bet · GC01UU18 · 1988-12-31 00:00:00 — landramarna, katastrofposten och anslagsposter för humanitärt samarbete,dels att regeringen inrättat en särskilt delpost under anslagsposten Särskildaprogram just för detta ändamål. Utskottet gör även nu bedömningen att detredan är väl sörjt för demokratibefrämjande insatser inom ramen för de anslagoch biståndskanaler som redan finns. Yrkande 7 i motion U218 (m) och yrkande 17 i motion U230(c) avstyrks därmed. Några motioner framför förslag somsyftar till att åstadkomma ett mer metodiskt och systematiskt genomförande avdemokratimålet. 1 motion U218 (m) föreslås att medel anvisas för ett särskiltfristående institut som skall följa utvecklingen för mänskliga rättigheter imottagarländerna. 1 samma motion yrkas att regeringen skall utarbeta enstrategi för hur skall stödja en demokratisk utveckling isamarbetsländerna. I motion U202 (fp) förordas att regeringen tar initiativtill en årlig oberoende redovisning av förhållandena i dessa avseenden imottagarländerna. Ett liknande syfte har yrkande 8 i motion U202 (fp) variföreslås att demokratimålet ges ökat utrymme i det biståndspolitiska beslutsunderlaget. Utskottet vill med anledning av dessa motioner erinra omvad som anfördes i fjolårets biståndsbetänkande (UU 1987/88:20), nämligen attdet knappast är möjligt att utforma en för alla länder generellt tillämpbarkatalog över konkreta insatser som främjar demokrati. Utskottet vill därutövertillägga att förslaget om en strategi låter ana överdrivna föreställningar omvad som är möjligt att uppnå med bistånd. Om med uttrycket strategi däremot avses en målmedvetensträvan att i det löpande biståndsarbetet ständigt lyfta fram demokratimåletoch överväga vilka konkreta insatser som bäst främjar det, har utskottet ingainvändningar mot förslaget. Utskottet har anledning att utgå från attutrikesdepartementet och SIDA i handläggningen av utvecklingssamarbetet redanarbetar på detta sätt. Yrkande 6 i motion U218 (m) bör därmed vara besvarat. Utskottet har därmed också anslutitsig till huvudtanken bakom yrkande 8 i motion U202 (fp) vari föreslås attdemokratimålet skall ges ökat utrymme i det biståndspolitiskabeslutsunderlaget. 1 sammanhanget konstaterar utskottet att propositionensredovisning av biståndet till enskilda länder numera i flera fall innehåller enkort bedömning av läget beträffande mänskliga rättigheter. Även yrkande 8 i motion U202 (fp) får därigenom ansesbesvarat. Liksom tidigare ställer sig utskottet tveksamt till attregeringen skulle ta 1988/89:UU18 initiativ till oberoende bedömningar avsituationen vad beträffar mänskliga rättigheter i samarbetsländerna. Friståendebedömningar av olika slag görs redan bl.a. av och andraorganisationer, och regeringen följer för sin del utvecklingen bland annatgenom de svenska ambassaderna utomlands. Vissa allmänna slutsatser av dennabedömning redovisas för övrigt i biståndspropositionens avsnitt om samarbetetmed enskilda länder. Yrkande 9 i mofion U202 (fp) avstyrks därför. Utskottet finner det inte hellerrimligt att regeringen utan närmare utredning skulle anslå medel tillupprättande av ett särskilt institut med denna specifika uppgift. Utskottetvill därtill erinra om att Wallenberginsfi-tutet i , som från och med nästabudgetår föreslås få statsbidrag, sysslar med forskning m.m. om mänskligarättigheter. Yrkande 8 i motion U218 (m) avstyrks med hänvisning tilldet anförda. harutskottet behandlat förslag som går ut på att de svenska politiska partiernaeller dem närstående stiftelser skulle få tillgång till biståndsmedel för attstödja opinionsbildande grupper i . Utskottet behandlade utförligtfrågan i ovannämnda betänkande UU 1987/88:20 och kom fill slutsatsen att stödtill politisk verksamhet i mottagarländerna inte borde ges på det sätt somtycktes vara avsikten med det då föreliggande motionsförslaget. Utskottethar kommit till samma slutsats vid sin bedömning av det nu föreliggandeyrkandet 6 i motion U202 (fp) och avstyrker det med hänvisning till