bet · GC01UbU11 · 1988-12-31 00:00:00 — .": . ..'.' bétähkändé 1988/89:UbUll Anslagtill centrala och regionala myndigheter m.m. på skolområdet 1988/89 ' UbU 11 ÅTTONDEHUVUDTITEÄ ' v r I , /, . Idetta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagt iproposition 1988/89:100 () under punkterna B 1.Skolöverstyrelsen, B 2. Länsskolnämnderna-, B.3. Stöd för utveckling avskolväsendet, B 4. förläromedel,.B 5.Utvecklingsinsatser, på läromedelsområdet m.m. ochB 6. Stöd för produktion av läromedel jämte motioner. Regeringenhar under punkt B 1 (s. 414) föreslagit att till Skolöverstyrelsenför /90 anvisar ett förslagsanslag på . Regeringenhar under punkt B 2 (s. 44-48) föreslagit 1. att antar ett inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring av skollagen(1985:1100), 2. att godkänner vad somi övrigt i propositionen har föreslagits beträffande utseende av ledamöter ilänsskolnämnderna, 3. att tillLänsskolnämnderna för /90 anvisar ett förslagsanslag på . 3.Stöd för utveckling av skolväsendet Regeringenhar under punkt B 3 (s. 48-51) föreslagit att till Stöd förutveckling av skolväsendet för /90 anvisar ett förslagsanslagpå . 4.Statens institut för läromedel Regeringenhar under punkt B 4 (s. 51-54) föreslagit att till Statens institutför läromedel för /90 anvisar ett förslagsanslag på 23 916 000kr. 1 1988/89. Regeringenhar under punkt B 5 (s. 55) föreslagit att till Utvecklingsinsatserpåläromedelsområdet m.m. för /90 anvisar étt .reservationsanslag på . 6.Stöd förproduktion av läromedel Regeringenhar under punkt B 6 (s. 56) föreslagit 1. att medger attförhandsbesked om statsbidrag till stöd för produktion av läromedel får lämnasi enlighet med vad som i propositionen har förordats, 2. att till Stöd förproduktion av läromedel för /90 anvisar ett reservationsanslagpå :' ; .:. ' Motionerna , v . 1988/89:Ub239av '.fl:(vpk) vari-såvitt nu är i fråga - yrkas 1. attriksdagen till informationsverksamhet för budget /90 anslår 1 milj:kr:utöver'regeringens förslag under anslaget B 1. 1988/89:Ub276av m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 2. att beslutar att denförsta skolplanen skall antas under innevarande mandatperiod, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om länsskolnämndernassammansättning och ställning. 1988/89:Ub287av och (båda c) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 3.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom erforderlig organisationsnivå på de små länsskolnämnderna. 1988/89:Ub294av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. attriksdagen under Bil. anvisar ett med . förhöjt belopp till , 2. attriksdagen under Bil. Utvecklings insatser på läromedelsområdet m.m. anvisar ett med . förhöjt belopp till . 1988/89:Ub806av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunala skolplaner. 1988/89:Ub817av m.fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 13.att beslutar att inte ge bidrag dll löntagarorganisationerna inomskolans område och därmed under anslaget B 1. mindre än vad regeringen föreslagit. 1988/89:Ub824 av m.fl. (mp) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 1988/89: UbU 11 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att uppvärdera och stärka vissa ämnen och beslutaratt för /90 öka anslaget B 3. Stöd för utveckling avskolväsendet med 2 milj.kr. för de praktiska och estetiskaämnena, humanekologi, biologi, praktisk miljövård, barn, familj och samlevnadsamt kost, hälsa och hushållning. 