspekten utan också flera beteendevetenskapliga aspekter belysas.Det bör vidare undersökas i vilken utsträckning studier av yrkesex-ponerade,t.ex. tandvårdspersonal, kan utnyttjas vid bedömning av risker för befolkningeni övrigt. Professor har föreslagit att 16 milj. kr.fördelade anslås för forskningsprogrammet. har tillsammans med ett antal forskningsmedelsbeviljandeorgan granskat programmet. Det har därvid konstaterats att merparten avföreslagna forskningsprojekt faller inom medicinska forskningsrådets (MFR)ansvarsområde. har därefter i en framställan till regeringenföreslagit att MFR får ett särskilt uppdrag att på basis av det framtagnaforskningsprogrammet initiera och samordna forskningsinsatserna vad gällerhälsoeffekter av amalgam. Det anförs att MFR inte enbart bör granska inkomnaforskningsansökningar utan även aktivt bör medverka till attforskningsprojekten får en lämplig kvalitets- och kompetensnivå. MFR bör ävensamordna forskning på området som finansieras av andra forskningsråd. Arbetetmed ett sådant forskningsprogram bör, enligt styrelsen, bedrivas så attforskningsanslag kan bli tillgängliga redan under /90. tog inte ställning tillkostnadsberäkningarna i det redovisade forskningsprogrammet utan föreslog istället att MFR beviljas särskilda medel för programmet. Styrelsen ansåg därvidatt medelstilldelningen i första hand bör omfatta en treårsperiod. Svensk odontologisk forskning har, när det gälleralternativa tandfyllnadsmaterial, främst satsat på klinisk utvärdering avbefintliga material och förbättringar av det kliniska handhavandet. Den renamaterialutvecklingen, som kräver stora resurser, sker i huvudsak vid storautländska företag. Det bedrivs ett intensifierat forskningssamarbetebeträffande biologiska effekter av dentala material inom skilda discipliner,främst mellan medicin och odontologi. Som exempel kan nämnas att ett antalkliniker vid och samarbetar för att nåen säkrare diagnos när det gäller biverkningar av samtliga typer av dentalamaterial. Vid stiftelsen Biomaterial (CDB) iHuddinge finns ett tvärvetenskapligt sammansatt forskarlag vars verksamhetexpanderar kraftigt. CDB utvecklar bl.a. ett nytt tandfyllnadsmaterial.Stiftelsen har och somhuvudmän. Tidigareril(sdagsbehandling /89 :SoU28 Utskottet behandlade senast i betänkandet 1988/89:SoU7olika frågor om skadeverkningar av amalgam. I syfte att få de då aktuellafrågorna särskilt belysta höll utskottet en offenlig utfrågning i ämnet. Vadsom därvid framkom redovisas i det nämnda betänkandet. Såvitt avser forskningen om amalgam konstaterade utskottetatt det pågår forskning över ett brett fält i syfte att nå klarhet angåendeamalgamets skadeverkningar och finna användbara alternativa material. Utskottetanförde att utskottet med tillfredsställelse noterade att ett tvärsektorielltforskningsprogram angående kvicksilver i amalgam utarbetats efter inifiativfrån . Målsättningen för forskningsprogrammet är att genomforskning och andra insatser öka kunskaperna angående möjliga hälsorisker tillföljd av lågdosexponering för kvicksilver. Utskottet ansåg det viktigt att detframtagna programmet genomförs. Utskottet underströk att det för detta krävs enbred forskning söm omfattar såväl odontologisk, epidemiologisk, klinisk ochtoxikologisk forskning som materialutveckling. Ytterligare kunskaper krävs,anförde utskottet vidare, bl.a. när det gäller frågan om mängden kvicksilversom avges och upptas från fyllningar och riskerna härmed. Utskottet fann detockså angeläget att det utreds vilka som kan antas vara särskilt känsliga föramalgam och således ingår i en riskgrupp. Patienter som har symtom som desätter i samband med amalgamfyllningar bör, anförde utskottet, följas upp påett vetenskapligt sätt, och de reaktioner som uppkommer när fyllningarna tasbort bör analyseras närmare. Utskottet ansåg det vara en angelägen uppgift förforskningen att ytterligare utreda i vad mån tandvårdspersonalens kontakt medamalgam kan medföra hälsorisker. Arbetarskyddsstyrelsen