tidigareanförda motiveringar. I mofion U541 (fp), yrkande 8, anförs att demokratimåletäven bör betonas i det multilaterala biståndet och i motion U543 (vpk) yrkande6 att demokratimålet skall gälla lika oavsett vilket organ som kanaliserar biståndet. Liknande synpunkter framförs i motion U543 (vpk), yrkande15, vari föreslås att regeringen skall redovisa vilka initiativ dentagit för att driva demokratimålet i BITS, Världsbanksgruppen, IMF och övrigakanaler för svenskt bistånd. har slagit fast att debiståndspolitiska målen gäller allt svenskt utvecklingssamarbete, alltså ävendet som går genom internationella organisationer eller ges i form av kreditervid kommersiellt samarbete. är det uppenbart att det inte kan krävasatt vart och ett av biståndsmålenskall uppfyllas av varje enskild biståndsinsats. Som framgår av 1988/89:UU18det föregående och av propositionens redovisning är vissa biståndskanaler ochbiståndsformer mer ägnade än andra åt att främja demokratimålet. Det är ocksåovedersägligt att det ligger i det mulfilaterala biståndets karaktär att ettvisst givarland har begränsade möjligheter att styra utformningen av enskildaprojekt. 1 de internationella biståndsorganisationerna får i ställetmedlemsländerna söka påverka de allmänna målen för verksamheten, vilket Sverigei hög grad gjort. Utskottet anser det mot denna bakgrund inte meningsfulltatt föreslå att regeringen gör den i motion U543 (vpk) begärda redovisningenmen utgår från att frågan på ett allmänt sätt belyses av de utredningar som förnärvarande pågår om FN i utvecklingssamarbetet och om organisation ocharbetsformer i det bilaterala biståndet. Därmed får yrkande 8 i motion U541 (fp) och yrkandena 6och 15 i motion U543 (vpk) anses besvarade. Befolkning, hälsa, barn och bostäder Den snabba befolkningsökningen framhålls i flera avmotionerna som en viktig orsak till den tilltagande fattigdomen.Familjeplaneringsinsatser bör därför prioriteras i det svenska biståndet ochbör inte begränsas till programländerna, föreslår (fp) i motion U202. uppmärksammar i motion U230 särskilt barnenssituation och konstaterar att barnen inte har någon central plats i regeringensbiståndsförslag. Omsorgen om barnens utveckling måste enligt (c) vara ettprioriterat område i biståndspolitik. förordar ökat stödtill . 1 motion U230 konstateras också att barnen drabbas hårt avföljderna av sjukdomen aids. Behovet av insatser mot aids betonas även av moderatasamlingsparitet i motion U218 och i motion U202.Här anförs bl.a.att aids-bistånd även bör gå till icke-programländer. Projekten mot aids bör,enligt (m) utformas så att de är användbara i flera länder och att de börgenomföras i de hårdast drabbade länderna. anser att en inriktningför det svenska biståndet mot AlDS-epidemin bör vara att det avdelas en miljardkronor för internationella insatser inom den närmaste femårsperioden. Insatsernabör enligt (fp) rymmas under en rad olika anslag. bör vidare enligt(fp) verka för en ökad aktivitet på detta område inom . anser i sin motion U230 att det svenskautvecklingssamarbetet måste engagera sig mer i bostadssociala frågor iu-länderna. De härda strukturanpassningsprogram som många numåste underkasta sig medför bl.a. att deras förmåga att själva finansiera den sociala omvårdnaden blivit starkt begränsad. Häri ligger en av skuldkrisens allvarli- . 1 detta läge blir hälso- ochsjukvården alltmer beroende av bistånd 1988/89: UU18 utifrån. Därtill kommer att vården av offren för aids slukar enständigt ökande del av ländernas redan knappa hälsobudgetar. En grundläggande orsak till den i många länder tilltagandefattigdomen är befolkningsökningen. lämnar ett betydande bistånd på här nämndaområden. Bidrag till familjeplaneringsinsatser ges framför allt genominternationella organisationer, i första hand UNFPA och IPPF, men även genombilaterala program. Enligt utskottets mening bör ett fortsatt betydande stödges för familjeplaneringsarbetet i . Utskottet noterar att särskildadelposter bl.a. för familjeplanering och hälsovård finns under anslagspostenSärskilda program. Utskottet kan därmed instämma i syftet med demotionsyrkanden vari förespråkas ett fortsatt kraftigt stöd för hälso- ochfamiljeplaneringsinsatser i samarbetsländerna. Yrkande 23 i motion U202 (fp) ochmotion U215 (s) får därmed anses besvarade. var tidigt ute när detgällde stöd till insatser mot aids. För kampen mot aids disponerar SIDAinnevarande budgetår 120 milj.kr. varav 70 milj.kr avsatts för WHOs arbete.