bet · GC01SoU12 · 1988-12-31 00:00:00 — I betänkandet SoU 1987/88:18 behandlade utskottet fleramotioner med liknande innehåll som de nu aktuella. Utskottet gjorde följandebedömning (s. 14). Forskning med anknytning till alkoholproblematiken är ettsedan flera år prioriterat forskningsområde. Då alkoholmissbruket är det heltdominerande sociala och medicinska problemet i vårt land är det motiverat medytterligare ansträngningar för att intensifiera forskningen på detta område ochförbättra det kunskapsunderlag som finns bl.a. i form av statistik.1988/89:SoU12 Utskottet konstaterar att motionärernas önskemål går i sammariktning. Enligt utskottets mening finns ingen motsättning mellan motionernaoch de prioriteringar som gäller beträffande alkoholforskningen.Beträffande statistiken på området vill utskottet erinra om socialberedningensförslag i denna del, vilken behandlas i den proposition om tvångsvård av vuxnamissbrukare m.m. som avlämnats till . 1 sammanhanget finnsäven skäl att peka på att som centralt ansvarig myndighet haratt bevaka att alkoholstatistiken har en lämplig utformning med hänsyn till deolika ändamål för vilka den behövs. Vidare är frågor om våld och missbruk, denoregistrerade konsumtionen av hembränt m.m. aktuella hos särskildaberedningsgrupp. Utskottet utgår med hånsyn till det anförda från att detfortsatta arbetet med att förbättra kunskapsunderlaget på alkoholområdet kommeratt bedrivas på ett sätt som tillgodoser här aktuella motioner. Motionerna avstyrktes och följde utskottet. Utskottet gör följande bedömning. Alkoholmissbruket år det dominerande sociala ochmedicinska problemet i vårt land. Ytterligare ansträngningar behövs för attintensifiera forskningen på området. Utskottet anser det därför myckettillfredsställande att för alkohol och andraberoendeframkallande medel nu har utarbetat ett program för alkoholforskningmed social-, samhålls- och beteendevetenskaplig inriktning. Mot bakgrund av densatsning som pågår när det gäller alkoholforskningen anser utskottet det inteerforderligt med något initiativ i frågan. Motion So301 (fp) yrkande6 avstyrks därför. Utskottet kan mot bakgrund av det anförda inte hellerförorda något initiativ från sida med anledning av motion So253 (c)yrkande 3. Motionen avstyrks därför såvitt nu är i fråga. I motion So331 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av utvärdering och behandlingsforskning inom socialtjänsten.Motionärerna framhåller det angelägna i att utvärderingar görs beträffandeolika behandlingsinsatser samt att ytterligare resurser satsas påbehandlingsforskning. I betänkandet SoU 1987/88:18 (s. 14 f.) behandlades enmotion angående forskning om olika vård-och behandlingshem. Av betänkandet framgår bl.a. att för alkohol och andra beroendeframkallan de medel i sitt program beträffande alkoholforskning har anfört att högsta prioritet bör ges forskning som inriktas på effektiviteten hos oHka behand lingsmetoder samt utveckling av nya behandlingsmetoder. Kommittén ansåg att det behövdes ytterligare forskning om frivillighet kontra tvång i vården. Vidare framgår att ett omfattande forskningsprojekt avseende behandling av klienter inom narkomanvården som påbörjades och har finansierats av DSF skulle avslutas . Utskottet uttalade att inom behandlings forskningen bör forskning kring olika former av vård- och behandlingshem för missbrukare ha en framskjuten plats. Utskottet noterade i denna del det förslag som framlagts av socialberedningen om att DSF skulle få i uppdrag att 10 lägga uppett forskningsprogram som kunde belysa frågeställningar bl.a. 1988/89:SoU12beträffande tvångsvårdens metoder. Utskottet ansåg inte att det fanns behov avnågot initiativ i frågan och avstyrkte därför motionen.Riksdagen följde utskottet. Regeringen har gett DSF i uppdrag att inommissbruksområdet utarbeta ett program för forskning om konsekvenserna avtvångsvård för vuxna missbrukare. Forskningen skall belysa tvångsvårdensresultat och effekter för olika grupper