bet · GC01KrU4 · 1988-12-31 00:00:00 — Frågan om en stavningsreform 1988/89 KrU4 Med anledning av en motion diskuterar utskottet frågan omhuruvida bör ta något initiativ som skulle syfta till enstavningsreform, där målet skulle vara en mera Ijudenlig stavning än dennuvarande. LItskottet framhåller att olika undersökningar visar att endast enliten del av de stavfel som eleverna gör i skolorna kan hänföras till kategorinljudenlighet, dvs. felstavning av exempelvis sj- eller tj-ljudet. Av de övrigasynpunkter på frågan om en stavningsreform som utskottet anlägger kan nämnasatt utskottet anser att en radikal stavningsreform otvivelaktigt skulleinnebära en fara för att de kulturvärden som den svenska litteraturenrepresenterar skulle bli svåra att föra vidare till kommande generationer.Utskottet kommer till slutsatsen att inte bör ta något inifiafiv somskulle syfta till en stavningsreform. Vid denna bedömning beaktar utskottetutöver andra skäl att det inte torde finnas någon allmän opinion för enövergripande stavningsreform och att denna omständighet med styrka talar motatt en sådan reform genomförs. 1987/88:Kr269 av och () vari yrkas att begär att regeringen tillsätter enutredning kring en stavningsreform. Grundlinjer för normering av rättstavningen drogs uppredan 1801 genom avhandling om det svenska stavsättet,vilken hade författats av . Detta stavsätt följdes ihuvudsak i de sju första upplagorna av . Den förstaupplagan utkom och den sjätte 1889.1 ett kungligt brev samma årföreskrevs att ordlistan skulle ligga till grund förstavningsundervisningen. Den sjunde upplagan av ordlistan kom . 1kungligt cirkulär 1906 föreskrevs att denna upplaga skulle läggas till grundför undervisningen i svensk rättskrivning dock med iakttagande av att dt förr-ljud skulle ändras till r eller, enligt tillämpade regler förkonsonantteckens dubbelskrivning, fill tt samt att /, fv och hv för v-ljud skulleändras till v med bibehållande av grundformens v i böjningsformer framför t och.s utom i ordet haft. 1 1988/89. Dennastavningsreform blev obligatorisk för statsförvaltningen genom ett 1988/89:KrU4kungligt cirkulär . rekommenderade emellertid Svenskaakademien i sin Ordförteckning över svenska språket rff-stavning i neutrum avicke participiella adjekfiv och i supinum och neutrum particip av verb medinfinitiv på -da genom att sätta /-formerna före den officiella stavningensformer med / eller ;/. Denåttonde upplagan av ordlistan kom ut under de långvarigaefterdyningarna till stavningsreform. Denna upplaga kom i viss mån attvara i otakt med den av Kungl. Maj:t föreskrivna stavningen.Denna stavning godtogs i den nionde upplagan, som kom ut , varvid ordlistangenom ett kungligt brev till fick samma status som dentillerkänts . Dentionde upplagan av ordlistan utkom och den senaste, den elfte, år 1986.Ordlistan granskas av språkkommitté som består av treledamöter. bereds tillfälle att lämna synpunkter. 1de senaste utgåvorna av har inte vidtagitsändringar i stavningen i någon mera betydande omfattning. Det kan dock nämnasatt i den elfte upplagan fortsätter en tendens som inletts ioch med den nionde upplagan (1950), nämligen att låta främmande ord i ökadutsträckning behålla sin ursprungliga form. Sedan1906 års stavningsreform genomförts har vid upprepade fillfällen frågan om enny reform eller fullföljande av reform på området väckts, bl.a. genom motioneri , nämligen åren 1919, 1920, 1926, 1943, 1969 och 1970. I samtligafall har motionerna avslagits, i några fall sedan de blivit föremål förremissbehandling. Här kan också nämnas att det är 1931 väcktes eninterpellation om fullföljande av stavningsreform. gjordefolkskollärarnas organisation framställning om en rättstavningsreform. Ensådan skulle ha till syfte att åstadkomma en modernisering och förenkling avstavningsreglerna. Förslaget innebar att stavningen skulle gå i Ijudenligriktning - skriftbilden skulle anpassas efter ljudbilden - och regler omkonsonanternas enkel- och dubbelstavning skulle fastställas. Framställningenföranledde inte något åtgärd. År1969 väcktes motioner om en översyn av stavningsreglerna som kunde leda framtill en Ijudenlig stavning. Efter att ha inhämtat remissyttranden frånskolöverstyrelsen. och anfördeallmänna beredningsutskottet i sitt utlåtande 1969:51 följande. Efter1906 års reform har de allmänna principerna för stavningen inte rubbats. Endastsmärre ändringar har vidtagits