Även fortsättningsvis kommer aids-biståndet framför allt att gä till WHOsglobala program och till forskning genom SAREC. Stöd ges också till bilateralainsatser, bl.a. i och till enskilda organisationer. Det går inte att , såsom föreslås i fp-motionen U202,ange vilket bestämt belopp som på ett rimligt sätt kan utnyttjas föraids-bekämpningen den närmaste femårsperioden. Det bör dock, som utskottettidigare framhållit, inte vara brist på medel som är den begränsande faktorn idetta arbete. Meddet anförda torde yrkande 24 i motion U 202 (fp) och motion U227 (c) få ansesbesvarade. Barnen bör få en mer central roll i biståndet, föreslåsdet i motion U230 (c). Enligt utskottets mening är så redan i hög grad fallet.Sverige är en av de största bidragsgivarna till FNs barnorganisation . Vihar omfattande bilaterala program på hälsoområdet, till skolundervisning ochtill kvinnor och mödrar. har också som nämnts ovan kommit snabbt i gångmed bistånd åt dem som direkt eller indirekt drabbas av aids. Barnens hälsa och liv är således redan ett väsentligtområde för svenskt bistånd. Yrkande 3 i motion 230 (c) torde inte föranleda någotsärskilt uttalande av varför det avstyrks. 1 en partimotion från moderata samlingspartiet omhandikappfrågor /89;UU18 aktualiseras även bistånd genomhandikapprörelsens biståndsorganisation () och föreslås att u-landsbiståndet i ökande grad kommer de handikappadetill del. ger bistånd på detta område. 1 några bilateralaprogram ingår insatser till förmån för handikappade. Flera enskildaorganisationer har också med bidrag från SIDA inkluderat handikappbistånd i sinverksamhet. Med den i motionen åberopade organisationen har SIDA ettsärskilt ramavtal, vilket innebär att SHIA kan räkna med ett kontinuerligt stödfrån SIDA i sitt arbete för handikappade i . stöder också deninternationella handikapporganisationen ' International. Motion U208 (m) får anses besvarad med det anförda. Utskottet behandlar i dettasammanhang också yrkande 11 i motion U230 (c) vari föreslås att det svenskabiståndet i.större utsträckning skall engagera sig i de bostadssociala frågornai . Utskottet får med anledning härav erinra om vad som sadesi förra årets betänkande, nämligen att stöder FNs boende ochbebyggelsecenter HABIT AT inom ramen för det mulitlaterala biståndet, men attvi inom det bilaterala biståndet i huvudsak valt att prioritera andra angelägnaverksamhetsområden. Visst bistånd på bostadsområdet finns dock, i främstarummet i form av stöd till socialt bostadsbyggande i slumområden kring CostaRicas huvudstad. Det rör sig för svensk del om ett slags försöksprojekt.Bostadsbyggande i rymmer emellertid en rad problem av rättslig ochannan art. Det är också en erfarenhet att de bostäder som byggs medbiståndsmedel inte alltid kommer de mest behövande till del. Mot denna bakgrundoch med tanke på att svenskt bistånd redan går till ett flertal områden och attdet snarare finns behov av en viss koncentration anser utskottet det intemotiverat att föreslå ett nytt prioritetsområde för det svenska bilateralautvecklingssamarbetet. Utskottet har dock inget att invända mot att regeringenhåller möjligheten öppen för ett framtida svenskt engagemang inom avgränsadedelar av den sociala bostadssektorn. Yrkande 11 i motion U230 (c) får därmed anses besvarad. Samtliga partier tar upp kvinnornas situation iu-länderna. partimotionfrån kommunisterna () tas den stigande mödra- ochbarnadödligheten i upp. Motionärerna pekar på hur det i höggrad är kvinnorna som drabbas av fattigdom och De s.k. strukturanpassningsprogrammen