1988/89:Ub834 av m.fl. (m) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 4. att riksdagenbeslutar att avskaffa det statliga bidraget till löntagarorganisationernasverksamhet med skolinformation, 5. att riksdagenbeslutar att till B 1. för /90 anvisa ettförslagsanslag av , 6. att riksdagenbeslutar att till anslaget Bil. och den undervisningsbundna delen avförstärkningsresursen från anslaget B 2. överföra . (delvis), 7. att riksdagenbeslutar att till B 2. Länsskolnämnderna för /90 anvisa ettförslagsanslag av , 8. att riksdagenbeslutar att till anslaget Bil. och den undervisningsbundna delen avförstärkningsresursen från anslaget B 3. överföra . (delvis), 9. att beslutar att avskaffa bidraget Stöd förutveckling av skolväsendet samt att till B 3. Länsskolnämndernas utvecklingsstöd för /90 anvisa ett reservationsanslag av , 10. att beslutar att till B 4. Statens institutför läromedel för /90 anvisa ett förslagsanslag av . I propositionen (1988/89:4) om skolans utveckling ochstyrning behandlades bl.a. (SÖ:s) uppgifter inomskolväsendet. Regeringen föreslog därvid att SÖ:s uppgifter skall gälla frågorsom avser hela skolväsendet eller som i övrigt förutsätter nationell överblickeller särskild kompetens. SÖ:s roll skall vara att förse regeringen medunderlag för bedömningar på lång sikt. Underiagen, presenterade bl.a. i årligaeller fleråriga anslagsframställningar, bör grundas på resultat av forskning, uppföljning,utvärdering och utredning samt på lokala uppslag och initiativ. SÖ skall vidarege stöd till skolväsendet, bedriva läroplansarbete och svara för utvärderingsamt fullgöra de uppdrag och uppgifter som regeringen bestämmer. harbeslutat (bet. 1988/89:UbU7, rskr. 1988/89:95) i enlighet med regeringensförslag i vad gäller SÖ:s framtida uppgifter. En samlad bedömning kommer attgöras av kompetensbehov och organisation för SÖ. r 1988/89. Underanslaget till SÖ finns bl.a. en anslagspost Bidrag fill löntagarorganisa- 1988/89:UbUl 1 tioner, vilken beräknas till . Medlen avser bidragtill löntagarorganisationernas verksamhet med skolinformatörer och för informationom utbildning och rekrytering av handledare på arbetsplatser. I motion 1988/89:Ub834 (m) föreslåsbeträffande anslagsbeloppet att till för budgetåret1989/90 anvisar ett förslagsanslag på , vilket i jämförelse medregeringens förslag är en reducering med . och motsvararanslagsposten till löntagarorganisationernas verksamhet. Detta bidrag böravskaffas efiersom löntagarorganisationerna själva bör kunna bedriva dennaverksamhet i önskad omfattning (yrkandena 4 och 5). Av samma skäl föreslås imodon 1988/ 89:Ub817 (fp) yrkande 13 en minskning av förevarande anslag med . I syfte att öka SÖ:s informationsverksamhet föreslås i motion1988/89:Ub239 (vpk) yrkande 1 att till anslår 1milj.kr. utöver regeringens förslag. Motionärerna anser att en ökad målstyrningav skolan kräver ökade insatser för information. Utskottet konstaterar att samarbetet mellan skolan ochnäringslivet successivt har ökat. beslut om en treåriga försöks- ochutvecklingsperiod avseende gymnasieskolans yrkesinriktade studievägar förutsätterbl.a. att det råder goda kontakter mellan företrädare för de enskildaskolenheterna och företrädare för de anställda vid de företag som bl.a.upplåter utbildningsplatser för eleverna och ansvarar för denarbetsplatsför-lagda utbildningen. Utskottet vill vidare understryka att SÖ har en viktigroll som informa-tionsspridare till olika målgrupper inom skolväsendets område.Utskottet anser dock att informationsinsatser från SÖ:s sida när det gällerutvecklingen mot en mera målstyrd skola bör kunna ske inom befintlig medelsram.Då utskottet inte har något att erinra mot medelsberäkningen i övrigt, föreslårutskottet att med bifall till proposition 1988/89:100 och med avslagpå motionerna 1988/89:Ub239 yrkande 1, 1988/89:Ub817 yrkande 13 och1988/89:Ub834 yrkandena 4 och 5 till för /90anvisar ett förslagsanslag på . I budgetpropositionen framläggs förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100) i vad gäller länsskolnämndernas sammansättning. Länsskolnämndernas nuvarande sammansättning och därmedsammanhängande frågor regleras delvis i skollagen, delvis i den för SÖ ochlänsskolnämnderna gemensamma instruktionen för den statligaskoladmini-strationen (1988:815). Grunden för bestämmelserna utgörs avriksdagens beslut med anledning av förslag i propositionen om ny skollag m.m.