och institutet förarbetsmiljöforskning ansågs ha ett ansvar för att yrkesriskerna utreds ochforskningen följs upp. Utskottet betonade att de av utskottet påtaladesatsningarna självfallet inte får innebära att annan viktig medicinsk ochodontologisk forskning ställs utan resurser. Utrymmet får, anförde utskottet,inte minskas för exempelvis den framgångsrika utvecklingen av och forskningenkring förebyggande tandhälsovård. När det gäller den rena utvecklingen av nyatandfyllnadsmaterial konstaterade utskottet att det mycket omfattande ochkostnadskrävande arbetet att finna nya ändamålsenliga material huvudsakligenbedrivs inom stora utländska koncerner, ett förhållande som sjävfallet medfören begränsning i möjligheterna att inom utveckla nyatandfyllnadsmaterial. Lika fullt ansåg utskottet det ytterst angeläget attansträngningarna att finna nya material ökar. Utskottet såg därför posifivt påatt materialutvecklingen sker även inom landet, såsom vid Centrum förDentalteknik och Biomaterial. Utskottet underströk vikten av att nya materialgenomgår grundliga under- sökningar som även omfattartoxikologiska och biologiska tester och uttalade att en sådan forskning bör geshög prioritet. bör, anfördes det också, även i internationellasammanhang verka för att alternativa material utvecklas. Utskottet hänvisade till förslag att detborde uppdras åt MFR att på basis av det framtagna forskningsprogrammetinitiera och samordnaforskningsinsatserna vad gäller hälsoeffekter av amalgam och till 1988/89:SoU28 förslagetatt MFR skulle beviljas särskilda medel för forskningsprogrammet. I anslutning därtill uttalade utskottet att det ankommer på behöriga myndigheter,såsom i första hand MFR, att prioritera och bedöma vilka forskningsprojektsom skall beviljas nya eller fortsatta medel. ansåg attåtgärder bör vidtas så att erforderlig forskning på området säkerställs.Enligt utskottets mening borde regeringen ägna frågan om de aktuellaforskningsinsatserna särskild uppmärksamhet vid beredningen inom Utskottet uttalade också att forskningen i hög grad skullevara betjänt av ett register över rapporterade biverkningar avtandersättningsmaterial. Även införandet av ett produktregister ansågsbetydelsefullt. Utskottet markerade avslutningsvis starkt intresset av enskyndsam beredning inom av det förslag sorn lagts i ämnet. Vad utskottet anfört om behovet av produktutveckling samtforskning för att öka kunskaperna om hälsorisker med amalgam föreslogsriksdagen ge regeringen fill känna. följde utskottet (RD 1988/89:41,rskr. Som framgått av det föregående överlämnade socialstyrelsenprofessor utredning till regeringen () och föreslogatt . MFR skulle få i uppdrag att initiera och samordna forskningsinsatsernaenligt professor program samt att särskilda medel skulle anvisas förändamålet. överlämnade i sin tur ärendet tillutbildningsdepartementet. Regeringen beslöt att utredningen liksomför övrigt riksdagsskrivelsen med anledning äv socialutskottets betänkande(rskr. 1988/89:42) skulle överlärnnas till MFR för dén åtgärd vartill rådet,med beaktande av vad socialutskottet anfört, fann anledning. budgetpropositionföreslogs inte några ejctra resursei- för ändamålet. MFR beslutade att genom omprioriteringar ibudgeten avsätta 1 milj.kr. för forskning om amalgam och hälsa. beslutade man att gå ut med ett extraordinärt ansökningsförfarande för sådan forskning per . Efter ansökningstidens .utgång hade ansökningar för 3 milj.kr. Vid ett sammanträde den U beslutade MFR att fördela 1 milj.kr. på tolv olika forskningsprojekt. Detta motsvarade ungefär vad som MFR bedömde förelåg i form ay. vetenskapligt underbyggda forskningsansökningar efter ansökningstidens utgång. MFR tillsatte även en styrgrupp för forskningsprogrammet omamalgam. Dess uppgift är att följa forskningen inom området och. föreslå ytterligare initiativ inom pro grammet. ' Eftersom förutsättningen enligt ochsocialutskottets beslut var att amalgamsatsningarna inte skulle innebära attannan