av missbrukare jämfört med uteblivenvård och med andra, frivilliga behandlingsinsatser. Forskningen skall ocksåsyfta till att utveckla innehåll och metoder i behandlingsarbetet medtvångsvårdade missbrukare. Uppdraget skall redovisas till regeringeninnevarande år. Utskottet konstaterar att arbetet med att utforma ettforskningsprogram inom det aktuella området redan har aktualiserats. Motionenfår därför anses vara tillgodosedd. Utskottet avstyrker således motion So331(s). Forskning kring åldrandets problem Yrkanden om att hos regeringen begär förslag sominnebär att forskningsinsatserna kring åldrandet förstärks framställs imotionerna So225 av m.fl. (c) yrkande 8 och So254 av AgneHansson och (båda c) yrkande 1. I Äldreberedningens betänkande (SOU 1987:21) Äldreomsorg iutveckling lämnas en redogörelse för forskningen på området (s. 168 f.).Forskningen om äldres levnadsförhållanden och om service och vård till äldrefinansieras framför allt av Delegationen för social forskning (DSF). Andrafinansiärer är (), (), () samt (). () har bl.a. samordnatfinansieringen av vissa större projekt. På några orter, t.ex vid universiteteni , och , finns gmpper av forskare från olika institutionersom genom informella kontakter utbyter erfarenheter. I arbetar engrupp bl.a. med populationsstudien 70-åringar i . Gerontologiskt centmmi är en stiftelse som i samverkan med bedriver forskningfrämst inom det beteendevetenskapliga området. I finns en stiftelse sombildats av länets kommuner, landsting och universitet och som bedriverkommunalekonomisk forskning där även äldreomsorgen ingår. I finns ettliknande kommunalt engagemang. Vid pågår etttvärvetenskapligt samarbete mellan socialmedicinska institutionen och enhetenför forskning inom primärvård och socialtjänst. iJönköping bedriver forskning, utbildning och rådgivning. Vid institutet finnssex fasta forskartjänster med beteendevetenskaplig inriktning. Propositionen 1987/88:176 om äldreomsorgen inför 90-talet,som hade äldreberedningens betänkande som underlag, behandlades av socialutskot tet i betänkandet 1988/89:SoU6. I propositionen konstateras att ökade kunskaper behövs för att kunna utveckla äldreomsorgen. Det anses därför angeläget med satsningar på forsknings- och utvecklingsverksamhet inom jj på grund av äldreforskningens tvärvetenskapliga karak- 1988/89:SoU12tär bör det enligt propositionen utarbetas ett samlat program på liknande sättsom skett inom handikappforskningen. DSF stöder forskning som rör åldrandet och äldreslevnadsförhållanden samt behovet av service och vård. , dess betydelse för pensionärer och personal och därmed desskvalitet är föremål för ett flertal studier. Det förändringsarbete somsamhället bedriver mot öppna vård- och boendeformer har under de senaste årenkommit att utvärderas i ett flertal projekt, speciellt för gruppenäldersdementa. Forskning bedrivs också om äldres sociala nätverk samt omsamspelet mellan informella och formella omsorgssystem. Inom demensområdet harDSF finansierat tio studier, och har en stor epidemiologisk studieom åldrande, minne och demens tillkommit. Projektet, som beräknas vara avslutatår , bedrivs vid . Regeringen gav DSF och FRN i uppdrag attutarbeta ett sådant forskningsprogram som nämns i äldrepropositionen. Dettaskall innehålla en kartläggning och värdering av nuvarande äldreforskning samtförslag till samordning och prioriteringar av angelägna områden för denfortsatta forskningen. Programmet skall även redovisa förslag till åtgärder föratt stärka den långsiktiga kompetensuppbyggnaden inom området. Arbetet skallbedrivas i nära kontakt med berörda forskningsråd och sektorsforskningsorgan,och uppdraget skall redovisas för regeringen . Utskottet behandlade i betänkandet SoU1987/88:18 (s. 18 f.) motioner om forskning kring åldrandets problem. Utskottetkonstaterade därvid att det föreligger ett stort behov av forskning kringåldrandet. Utskottet välkomnade därför det uppdrag som lämnats till DSF och FRNbeträffande ett