i stavningen av enskilda ord. Enligt utskottetsmening ger språkutvecklingen anledning att uppmärksamma frågan om reformer avstavningssättet. Flera skäl synes tala för att detta snarare bör ske genomfortlöpande åtgärder och initiativ från organ som svarar för språkvård ochpedagogisk utveckling än genom en mer genomgripande översyn av den artmotionärerna föreslagit. Ett sådant skäl av stor vikt är att man vid stavningsreformerbör sträva efter en långsiktig anpassning i syfte att bredda den nordiskaspråkgemenskapen. i sambandhärmed framhålla angelägenheten av att /89:KrU4språkvård bereds tillfälle att i samråd med de övriga nordiska språknämndernamedverka i ett sådant arbete. Även från andra synpunkter än de internordiska kan detsynas tveksamt hur långt man bör tillgodose det av motionärerna framfördaönskemålet om ljudenlighet. En avvägning måste göras mot krav påspråkförståelse och läsbarhet och med beaktande av de värden som kan ligga ianknytningar till främmande språk och ett internationaliserat ordförråd. Reformer på detta område bör vidare samordnas med detforsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs beträffande stavningsförmågan ochmetodmaterialsystem för stavningsundervisningen. Utskottet anser sig kunnaförutsätta att tar de initiativ i stavningsfrågan vartilldetta arbete och undervisningens krav i övrigt kan föranleda. På hemställan av allmänna beredningsutskottet föranleddemotionerna inte någon åtgärd. 1 utlåtandet lämnas en relativt utförlig redovisning förbehandlingen av stavningsfrågorna i . Påföljande år, 1970, väcktes motioner om enstavningsreform som skulle ha till mål större ljudenlighet och förenkladstavning. Även dessa motioner avslogs på hemställan av allmännaberedningsutskottet (1970:5). I det följande redovisar kulturutskottetutförligare innehållet i utlåtandet. Det finns en omfattande litteratur i stavningsfrågan.Utskottet begränsar sig här fill att nämna tvä artiklar. I Språk i ,för de nordiska språknämnderna (Skrifter utgivna av Nämnden försvensk språkvård 43), har professor , som varit ordförande inämnden, publicerat artikeln Det nordiska rättstavningsmötet och hundraårs svensk rättstavning. Lektorn vid i , docent .., har publicerat artikeln Skriftspråk och ortografi i skriften Språketi blickpunkten (1972). I bägge artiklarna finns vissa litteraturhänvisningar. Frågan om en utredning kring en stavningsreform tas upp imotion Kr269 (fp). I motionen framhålls au mänga har svårt att stava och attdet i synnerhet är svårt att komma till rätta med dubbelteckning av konsonantoch sj- och tj-ljud, att mycket tid ägnas åt rättstavningsundervisning i skolanoch att mänga elever måste ha specialundervisning, att stavningssvårigheter skaparrädsla för att uttrycka sig skriftligt, an invandrare har bekymmer medrättstavningen och att datatekniken underlättar en reform. Motionärerna anseratt en utredning skulle ha till syfte att belysa svårigheter med och effekterav en stavningsreform. Utskottet har under hand inhämtat synpunkter frånskolöverstyrelsen och . Då stavningsfrågan senast behandlades i , år1970, anförde allmänna beredningsutskottet i allt väsentligt samma synpunktersom ovan redovisats från utskottsbehandlingen näst föregående år. Utskottetansåg att i och för sig önskvärda ändringar i stavningssättet snarare bör kommatill ståndgenom fortlöpande åtgärder och inifiativ från organ som svarar /89:KrU4språkvård och pedagogisk utveckling än genom en genomgripande översyn avstavningsreglerna. Vidare anslöt sig utskottet i princip fill uppfattningen omvikten av att man vid utformningen av stavningsregler beaktar följandesynpunkter, nämligen att reformarbetet bör bedrivas med hänsynstagande tillönskemålet att bredda den nordiska språkgemenskapen, att behovet avanknytningar fill främmande språk och ett internafionaliserat ordförråd börbeaktas, att kraven på språkförståelse och läsbarhet bör tillgodoses och attarbetet bör samordnas med forsknings- och utvecklingsarbete vad gällerstavningsförmågan och ett metodmaterialsystem för stavningsundervisningen.Enligt allmänna beredningsutskottets mening torde dessa intressen vara bästbetjänta av att ändringar i stavningen får anknytas till ett långsiktigt,fortlöpande utvecklingsarbete i intim samverkan mellan organ, där skol- ochundervisningsväsendet, språkvården och massmedia m.fl. är företrädda-exempelvis . (numera ), och andra som har nära