viktig medicinsk och odontologisk forskning ställdes utan resurser harMFR inte ansett sig kunna frigöra ytterligare medel genom omprioriteringar..Omdäremot nya resurser skulle anslås för amalgamforskningen har MFR under handuppgivit att man räknar medatt genom uppsökande verksamhet kunna 1988/89:SoU28initiera vetenskapligt underbyggda projekt på ytterligare 2-3 milj. kr.Forskningsprojekten skulle kunna påbörjas per . Med debegränsade medel som man genom ornprioriteringar kunnat frigöra har manemellertid inte ansett sig böra ta några sådana initiativ. Utbildningsministern erinrade i ett frågesvar i riksdagenden (RD 1988/89:101) om att den svenska forskningspolitiken -utöver stödet till grundforskningen - innebär att sektorsansvariga organ avskilda slag skall ansvara för att erforderliga resurser ställs till förfogandeför forskning och utvecklingsarbete av betydelse för verksamheten inom resp.sektor. Han erinrade även om det inom det statliga området satsas avsevärdabelopp på utvecklingen av olika sektorer. Vad gäller tandvården anfördeutbildningsministern att denna i stor utsträckning bedrivs ilandstingskommunal regi. När det gäller forsknings- och utvecklingsinsatserinom detta område är det därför, anförde utbildningsministern i sitt svar,naturligt att landstingen tar ett betydligt större ansvar än för närvarande.Han framhöll även att socialutskottet får anses ha ett visst ansvar inom detaktuella området och noterade att socialutskottet vid sin behandling av frågani höstas inte bedömde frågan så viktig att utskottet var berett att anvisamedel för forskningsinsatser. har behandlat enmotion som berör forskningen om amalgam (1988/89:UbU25). 1 motion 1988/89:Ub768av och (båda c) hemställs att riksdagenbeslutar bevilja i ett årligt anslag av 1milj.kr. för drift (yrkande 2). Motionärerna anför att institutet harutrustning, som skulle kunna användas i amalgamforskningen, men saknardriftsanslag, varför utrustningen inte kan användas till full kapacitet. erinrar om att utskottet underriksmötet /88 (UbU 28) avstyrkt ett motsvarande yrkande med motiveringenatt det dels ankommer på berörda högskoleenheter att inom sina ekonomiska ramarfördela medel till drift m.m. vid de olika institutionerna, dels ingår iförutsättningarna för mottagande av donationsmedel till t.ex. utrustning attdetta inte skall kräva ökade statliga bidrag till driften. Som bakgrund tillyrkandet redovisades bl.a. att fått 3 milj.kr. i donafion av för inköp av tung utrustning meninstitutet saknade medel för drift av utrustningen. Utbildningsutskottetföreslår att med samma motivering som skall avslå motionUb768. Riksdagenföljde utbildningsutskottet (RD 104, rskr. () har i en motion till nordiska rådets37:e session i tagit upp frågan om gemensam nordisk forskningkring amalgam m.m. Motionen har av social- och miljöutskottet remitterats tillett stort antal remissinstanser. Remisstiden har visserligen gått ut men ännusaknas () svar från ett antal tunga instanser. En sammanfattning avremissvaren skall redovisas vid social- och miljöutskottets sammanträde i juni1989. Beslut av kommer sannolikt att fattas vid plenarsessionenvåren 1990. Motionerna 1988/89:SoU28 I motion 1988189:So420 av och (båda m) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det forskningsprogram som upprättats av och omgående får påbörjas och att detta finansieras genom prioriteringar inom ramen för befintliga resurser (yrkande 3). I motion 1988/89:So519av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförs i motionen om vikten av atten intensiv forskning bedrivs om andra fyllnadsmaterial än amalgam.Motionärerna hänvisar bl.a. till socialutskottets uttalanden ochanför att det är vikigt att det tvårsektoriella forskningsprogrammet omkvicksilver från amalgam och dess påverkan på hälsan genomförs samt attregeringen bör ägna denna fråga särskild uppmärksamhet vid beredningen inomregeringskansliet. 