forskningsprogram i ämnet. I avvaktan härpå fann utskottet inteskäl för åtgärder från sida. Mot bakgrund av den forskning som pågår och planeras påområdet anser utskottet att det inte föreligger skäl för det initiativ somförordas i motionerna So225 (c) yrkande 8 och So254 (c) yrkande 1, vilkasålunda avstyrks. I motion So5I6 av och (båda c)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett projekt inom den sociala forskningen för att utvärdera hälso-och sjukvårdslagens tillämpning i ett helt landstingsområde. att ett forskningsprogram bör genomföras för att belysaSkaraborgsmodellen ur ett helhetsperspektiv. En likalydande motion behandlades i betänkandet SoU1986/87:28 (s. 18). Utskottet anförde följande. Såsom ovan nämnts är forskning om primärvården ett prioriteratforsknings område. DSF ger också stöd till ett flertal olika forskningsprojekt, vilkabl.a. rörhälsoövervakning, omhändertagande, vårdkonsumtion m.m. inom pri- 1988/89:SoU12 märvården. Det bör emellertid överlämnas åt berörda ansvarigamyndigheter att göra erforderliga prioriteringar mellan olika ansökningar ochpå sedvanligt sätt bedöma vilka forsknings- och utvecklingsprojekt som börbeviljas medel. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärväsentligt att erfarenheter från olika modeller för vårdverksamhet och skildaformer för samverkan tas till vara och ges spridning. Utskottet vidhålleremellertid sitt tidigare ställningstagande att det bör överlämnas åt berördamyndigheter att göra de erforderliga prioriteringarna mellan olika forsknings-och utredningsprojekt. Utskottet avstyrker därför motion So516 (c). I motion So522 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av att en folkhälsovetenskaplig forskningsfond inrättas.Motionärerna anför bl.a. att ökade kunskaper om ohälsans villkor och hur dessavillkor kan påverkas är helt nödvändiga förutsättningar för att kunna kommatill rätta med ohälsans sneda klassfördelning. I forskningspropositionen (1986/87:80 bil. 4, s. 6)redovisas bedömningar som gjorts av en arbetsgrupp till hälso- ochsjukvårdsberedningen inom . Enligt arbetsgruppen kräver detförebyggande arbetet inom hälso- och sjukvården kunskaper om bl.a. desamhälleligt påverkbara orsakerna till klasskillnaderna i ohälsan. Detta är,enligt arbetsgruppen, ett av flera eftersatta och outvecklade forskningsfältsom måste stärkas, om de folkhälsopolitiska ambitionerna skall kunnafullföljas. De forskningsdiscipliner som arbetar med folkhälsovetenskapliginriktning behöver stärkas finansiellt och organisatoriskt, menadearbetsgruppen, som föreslog att under den kommande tvåårsperiodenförutsättningar för olika förstärkningsåtgärder skulle utredas. StatsrådetBengt instämde i arbetsgruppens förslag (prop. s. 8). fick regeringens uppdrag att isamråd med bl.a. och sammanställaoch utge en folkhälsorapport. En sådan rapport skall utarbetas ,och den första rapporten har publicerats genom skriftSocialstyrelsen redovisar 1987:15. Uppdraget har sin bakgrund i riksdagensbeslut med anledning av proposition 1984/85:181 om utvecklingslinjer för hälso-och sjukvården m.m. (SoU 1984/85:28, rskr. En motion om klass och ohälsa behandlades i utskottetsbetänkande SoU 1986/87:28 (s. 13). Utskottet fann det klarlagt att det finns stora klyftor i hälsoavseende mellan olika sociala grupper. Utskottet såg därför positivt på att behovet av forskning om de samhälleligt påverkbara orsakerna till klasskillnaderna i ohälsan uppmärksammades i forskningspropositionen. Utskottet hade erfarit att DSF redan gav stöd till flera forskningsprojekt som undersöker dessa samband, bl.a. till en undersökning vid , vars syfte är att belägga och förklara socialt betingadevariationer i ohälsa mellan olika befolkningsgrupper samt till forskning vid 23 institutetom sambandet mellan samhälle, välfärd och hälsa. Forskning om 1988/89:SoU12sambandet mellan klass och ohälsa bedrivs också vid bl.a. institutet förpsykosocial miljömedicin och Tema hälso- och sjukvården i samhället