(prop. 1985/86:10, del A s. 5, 55-57, 69-70 och 166, UbU 1985/86:6. rskr. 1985/86:39). Enligt 2 kap. 3 § skollagen skall fem av länsskolnämndernas elvaledamöter väljas av (för av kommunfullmäktige och vadgäller och samt tre av och två avkommunfullmäktige i resp. ). Ledamöter och suppleanter som väljspå detta sätt utses för en treårsperiod räknat fr.o.m. den 1januari året efter det att allmänna val till landsting och kommunfull- 1988/89:UbUll mäktige ägt rum. Detsamma gäller de ledamöter och suppleanter somutses av regeringen resp. . Sammansättningen av ledamöter i statliga nämnder ochstyrelser har behandlats i propositionen om ledning av den statligaförvaltningen (verksledningspropositionen, prop. 1986/87:99, 1986/87:KU 29,rskr. 1986/ 87:226). Enligt denna skall nomineringsförfarandet inte regleras.Ledamöterna bör utses efter personliga förutsättningar att fylla uppgifterna. Regeringens förslag till lag om ändring i skollageninnebär att 2 kap. 3 § upphävs med utgången av . Vid denna ändringav skollagen bör till lagändringen fogas en övergångsbestämmelse av innebördatt de ledamöter och suppleanter i länsskolnämnderna som utsetts enligt deupphävda bestämmelserna i 2 kap. 3 § av landsting och vissa kommunfullmäktigeskall behålla sina uppdrag till mandatperiodens slut, om inte regeringenbestämmer annat. I budgetpropositionen föreslås även att beslut(prop. 1985/86:10, UbU 1985/86:6, rskr. 1985/86:39) om utseende av ledamöter ilänsskolnämnderna, dvs. sådana ledamöter och suppleanter som inte väljs avlandsting eller kommunfullmäktige, skall upphävas. I likhet med vad som skerför flertalet andra centrala och regionala styrelser och nämnder kommer därmedregeringen i fortsättningen att utse samtliga ledamöter i länsskolnämnderna.Även mandatperiodens längd kommer att bestämmas av regeringen. avser att återkomma till regeringen med förslag till behövligaändringar i instruktionen för den statliga skoladministrationen. Detta harsamband även med den i proposition 1988/89:4 nämnda översynen av SÖ ochlänsskolnämnderna liksom med övervägandena om den regionala statligaförvaltningens framtida organisation. Enligt motion 1988/89:Ub276 (c) yrkande 3 är det angelägetatt ett länsorgan på utbildningens område kan ge en fullgod återspegling av denpolitiska situationen i länet. Den centrala roll som skolan har i den allmännadebatten gör det enligt motionärerna nödvändigt att det finns ett kompetentlekmannaforum på länsnivå för skolfrågor. Motionärerna förordar attlänsskolnämnderna bör ha elva ledamöter, som väljs av landstingen och dekommuner som fullgör landstingsuppgifter. I länsskolnämnden bör därutöver ingåpersonalföreträdare som adjungeras till nämnden på samma sätt som sker i andralänsorgan. Regeringens förslag i vad avser länsskolnämndernas sammansättningavvisas. Utskottet vill först erinra om beslutbeträffande dels frågan om förordnandetid för ledamöter och suppleanter fi.o.m. 1988/89:4, bet.1988/89:UbU4, rskr. 1988/89:22), dels en förändrad inriktning avlänsskolnämndernas roll och uppgifter (prop. 1988/89:4, bet. 1988/89:UbU7,rskr. 1988/89:95). Utskottet anser vidare att beslut med anledningav verksledningspropositionen om sammansättningen av ledamöter i statligastyrelser och nämnder bör följas även när det gäller länsskolnämndernassammansättning. Detta innebär att nomineringsförfarandet inte bör regleras. Med det anförda föreslår utskottet att medbifall till proposition 1988/89:100 och med avslag på motion 1988/89:Ub276yrkande 3 antar det i propositionenframlagda förslaget till lagom ändring i skollagen (1985:1100) 1988/89:UbUll såvitt avser att 2 kap. 3 S skall upphöra att gälla vid utgångenav december månad 1989, m.m. Utskottet tillstyrker likaledes vad somföreslagits i propositionen om utseende av ledamöter i länsskolnämnderna. har tidigare fattat ett principbeslut omkommunala skolplaner m.m. för att öka det kommunala och lokala ansvaret förskolverksamhetens genomförande (prop. 1988/89:4, bet. 1988/89:UbU7, rskr.1988/89:95). I budgetpropositionen läggs förslag till lagom ändring i skollagen(1985:1100) i vad gäller kommunfullmäktiges antagande av lokala skolplaner. Regeringen föreslår att