kontaktmed språkbruk och språkutveckling. I enlighet med den lämnade redovisningenavstyrktes motionenia, vilka avslogs av . kan inte finna att det, sedan frågan om enstavningsreform senast behandlades i , inträffat någon omständighetsom bör föranledii ett ändrat ställningstagande från sida tillfrågan om skall ta något initiativ syftande fill en stavningsreform.Utskottet vill dock här göra några kommentarer till det nu aktuella förslaget,vilket uppenbarligen syftar till att det skall införas en stavning som ärIjudenlig. Olika undersökningar har visat att endast en liten del -högst en fjärdedel -av stavfelen för skoleleverna faller under kategorienljudenlighet (se bl.a. riksdagsärende samt : Skrivförmåga.Studier i svenskt elevspråk, 1984). Det är sålunda på sin höjd denna del avstavfelen som en reform i Ijudenlig riktning skulle kunna komma till rätta med. I den nämnda undersökningen konstateras attförhållandevis få fel primärt bottnar i bristande kunskap om de svenskareglerna för tecknandet av enskilda ord. De brister som finns istavningsförmågan hos skolelever kan således hänföras till brister i den totalaskrivförmågan. De synpunkter kulturutskottet fått från visarockså att synen på stavningen som en begränsad del av den totala skrivförmåganunder 1970-och 1980-talen befästs under intryck av intensifierad forskning.Detta synsätt har kommit till uttryck bl.a. i kommentarmaterialet till läroplanför (Lgr 80) och i gymnasieskolans kursplaner i svenska (supplement80, 1983). Motionärerna anför tvä nya argument för enstavningsreform, nämligen att invandrarna har svårigheter rned rättstavningenoch att datatekniken underlättar en reform. Beträffande sistnämnda argument vill utskottet understrykaatt den omständigheten att vi har fillgång till datorteknik inte får styrabedömningen av om en stavningsreform skall genomföras. I enlighet med det ovananförda är förmågan att stava en del av skrivförmågan. Det kan inte förnekas att inlärningen av bl.a. vårastavningsregler kan vara krävande för personer från vissa av de- ländervarifrån invandringen nu kommer.Samtidigt måste-som professor närmare utvecklat /89:KrU4 (se denovan nämnda uppsatsen) - konstateras att praktiskt taget varje reform iIjudenlig riktning kommer att öka ölikheterna mellan det svenska skriftspråketoch de främmande skriftspråk, främst engelskan, som eleverna Detta konstaterande överensstämmer med vad somanfördes vid diskussionerna om en stavningsreform. Utskottet har i olika sammanhang framhållit vikten av värnar om det svenska kulturarvet. En radikal stavningsreform skulleotvivelaktigt innebära en fara för att de kulturvärden som den svenskalitteraturen representerar skulle bli svåra att föra vidare till kommandegenerationer. skulle en sådan stavningsreform i praktiken avstängastora delar av den nuvarande generafionen från möjligheterna till kontakt medden nya litteraturen. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om det ökadeintresset för vården av det svenska språket som kommit till uttryck under1980-talet. Bl.a. har utgivningen av elfte upplagan av Svenska akademiensordlista (1986) tilldragit sig stor uppmärksamhet. Ordlistan får - även utanofficiell sanktion - anses utgöra rikslikare för svenska språket. Den nyaupplagan har utkommit efter den nästföregående, som kom ut1973. Utskottet vill - i överensstämmelse med vad som anfördes vid riksdagsbehandlingen1970 - understryka önskvärdheten av att nya, reviderade upplagor av ordlistanäven i fortsättningen ges ut utan alltför långa mellanrum. Utskottet vill här också understryka den betydelse har för vården av svenska språket. Nämndens arbete har betydelseinte minst för de insatser rörande nordisk språkgemenskap som görs. I enlighet med vad som ovan sagts anser utskottet att detinte finns skäl för att ta något inifiafiv till en sådan kartläggningsom motionärerna föreslår och som uppenbarligen skulle syfta till att enstavningsreform kommer till stånd. Vid denna bedömning beaktar utskottet ocksåatt det inte torde finnas någon allmän opinion för en övergripandestavningsreform och att denna omständighet med styrka talar mot att en sådanreform genomförs. Utskottet anser således att motionen inte bör föranledanågon åtgärd. att avslår motion 1987/88:Kr269. Närvarande:Ingrid (), (), (), 1988/89:KrU4 Jan-ErikWikström (fp), (), (), (m), ErkkiTammenoksa (s), (), (), (), (), (vpk), Nils.son(mp), (), () och (s).