viduniversitetet i . Omfattande studier av yrkesrelaterade sjukdomarbedrivs vid arbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning. Det bör, anfördeutskottet, ankomma på ansvariga myndigheter att bedöma vilka forskningsprojektsom bör beviljas medel från anslaget till forsknings- och utvecklingsarbete.Med hänsyn härtill, till innehållet i forskningspropositionen och pågåendeforskningsprojekt avstyrkte utskottet motionen. Behovet av ökade insatser till stöd för envålfärdspolitiskt motiverad forskning om skillnader i ohälsa och vårdkonsumtionmellan olika befolkningsgrupper har påtalats av DSF. Det stora problemet ärenligt delegationen inte bristen på pengar utan bristen på kvalificeradeforskare och handledare. Utskottet har erfarit att DSF stöder forskning somsyftar till att belysa hälsoutvecklingen i befolkningen och dess beroende avsociala, ekonomiska och fysiska förhållanden, såväl i människors närmiljö som isamhället i stort. Utskottet delar motionärernas uppfattning att denfolkhälsovetenskapliga forskningen är mycket angelägen. Med hänsyn tillinnehållet i den nämnda forskningspropositionen och det arbete som pågår föratt bl.a. kartlägga hälsoutvecklingen hos olika befolkningsgrupper kanutskottet inte tillstyrka det förslag som framläggs i motion So522 (s).Motionen avstyrks sålunda. I motion So319 av och (bådas) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stimulera forskning om dagens levnadsförhållanden och pålämpligt sätt göra resultaten tillgängliga. Motionärerna anför bl.a. att det årdags för en ny undersökning av barns och ungdomars situation för att utrönaorsaken till en gryende disharmoni. DSF prioriterar i sin verksamhetsplan för perioden1987/88- 1989/90 viss forskning inom området barn-, ungdoms- ochfamiljepolitik. Det gäller forskning om barnomsorg och om unga människorssituation. När det gäller unga människor prioriteras forskning utifrån barns,ungdomars och familjers eget perspektiv. Dels prioriteras vårdnadsfrågor,adoptionsfrågor och frågor om särskilt utsatta barn och ungdomar, delsutvecklingspsykologiska problem, socialisationsfrågor för barn som är 10 åroch äldre samt frågor om de ungas försörjning. I betänkandet SoU 1987/88:18 (s. 15 f.) behandlades enmotion om barns och ungdomars livsvillkor. Utskottet redogjorde bl.a. för förslaget i forsk ningspropositionen att ett tema Barn inom den temaorienterade forskningen vid i skulle inrättas . Forskningen där skulle behandla barns villkor i samhället. Enhgt propositionen fanns det på flera håll i landet inom skilda discipliner god forskning om barns villkor men ingen institution som har till uppgift att samla forskningen om barn. Härigenom försvårades möjligheterna att till fullo utnyttja resultaten från den forskning som bedrivs och se dem i ett mer samlat perspektiv. temaforskningenkan man enligt propositionen långsiktigt och effektivt ta till 1988/89:SoU12 vara ochförvalta egen och andras forskning och också stimulera forskningen om barn påandra håll i landet. Utskottet hänvisade vidare till den av DSF Utskottet, som betonade forskningsområdets betydelse,ansåg att motionsyrkandena i huvudsak tillgodosågs genom inrättandetav ett tema Barn vid i . avstyrktes.Riksdagen följde utskottet. Det är enligt utskottets mening angeläget att barnsvillkor i samhället får en noggrann genomlysning. Det är därförtillfredsställande att DSF prioriterar forskning om unga människors situation iolika hänseenden. Det finns enligt utskottets uppfattning anledning anta attmotionärernas önskemål kommer att tillgodoses genom det arbete som pågår utanatt tar något initiativ. Utskottet avstyrker sålunda motion So319(s). Utskottet tillstyrker de i propositionen föreslagnamedelsanvisningarna till , Forsknings- och utvecklingsarbetesamt försöksverksamhet och Informationsförsörjning. 