bestämmelser om lokala skolplanertas in i en ny paragraf, 2 kap. 11 8, i skollagen. Skolplanerskall antasförgrundskolan och gymnasieskolan. Den landstingskommunala gymnasieskolanberörs inte av förslaget. Om en kommun anordnar särskola i fall som avses i 6kap. 2 § skollagen (1985:1100) skall skolplanen omfatta även särskolan. Enligtlagförslaget skall skolplaner antas och då det år som följernärmast efter det när allmänna val till kommunfulhuäktige har ägt rum. De nyabestämmelserna föreslås träda i kraft . Senast under år 1992skall lokala skolplaner antas första gången av kommunerna. Enligt propositionenär skolplanen i grunden ett dokument i vilket de politiskt ansvariga på denlokala nivån skall ange de insatser som behövs för att de nationella målen förskolan skall uppnås. Kommunen bör även kunna ta upp andra frågor i skolplanen.Föredragande statsrådet kommer senare att föreslå regeringen att uppdra åt SÖatt utarbeta allmänna råd till kommunerna rörande skolplanernas innehåll. I motion 1988/89:Ub806 (m) yrkande 3 yrkas avslag påregeringens förslag om upprättande av skolplaner. Motionärerna menar att detfinns en betydande risk att den föreskrivna skolplanen sväller ut till ettomfattande dokument som binder resurser vid byråkrati i stället för attanvändas till undervisning. Dessutom utarbetar kommunerna i anslutning tillbudgetarbetet planer som fyller behoven av planering. I motion 1988/89:Ub276(c) yrkande 2 föreslås att kommunerna skall anta lokala skolplaner förstagången under innevarande mandatperiod och inte senast , vilketanges i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen i vad gäller lokalaskolplaner. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. har, som tidigare anförts, på utskottetstillstyrkan godkänt ett principförslag om lokala skolplaner (prop. 1988/89:4.bet. 1988/89:UbU7, rskr. 1988/89:95). Utskottet finner det lämpligt attkommunen antar en lokal skolplan , dvs. som följernärmast när allmänna val till kommunfullmäktige har ägt rum (1992,1995, 1998 etc). Som framgår av lagförslaget är det inget som hindrar attkommunen antar skolplan under mellanliggande år. som utskottetkonstaterar det instämmer utskottet i den uppfattning "som framförs ipropositionen, nämligen att kommunerna bör få ordentlig tid att förbereda siginnan en skolplan beslutas första gången. Utskottet utgår vidare från att delokala skolplanerna samordnas med den kommunala budgetprocessen. Utskottetkonstaterar sammanfattningsvis att det är möjligt för kommunerna att anta en förstaskolplan under något av . Med det anförda föreslår utskottet att medbifall till proposition 1988/89:100 och med avslag på motionerna 1988/89:Ub276yrkande 2 och 1988/89:Ub806 yrkande 3 antar det i propositionen framlagdaförslaget till lagom ändring i skollagen (1985:1100) såvitt avseratt det ilagen skall införas en ny paragraf, 2 kap. 11 §, om lokala skolplaner, m.m. I motion 1988/89:Ub834 (m) yrkande 6 delvis föreslås atten överföring görs av medel från anslaget B2. Länsskolnämnderna till anslagetBil. Bidrag till driften av grundskolor m.m. Genom rationalisering av deadministrativa uppgifterna anser motionärerna att en minskning av anslaget tilllänsskolnämnderna bör kunna ske med 6 milj.kr. Dessa medel bör överföras tillden undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen under anslaget Bil.Beträffande anslagsbeloppet under länsskolnämnderna föreslås i samma motion(yrkande 7) att till Länsskolnämnderna för /89 anvisarett förslagsanslag på . Utskottet konstaterar att beräkningarna av anslaget tilllänsskolnämnderna utgått från ett treårigt huvudförslag med fördelningen 2 %för vardera åren 1989/90 och 1990/91 och för /92. Dettamedför en minskning av anslaget med . för /90. Avanslaget för /89 har.l . inte ställts tilllänsskolnämndernas disposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram.Genom de här nämnda anslagsminskningarna åläggs länsskolnämnderna en besparingmed drygt 3,6 milj.kr. för /90. Utskottet anser att ytterligarebesparingar i