har ofta medverkattill att hälso- och sjukvård har försämrats. Det föreslås därför i -, motionenatt det av regeringen föreslagna beloppet på 150 milj.kr. anpassningsprogrami stället används av SIDA för projekt som är inriktade 1988/89:UU18 påkvinnohushåll på landsbygden i . Även i fp-motionen behandlas bistånd för kvinnorutförligt. Det är enligt (fp) hög tid att göra biståndet i dess helhet merkvinnoinriktat. Det föreslås att ett handlingsprogram för bistånd för kvinnorutarbetas i varje samarbets-land. Kvinnoinriktade projekt bör kunna finansierasmed medel utanför landramen. På bör det finnas handläggaremed huvudsakligt ansvar för kvinnofrågor. Kvinnornas ställning på arbetsmarknadenbör stärkas. Moderata samlingspartiet understryker i sin motion U218betydelsen av för internationellt bistånd (KIB) och anser attSverige bl.a. bör verka för en förbättring av kvinnors rättsställning. Imotionen konstateras att hjälp riktad till kvinnor når en majoritet avbefolkningen. Också i motion finns ett särskilt avsnitt omkvinnor. En radikal förbättring av kvinnornas situation kräver åtgärder påmånga områden, konstateras det. Arbete, hälsa och utbildning har FN lyft framsom centrala. bör ge ökat stöd till FNs organisation för kvinnor, UNIFEM,heter det bl.a. i motionen. Även tar i sin motion U219 upp behovet avökat stöd till kvinnor och anser att den biståndsandel som riktar sig tillkvinnorna bör öka kraftigt. 1 partimotionerna läggs stor vikt vid att biståndet tarsikte på kvinnornas situation i . Det framhålls att kvinnorna harmånga roller som är vitala för ett samhälles utveckling och attett bistånd somsärskilt riktar sig till dem därför kan få en flerfaldig effekt. Avsnittet om kvinnor och bistånd är särskilt utförligt ifolkpartimotionen U202, men även de andra motionerna innehåller liknandesynpunkter. I motion U214 (vpk) påpekas bl.a. att de strukturanpassningsprogramsom följt i skuldkrisens spår inte minst drabbar mödrar och barn. 1 motion U229från samma parti föreslås att 150 milj.kr. anslås till projekt som är inriktadepå familjeförsörjande kvinnohushåll i södra . Yrkandet behandlas i ettsenare avsnitt i detta betänkande. Som framgår av regeringens proposition görs nu målmedvetnaansträngningar att göra praktisk verklighet av SIDAs handlingsprogram förkvinnoinriktat bistånd. Huvudlinjen är att öka kvinnors deltagande i deverksamheter som ingår i landprogrammen. Vid sidan därav görs särskildainsatser bl.a. i form av direktstöd till kvinnoorganisationer och med medel somanslås under posten Särskilda program. Handläggare med särskilt ansvar för kvinnobistånd finnsvid samtliga biståndskontor. Därtill finns ett regionalt kvinnokontor vidambassaden i . Utskottet behandlade det kvinnoinriktade biståndetrelativt ingående i förra årets biståndsbetänkande. Det är enligt utskottets mening angeläget att utbyggnaden av det kvinnoinriktade biståndet nu fortsätter med oförmin skad kraft i enlighet med riktlinjer som tidigare lagts fast. Utskottet finner 2 också flera av förslagen i de föreliggande motionerna yäl värda att ta vara på. Det gällerinte minst åtgärder för att förbättra kvinnors situation i arbetslivet 1988/89;UU18 och derasrättsställning, till vilken hör möjligheter för kvinnor att erhålla krediteroch stå som ägare till mark, något som berörs bl.a. i motionerna U202(fp)och U2l8(m). Men lika viktigt är det att ta fasta på kvinnornas roll sombarnafödare, uppfostrare och försörjare, vilket särskilt poängteras i motionU214 (vpk) och U230 (c). motion U219 om ökning av delpostenför kvinnobistånd behandlas under avsnittet Särskilda program i Utskottet kan sammanfattningsvis i allt väsentligt dela desynpunkter på utformningen av det kvinnoinriktade biståndet som framförs ipartimotionerna. Yrkandena26 och 27 i motion U202, yrkande 13 i motion U218 (m) och yrkande 18 i motionU230 (c) får därmed anses besvarade. Förslaget i motion U202 (fp) att handlingsprogram förkvinnobistånd skall upprättas i vart och ett av programländerna