1 motion 1988l89:So526 av m. fl. (mp)hemställs att hos regeringen begär att får i uppdragatt intensifiera utvecklingen av ofarliga alternativ somtandbehandlingsmaterial och att ställs till förfogande (yrkande 3). 1 motion 1988l89:So540 av och (båda c) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om redovisning av pågående forskningsprojekt ochbeviljade forskningsmedel angående amalgamets skadeverkningar (yrkande 1).Motionärerna anför bl.a. att det är mycket angeläget att forskningen omskadeverkningar av kvicksilver och om ersättningsmaterial för amalgam fårutökade resurser. Efter en redovisning till av pågående projekt ochbeviljade forskningsanslag bör regeringen lämna förslag till prioriteringar förutökad forskning om amalgamets skadeverkningar och möjliga ersättningsmaterial. I motion 1988l89:So542 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförs i motionen om attanvändningen av amalgam bör reduceras och forskningen kring ersättningsmedelintensifieras (yrkande 2). Behovet av forskning kring amalgam och andra dentala materialhar under senare är påtalats i flera utredningsrapporter, såsom i betänkandenaDs S 1986:2 Kontroll och tillsyn av dentala material och den s.k. LEK-utredningensrapport /amalgam hälsorisker (redovisar 1987:10). Enligt professor emeritus , som på uppdrag avsocialstyrelsen har utarbetat ett tvärsektoriellt forskningsprogram för dettaområde, erfordrades 16 milj.kr. hartillsammans med ett antal forskningsmedelsbeviljande organ granskat programmetoch därefter föreslagit regeringen att MFR får i uppdrag att på basis av detframtagna forskningsprogrammet initiera och samordna forskningsinsatserna vadgäller hälsoeffekter av amalgam. Arbetet borde enligt bedrivasså att forskningsanslag kan bli tillgängliga redan under /90. Utskottet uttalade (1988/89:SoU7, RD 41, rskr. 42)att utskottet /89:SoU28 ansåg det viktigt att det framtagna forskningsprogrammetgenomförs. Utskottet ansåg vidare att åtgärder bör vidtas så att erforderligforskning på området säkerställs. Enligt utskottets mening borde regeringenägna frågan om de aktuella forskningsinsatserna särskild uppmärksamhet vidberedningen inom . Vad utskottet uttalade i forskningsfråganföreslogs ge regeringen till känna. Utskottet förutsatte vid sitt beslut att regeringen skulleställa erforderliga medel till förfogande under /90 antingengenom en ompriori-teringinom befintliga anslag eller genom en ökning avanslagen. Regeringen överlämnade beslut till MFR, som genomomprioriteringar har kunnat frigöra 1 milj.kr. för forskning kring amalgam. Utbildningsminister har i ett frågesvar förklarat att ytterligare medel inte kan påräknasunder /90 och erinrat om socialutskottets ansvar förmedelstilldelningen till forskningsprogrammet. Utskottet förutsätter att utrymme för genomförande av detaktuella forskningsprogrammet fr.o.m. /91 skall kunnasäkerställas genom ordinarie anslag. För att genomförandet av programmet ienlighet med intentioner skall kunna påbörjas i rimlig omfattningredan under /90 erfordras däremot enligt utskottet ett nyttanslag. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att riksdagenunder femte huvudtiteln och littera A till Forskning om amalgam och andradentalmaterial för /90 bör anvisa ett reservationsanslag på 3milj.kr. Från anslaget bör enligt utskottets mening kunna utgå anslag tillsåväl forskning om amalgamets inverkan på hälsan som forskning omersättningsmaterial. Utskottet vill i sammanhanget uttala att utskottet anseratt det är angeläget att man arbetar för att en gemensam nordisk forskningskall komma till stånd när det gäller amalgamfrågan. Vad utskottet anfört får anses tillgodose kraven imotionerna So420 (m) yrkande 3, So519 (fp), So526 (mp) yrkande 3, So540 (c)yrkande 1 och So542 (m) yrkande 2. att med anledning av motionerna 1988/89:So420yrkande 3,1988/89:SoS19,1988/89:So526 yrkande 3,1988/89:So540 yrkande 1 och1988/89:So542 yrkande 2 under femte huvudtiteln, littera A, till Forskning omamalgam och andra dentalmaterial för /90 anvisar ettreservationsanslag på .