enlighet med vad som föreslås i motion 1989/90:Ub834 svårligenkan göras utan att väsentliga arbetsuppgifter drabbas. Då utskottet inte har något att invända mot föredragandestatsrådets medelsberäkning i övrigt föreslår utskottet att medbifall till proposition 1988/89:100 och med avslag på motion ]988/89:Ub834yrkandena 6 delvis och 7 till Länsskolnämnderna för /90 anvisarett förslagsanslag på . När det gäller organisationsnivån vid de smålänsskolnämnderna anförs i motion 1988/89:Ub287 (c) yrkande 3 att regering ochriksdag bör fastställa en miniminivå för en myndighetsorganisation utifrån dekrav som ställs på myndigheten. I motionen ges exempel på organisatoriskaproblem vid en mindre länsskolnämnd () till följd av knappaekonomiska resurser. Enligt vad utskottet erfarit görs en fördelning avresurserna för länsskolnämnderna efter principer som SÖ och nämnderna tagitfram i samråd. Därvid sammanvägs olika faktorer som t.ex. långa och kortaresavstånd, få och många elever inom länet etc. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet' mofion 1988/89:Ub287 yrkande 3. Stöd för utveckling av skolväsendet I inledningen till årets budgetproposition behandlasfrågan om en internationalisering av ungdomsskolan. SÖ har utarbetat etthandlingsprogram för skolans internationalisering. Under nu aktuellt anslagföreslår regeringen bl.a. attsärskilda medel - 1,5 milj.kr. för /90 - anslås till1988/89:UbUll resestipendier för att lärare skall få möjlighet att med kollegeri andra länder diskutera frågor som gäller den egna skolverksamheten.Föredragande statsrådet aviserar en utredning om hur en mer regelrättlärarutbytesverksamhet skulle kunna anordnas med finansiellt stöd av bl.a. denu föreslagna resestipendierna. Vidare föreslås att vissa medel under littera HInternationellt kulturellt samarbete överförs till detta anslag. Enligt motion 1988/89:Ub834 (m) visar erfarenheterna attdet regionala stödet till lokal skolutveckling i kommunerna, som upptas undertvå anslagsposter under förevarande anslag, inte har givit de resultat somavsågs när bidraget infördes. Motionärerna föreslår därför att dessa bidragavskaffas, vilket innebär att anslagsbeloppet kan reduceras med 27 milj.kr. (yrkande 9). Dessa medel bör överföras från ifrågavarande anslag till denundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen under anslaget Bil. Bidragtill driften av grundskolor m.m. (yrkande 8 delvis). I motion 1988/89:Ub824(mp) yrkande 4 föreslås en ökning av anslaget med 2 milj.kr. till 63 632 000kr. i syfte att stärka praktiska och estetiska ämnen samt vissa andra ämnen.Motionärerna anser att alla elever skall lära sig mera om samspelet mellanmänniskan och hennes fysiska och sociala miljö. Enligt utskottets uppfattning är det regionala stödet förutveckling av skolväsendet och bidraget till kommunernas lokala skolutvecklingav stor betydelse för de enskilda skolenheterna i kommunerna. Syftet med dessabidrag är bl.a. att vidareutveckla skolverksamheten på det lokala planet medutgångspunkt i de arbetsplaner som utarbetats och antagits. Länsskolnämndernasroll som samordnare av projekt m.m. och informationsspridare av nyaerfarenheter är därvid av stor betydelse. När det gäller den anslagsökning somföreslås i motion 1988/89:Ub824 finner utskottet det dock inte motiverat attriksdagen beslutar att vissa ämnen och ämnesområden i läroplanerna förgrundskolan och gymnasieskolan skall ges särskilda resurser. Utskottet utgårfrån att de i motionen upptagna ämnena och ämnesområdena utvecklas i enlighetmed intentionerna i gällande kursplaner. Med hänvisning till det anförda och dåutskottet inte har något att erinra mot medelsberäkningen i övrigt föreslårutskottet att med bifall till proposition 1988/89:100 och med avslagpå motionerna 1988/89:Ub824 yrkande 4 och 1988/89:Ub834 yrkandena 8 delvis och9 till Stöd för utveckling av skolväsendet anvisar ett förslagsanslag på . () skall främjaproduktion av läromedel och handlägga ärenden enligt förordningen (1974:439,omtryckt senast 