är enhgt vadutskottet inhämtat på väg att tillgodoses. I flertalet programländer harutarbetats s.k. landspecifika planer och i övriga programländer förberedssådana. Yrkande 25 i motion U202 (fp) får därmed anses besvarat. Enskilt ägande, kooperation,småindustri, landsbygd Moderata samlingspartiet konstaterar i motion U218 attjordbruket och den självägande småbrukaren är stommen för ekonomin för deflesta både vad gäller befolkningens grundläggande exportvillkor ochför att generera exportindustri. Landsbygden bör därför enligt (m) under denärmaste decennierna gynnas för att motverka inflyttningen och fattigdomen i destora städerna. Samma inställning framförs av i motion U230 somkonstaterar att utvecklingen på landsbygden också har en avgörande betydelse urmiljösynpunkt. Utvecklingsprojekt måste enligt (c) bygga på en helhetssyn på landsbygdensframtid och ta tillvara en småskalig teknik. pekar även på denstora betydelse som kooperativa organisationer har. Även anser attvårt bistånd i första hand bör inriktas på landsbygdsutveckling och attutvecklingen bör inriktas på en anpassning till de naturgivna förutsättningarnabl.a. på småskaliga projekt med anpassad teknik. anser att i ökande utsträckning bör gestöd fill projekt som gynnar uppkomsten av inhemskt enskilt företagande,hantverk, småindustri och lantbruk. Detta skall ske såväl inom landprogrammensom genom särskilda insatser i andra , bl.a. via och . Utskottet delar de synpunkter som framkommer ipartimotionerna under detta avsnitt. En förutsättning för ekonomisk utvecklingär att det stora flertalet av invånare, de flesta av dem bosatta pålandsbygden och sysselsatta med jordbruk, åtminstone i någon grad blir en delav en fungerande marknadsekonomi. Detta förutsätter mycket; bl.a. att ettöverskott produceras, att det som producerats finner avsättning till priser somgör en fortsatt produktion lönsam, att det finns möjlighet till transporter,lagring och distribution, att vinster via ett fungerande sparande kan bli tillnya investeringar och - inte minst - en organisation av samhället och denoffentliga sektorn som möts av förtroende hos befolkningen. Det finns inga entydiga och allmänt accepterade lösningarpå detta grundläggande utvecklingsproblem i . Ett nytänkande är påväg i många länder i riktning mot mindre grad av central styrning av produktionoch prissättning. Det svenska biståndssamarbetet har en inriktning somligger i linje härmed. Stor vikt fästs vid utveckling av landsbygden. Stöd gestill småindustri och hantverk, och vi uppmuntrar där så är möjligt kooperativaprojekt. 1 detta arbete håller SIDA numera nära kontakt med svenskaföretag; i vissa länder har ett s.k. systerindustrisamarbete utvecklats.Utskottet anser liksom tidigare att det även framgent finns starka skäl för attlåta de erfarenheter och kunskaper de svenska företagen besitter kommau-länderna till nytta utifrån dessa länders egna behov och baserat på derasefterfrågan. Med vad som här anförts får utskottet föreslå att yrkande22 i motion U202 (fp), yrkande 11 i motion U218 (m), yrkandena 9 och 19 imotion U230 (c) anses besvarade. Återflöde, bundet bistånd Partimotionerna är överens om att obundet bistånd iprincip är att föredra. anser att allt bundet bistånd till följd avdenna inställning bör avvecklas och ersättas med obundet gåvobistånd. Moderatasamlingspartiet konstaterar att trots att i detta fall söker föregå medgott exempel så binder flertalet industriländer biståndet till upphandling igivarlandet. Det är inte rimligt enligt (m) att lämnar obundetimportstöd som sedan används till inköp i våra konkurrentländer. Moderatasamlingspartiet anser att importstödet under nuvarande förhållanden bör bindastill upphandling i eftersom våra konkurrentländer förfar på detta sätt. Upphandling i bör dock endast ske om de svenskavarorna är internationellt konkurrenskraftiga. Biståndskostnader som erläggs i motta garlandets valuta bör enligt samma parti normalt täckas av mottagarlandet självt. Om bidrag i svensk