1. beträffande utvärdering av socialtjänstlagen attriksdagen avslår motion 1988/89:So248 och motion 1988/ 89:So276, 2. beträffandeförsvarskomtnitté för sociala rättigheter att avslår motion1988/89:So325, 3. beträffandemedelsanvisningen till Utredningar m.m. attriksdagen till Utredningar m.m. för /90 anvisar ettreservationsanslag på , 4. beträffandeforskning om barn i missbrukarfamiljer attriksdagen avslår motion 1988/89:So207 yrkande 1, motion 1988/ 89:So215yrkandena 1 och 2, motion 1988/89:So251 yrkande 10, motion 1988/89:So253yrkande 6 och motion 1988/89:So301 yrkande 7, 5. beträffandeforskning om kvinnligt missbruk attriksdagen avslår motion 1988/89:So229 yrkande 4, 6. beträffandealkoholforskning m.m. attriksdagen avslår motion 1988/89:So301 yrkande 6, 7. beträffandekartläggning av alkoholskadornas omfattning att avslår motion1988/89:So253 yrkande 3, att avslår motion 1988/89:So331, 9. beträffande forskning kring åldrandet attriksdagen avslår motion 1988/89:So225 yrkande 8 och motion 1988/89:So254yrkande 1, 10. beträffande/o«/j/«g om den s.k.Skaraborgsmodellen att avslår motion 1988/89:So516, 11. beträffande folkhälsovetenskapligforskning 1988/89:SoU12 att avslårmotion 1988/89:So522, 12. beträffande social forskning omunga människors situation att avslår motion 1988/89:So319, 13. beträffande medelsanvisningen tillSocialdepartementet attriksdagen till för /90 anvisar etiförslagsanslag på , 14. beträffande medelsanvisningen till Forsknings-och utvecklings arbete samt försöksverksamhet attriksdagen till Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet /90 anvisar ett reservationsanslag på , 15. beträffandemedelsanvisningen till Informationsförsörjning attriksdagen till Informationsförsörjning för /90 anvisar ettreservationsanslag på . Närvarande: (), (), AnitaPersson (s), (), (), (), PerStenmarck (m), (), (), (), (), (), (vpk), AnitaStenberg (mp), (), () och (). Utvärdering av socialtjänstlagen (mom. 1) (), (), (), Per Stenmarck (m), (), ()och () anser dels att det avsnitt i betänkandet som på s. 5 börjar med"Utskottet vidhåller" och slutar med "So276 (m)." bort haföljande lydelse: Socialtjänstlagen betecknades vid tillkomsten som en"målinriktad ramlag". har vid upprepade tillfällen uttalatatt tillämpningen av ramlagar måste följas upp och utvärderas. Även närsocialtjänstlagen antogs av underströks vikten av en kontinueriiguppföljning (SoU 1979/80:24 och 1979/80:44 s. 105 f.). Denna uppgift anförtroddes socialberedningen. Trots attuppdraget att utvärdera hela reformen inte var fullgjort har regeringen lagt ned socialbe redningen. Vissa utvärderingsuppgifter har överiämnats till . " mening bör begära en parlamentarisk utvärde- 1988/89:SöU12ring och översyn av socialtjänstlagen. Mot bakgrund av att åtskilliga frågorhar utretts bl.a. av socialberedningen och äldreberedningen kan det varalämpligt att vid en sådan utvärdering lägga särskild vikt vid sådana delar avreformen som inte har behandlats av parlamentariska utredningar. Vad utskottetnu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. debatt utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. beträffandeutvärdering av socialtjänstlagen att medanledning av motion 1988/89:So248 och motion 1988/89:So276 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, för sociala rättigheter (mom. 2) GudrunSchyman (vpk) anser delsatt det avsnitt i betänkandet som på s. 5 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "So325 (vpk)" bort ha följande lydelse: Eftersomvården och omsorgen intar en central roll i samhället, är det enligt utskottetsmening oacceptabelt att dessa frågor behandlas med sådan iskyla som skett iregeringens budgetförslag. Försvaret av välfärden och de sociala rättigheternabör ha högsta prioritet. Utskottet anser därför att regeringen bör tillsätta enkommitté för att bereda underlag för riksdagsbeslut om planerings- ochpersonalfrågor inom vården och omsorgen . Arbetet bör avse engranskning av planeringssystemet samt förslag till åtgärder för att ökasäkerheten och stabiliteten i planeringen. Vidare bör arbetet omfatta förslagtill inriktning och utveckling av vården och omsorgen, både