1987:572) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel.SIL skall särskilt främja utveckling och produktion av samt utge information omläromedel för bl.a. elever med handikapp. Under anslaget föreslås extraresurser till ett antal ändamål, bland vilka kan nämnas . förpersonalförstärkningar för att öka produktionen av läromedel för elever medhandikapp. För att finansiera inrättande av en tjänst som videoproducent föreslås att förs över från anslaget B 5. Utvecklingsinsatser på läromedels: 1988/89:UbUll området m.m. till detta anslag. Enligt motion 1988/89:Ub834 (m) yrkande 10 börverksamheten vid SIL begränsas till insatser som avser stöd för utveckling avläromedel för handikappade och för vissa mindre grupper där marknaden inte kantillgodose efterfrågan. Det i propositionen föreslagna anslagsbeloppet till SILbör därför kunna reduceras med 13,9 milj.kr. bör enligt motionärernaanvisa ett förslagsanslag på . för SIL:s verksamhet budgetåret1989/90. I motion 1988/89: Ub294 (vpk) yrkande 1 föreslås att anslaget till SILbör utgå med . utöver regeringens förslag. Medelsökningen avserproduktion av läromedel för handikappade. Detta innebär att tillStatens bör anvisa ett förslagsanslag på 24 516 000 kr.för /90. Utskottet anser att tillgången på läromedel förhandikappade elever är av stor betydelse för att de skall kunna få en medövriga elever likvärdig utbildning. Utskottet stöder regeringens uppfattningatt det är befogat med en utökning av resurserna för att öka produktionen avläromedel för elever med handikapp. Då utskottet inte har något att erinra motmedelsberäkningen i övrigt föreslår utskottet att med bifall tillproposition 1988/89:100 och med avslag på motionerna 1988/89:Ub294 yrkande 1och 1988/89:Ub834 yrkande 10 till för budgetåret1989/90 anvisar ett förslagsanslag på . Utvecklingsinsatser på läromedelsområdet m.m. Från anslaget betalas kostnader för utveckling ochproduktion av samt information om läromedel för elever med handikapp samt förminoritets- och invandrarundervisningen. Från anslaget finansieras ävenkostnader för arvoden till externa läromedelsproducenter och annan expertissamt köpta produktionstjänster för denna verksamhet. Regeringen finner detangeläget med ytterligare insatser för utveckling och produktion av läromedelför elever med handikapp och föreslår därför att medlen för detta ändamål ökasmed . för /90. I motion 1988/89:Ub294 (vpk) yrkande 2 anförs bl.a. attbristen på läromedel för handikappade är stor och att kvaliteten ofta ärbristfällig. Motionärerna hänvisar till SIL:s anslagsframställning /90 i vad gäller utvecklingsinsatser på läromedelsområdet m.m.och föreslår att anslagsbeloppet under detta anslag ökas med . för /90. Utskottet anser att ytterligare medel tillutvecklingsinsatser på läromedelsområdet för här berörda elevgrupper inte nubör anvisas utöver regeringens förslag. Utskottet, som inte har något atterinra mot medelsberäkningen i övrigt, föreslår att med bifall tillproposition 1988/89:100 och med avslag på motion 1988/89:Ub294 yrkande 2 tillanslaget Utvecklingsinsatser på läromedelsområdet m.m. för /90anvisar ett reservationsanslag på . Stödför produktion av läromedel 1988/89:UbUll Ur detta anslag utgår enligt förordningen (1974:439,omtryckt senast 1987:579) bidrag för produktion av läromedel i ämnen där det ärbrist på lämpliga läromedel. Utskottet föreslår att medger att förhandsbeskedom statsbidrag fill stöd för produktion av läromedel får lämnas i enlighet medvad som förordats i budgetpropositionen. Då utskottet beträffande anslagsbeloppel inte har någotatt erinra mot medelsberäkningen under detta anslag föreslår utskottet attriksdagen till anslaget Stöd för produktion av läromedel för /90anvisar ett reservationsanslag på . 1. beträffandeanslagsbeloppet under attriksdagen med bifall till proposition 1988/89:100 och med avslag på motionerna 1988/89:Ub239yrkande 1,1988/89:Ub817 yrkande 13 och 1988/89:Ub834 yrkandena 4 och 5 tillSkolöverstyrelsen för /90 anvisar ett förslagsanslag på ,