valuta måste ges bör SIDA utreda i vad mån det är möjligt att utnyttja denna valuta för upphandling i , anser (m). Utskottetsöverväganden /89: U U18 Utskottet instämmer i partimotionernas önskemål attbiståndet i princip bör vara obundet. har graden av bindningminskat något inom biståndsanslagen sammantagna. Detta är en utveckling somutskottet anser bör fortsätta. Därmed får yrkande 2 i motion U202 (fp) anses besvarat.Motion U205 (m) avstyrks i konsekvens härmed. Utskottet kan följaktligen intetillstyrka yrkande 12 i motion U218 (m) som förordar att importstödet i sinhelhet skall användas för köp i . Även denna del av biståndet bör istörsta utsträckning följa principen att det bistånd som regel är effektivastsom utgår från mottagarländernas eget behov. Utskottet avstyrker således yrkande 12 i motionen. I motion U218 (m) berörs ocksåfinansieringen av de lokala kostnaderna. Som utskottet tidigare anfört är detnaturligt att mottagarländerna själva står för en väsentlig del av debiståndskostnader som finansieras i lokal valuta. I vissa situationer är detemellertid nödvändigt att givarlandet står även för en del av dessa kostnader.Det är då ofrånkomligt att biståndet får formen av ett valutastöd.Effekten härav blir särskilt stor om mottagarlandet har en övervärderad valuta. Nya samarbetsländer, länderprogram och landval Moderata samlingspartiet anser i sin partimotion U218 attdet bör bli lättare både att avbryta ett pågående samarbete och att upptasamarbete med nya länder. Som exempel på nya samarbetspartners nämns ,, , och . Även i folkpartimotionen U202 förs ett resonemang om nyasamarbetsländer. Kretsen av samarbetsländer bör kunna ändras utan störredramatik, heter det i motionen som också uppställer ett antal kriterier för valav nya länder. föreslår och som nya programländer.Som tänkbara kommande samarbetsländer nämns bl.a. , , ochAfghanistan. 1 partimotion U230 föreslås inte några nyamottagarländer men däremot att engagerar sig i återuppbyggnadsarbetet iAfghanistan. Projektstöd från anslaget för detta ändamål bör ges till ,, och . kommunisterna föreslår i motion U229 påmotsvarande sätt att skall upptas som programland och delta i återupp- 55 utskottetsöverväganden /89: UU18 SIDA administrerar ca hälften av det totalautvecklingssamarbetet, och hälften därav - - går tillde 17 programländerna. Samarbetet med dessa länder karaktäriseras av att det ärlångsiktigt och att det mottagande landets regering har ett huvudansvar förbiståndets genomförande. Det regleras vanligtvis genom tvååriga samarbetsavtaloch inom dessas ram sektor- eller insatsavtal som kan ha längre löptid. Därutöver ger bistånd till ett stort antal länderutanför programlandskretsen genom olika kanaler, bl.a. genom BITS, via enskildaorganisationer, med medel från katastrofposten eller posterna för humanitärtoch regionalt samarbete (se vidare resp, avsnitt). Till vissa länder i dennagrupp ger numera ett mycket omfattande bistånd. 1 förra årets budgetinfördes därtill en ny anslagspost. Särskilda projekt, som står tillregeringens förfogande för insatser i vissa länder som i ett kritiskt skede avsin utveckling har behov av speciella insatser. Dessa medel har hittillsutnyttjats för , och . Som framgår av motionssammanfattningen föreslås nu i vissaav partimotionerna att programlandssamarbete bör kunna inledas med ytterligareländer. Utskottet vill med anledning härav först konstatera attgränsen mellan programländer och övriga samarbetsländer successivt blivitmindre skarp. Det finns således numera möjlighet att göra stora och ävenlångsiktiga insatser i länder som inte är programländer. , och är som ovan nämntsexempel på länder med vilka vi har ett betydande biståndssamarbete. Till Sudanoch har katastroftjistånd utgått bl.a. i form av livsmedelshjälp. Sudanhar därtill erhållit ett stort betalningsbalansstöd i form av en avlyftning aven skuld till svenska staten. har fått visst svensk bistånd genom olikaFN-organ. Mindre belopp har gått till via enskilda organisationer.