vad gällerorganisations- och personalfrågor. Kommittén bör vara sammansatt avrepresentanter för de politiska partierna och företrädare för de olikapersonalkategoriernas fackliga organisationer. Detta bör ges regeringentill känna med anledning av motion So325 (vpk). delsatt utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffandeförsvarskommitté för sociala rättigheter att medanledning av motion 1988/89:So325 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, för sociala rättigheter(motiveringen till mom. 2) BoHolmberg, , , , ,, och (alla s) anser att detavsnitt i betänkandet som på s. 5 börjar med "Utskottet delar" ochslutar med "So32S (vpk)." bort ha följande lydelse: Regeringenbeslutade att inrätta en ny hälso- och sjukvårdsberedning medstatsministern som ordförande. I beredningen skall dessutom ingåsocialministern och utbildningsministern samt representanter för Landstingsförbundetoch företrädare för den medicinska sakkunskapen. Hälso-och sjukvårdsberedningenskall ta upp frågor på området som är av stor vikt Avsikten med beredningen är att man skall 1988/89:SoU12 skapa enbättre framförhållning när det gäller ny kunskap av stor betydelse förmänniskors hälsa och vård och uppmärksamma områden där kunskaps- ochresursmässiga skäl talar för en koncentration till något eller några ställen i landet.Beredningen skall behandla frågor om läkarfördelningen och den högspecialiseradevården och då beakta kostnads- och effektivitetsaspekter. Beredningenskall vidare verka för att människors hälsa sätts in i ett bredare I årets budgetproposition (bil. 7, s. 66) anförs attberedningen avser att ägna struktur- och personalförsörjningsfrågorna inomhälso- och sjukvården stor uppmärksamhet . Regeringenhar också tillsatt en särskild folkhälsogrupp under hälso- och sjukvårdsberedningen.Gruppens uppgift är inte i första hand att göra ytterligareutredningar utan att på grundval av tillgänglig kunskap initiera lämpligaåtgärder och verka för att få dem genomförda. inledde ett stort projektnär det gäller personalförsörjningsfrågorna. Projektet går ut på att stimuleraoch komplettera landstingen i deras arbete med personalrekryteringen. Med anledning av budgetpropositionen för budgetåret1988/89 (1987/ 88:100, bil. 7) beslutade att godkänna regeringensförslag till riktUnjer för huvudinriktningen av verksamhet(SoU 1987/ 88:16, rskr. Enligt propositionen skall socialstyrelsensuppgift i första hand vara att inom ramen för tillsynsansvaret utveckla formeroch metoder för en systematiserad uppföljning och utvärdering av kommunernasoch landstingens verksamhet. Vidare skall främja en högkvalitet och en god resursanvändning i vården och omsorgerna genom olikaplanerings- och kunskapsunderlag. Vidare har en viktig funktionnär det gäller att fömtse den framtida utvecklingen inom ochsjukvården. Inom har en översyn genomförts för attprecisera och konkretisera roll och uppgifter. Resultatet avöversynen har presenterats i rapporten 1988:74, iförändring. I årets budgetproposition anges att skall få enviktig uppgift att genom kunskapssammanställningar, nulägesbeskrivningar och jämförandeanalyser påverka utvecklingen hos sjukvårdshuvudmännen så att resurserna kanutnyttjas bättre, köerna avvecklas och vården bli mer tillgänglig (bil. 7, s.67). Den nya organisationen för föreslås bli genomförd fr.o.m.den 1 juli 1990. En proposition är aviserad till . I betänkandet SoU 1987/88:18 (s. 3 f.) behandladeutskottet en motion vari bl.a. yrkades att regeringen skulle ges till känna atten kommission med uppgift att utreda situationen inom vårdsektorn borde tillsättas.Utskottet konstaterade att hälso- och sjukvårdsberedningen och socialstyrelsenutgör naturliga organ för en kontinueriig översyn med sikte på hela vårdsektornsamt att närmare analyser av enskilda problemområden pågår i flera fall. Attgöra en snabb översyn av hela vårdområdet i ett sammanhang torde, enligtutskottets mening, vara i det närmaste ogörligt. Utskottet avstyrkte därförmotionen.