bet · GC01BoU2 · 1988-12-31 00:00:00 — En koloni av dessa kan säkerligen uppgå till ett antal av 100 000 i sängen. Det ger stora allergiproblem i världen i alla fuktigare klimat. Det är ett stort problem i och har varit det i i och på . letade man i ett antal bostäder i men hittade inga dammkvalster. Man skall inte heller hitta några sådana, för det är för torrt i bostäderna i 45 Stockholmpä vintern liksom i Norriand. hittar vi kvalsteri 1988/89:BoU2 av Stockholmsbostäderna. Det ger astma hos barn. Det har gjorts en studie bland värnpliktiga i därman filosoferat kring klimat, inomhusluft, ventilation och allvarliga hälsobesväri form av olika allergier. Man konstaterar att allergierna har ökat från 1971till 1981 i stort sett i hela landet. Det är en kraftigare ökning i äni söder. Vi har inga bevis, men man kan fundera på om inte detta visar attinomhusmiljön spelar stor roll. Vad skiljer en bostad i från en bostadi annat än att det är kallare i och att man där blivit ännuduktigare att täta och spara energi för att överleva? Vi diskuterar här vad vi totalt tar i oss i kiloräknat när det gäller den stora sektorn, alltså bostadsluft, luft på kontor,skolor och barnstugor. Vi diskuterar inte den lilla sektorn, utomhusluften, somdiskuterades under valrörelsen. Vi diskuterar inte heller de andrasmåsektorerna, vätska och föda och industriell arbetsmiljö, utan alltså destora väsentliga sektorerna som verkligen är av stor betydelse urfolkhälsosynpunkt, inte minst när det gäller hälsoutvecklingen hos barn. //anMonfc.-Jagberatt få tacka från SyntaxAB för denna inledning. Jag lämnar ordet fritt för frågor. (): Herr ordförande! Jag vill ställa en frågatill , möjligen kan också och svarapå den. Jag läste en artikel om att man alltför litet uppmärksammatproblemet med gamla skorstenar. Delar du uppfattningen litet antydde duredan i samband med att du kommenterade studier angående ventilations-problem att de kan utgöra ett bekymmer? (): Herr ordförande! Jag vill fråga JanSundell: Vilken luftomsättning anser du vi bör ha i husen? lär det varaen halv luftomsättning som gäller. Du visade en bild med värden från2,5 till 0,25. Den andra frågan är: Du hänvisade till ettforskningsmaterial angående energiåtgången om man skulle råda bot pä brist påventilation. Hur vill du kommentera behovet av olika lösningar i olika hus? Detverkade som att siffran är generell. Behöver man ventilera lika mycket i allahus? Kan det bero på vilken typ av hus man bor i, vad det är för material och vilkenluft man har? (): För det första: Jag vill fråga JanSundell om han har någon uppfattning om hur mänga kortslutna ventilationssystemvi har i våra byggnader. För det andra: Hur avancerade ventilationssystembehöver vi egentligen och är betjänta av? För det tredje; Varför är det nästintill perfekta ventilationssystem inom t.ex. dataindustrin, medan de alltförofta är undermåliga i skollokalerna? : Gamla skorstenar är ett särskilt problem därde är otäta. Man kan alltså få läckage via gamla skorstenar mellan lägenheter.Det är klart att sådant är oacceptabelt och måste självfallet åtgärdas. Vilkenomsättning behövs i nya hus? Ja, den halva omsättningen är nog i 46 och försig ett hyfsat mål. Problemet är att vi ligger.långt ifrån det.1988/89:BoU2 Luftomsättningen i nyproduktionen de hus som vi byggt de senastefem Bilaga 2 åren ligger i genomsnitt på 0,25, alltså hälften av det vi bordeha. diskuteras detta mycket i och internationellt. Frånallergiorganisationerna krävs, med tanke på kvalstrets betydelse för hälsa, enomsättning. Vi skall inte försöka räkna om det till energi, men det ärfruktansvärt mycket. Behöver man ventilera alla bostäder lika mycket? Nej, detbehöver man naturligtvis inte. Det beror ju på hur man råkar ha byggt, på detenskilda huset och vilka material man råkar ha använt. Byggnadsmaterialen ärdock bara en liten del, inredningen är minst lika viktig. Hobbyprodukter ellerapparater som man har inne, rengöringsmedel osv. spelar lika stor roll sombyggnadsmaterialen. Denna osäkerhet gör att vi i alla fall skall ventilera allabostäder lika mycket. Det har diskuterats om man skall införa någon form avkrav som varierade t.ex. beroende på vilka material man har byggt med. Det trorjag emellertid inte på, utan vi skall ventilera alla bostäderlika mycket. Hur många kortslutna ventilationssystem har vi i ?frågar . Det är väldigt många. Jag tror att de främst finns påinstitutioner såsom skolor, barnstugor och liknande som är byggda på samma sättoch där man tillför en del åv värmen med tilluften. Den varma luften tillförsvid taket, och i alla dessa system suger man också ut luften vid taket. Därigenomfår man mer eller mindre kortslutning. Det är klart att om ungarna springeromkring mycket under lektionerna så gör det ingenting eftersom vi då blandar utdet i alla fall. Så upp och spring, barn! Hur tekniskt avancerade system behövs? För den perfektadataindustrin är det mycket enkelt. Det är inget problem att få väl fungerandeventilationssystem. Det har vi t.ex. i dataindustrin, elektronikindustrin,finmeka-nikindustrin, läkemedelsindustrin osv., där processen ställer krav.Skillnaden mellan å ena sidan industrier och å andra sidan bostäder och skolorär att det finns någon som bryr sig ute i industrierna. Någon har brytt sig ochställt krav vid inköpet och installeringen av ventilationssystemen. Man vet vadman vill ha för någonting. En ännu större skillnad är att man har justerat insystemen och man har folk avsatta för att sköta dem. Man kan räkna med attungefär av investeringssumman för drift och underhåll avsätts i normala,konventionella lokaler där ventilationen inte fungerar. I dataindustrin ochliknande har man mycket dyrare system. Där talar man om en drifts- ochunderhållskostnad på 6 av investeringskostnaden. (): Jag vill ta upp tilluftskanalerna iventilationssystem. Vi har fått se en ganska talande bild på hur det kan se utinne i ventilationskanalerna. Det har också kommit en del andra oroanderapporter om hur det står till. Jag har två frågor. Bör inte de filter man har förinluften vara av högre klass, och inte vanliga grundfilter? Är det inte vidareett nödvändigt krav att man får obligatorisk granskningsplikt när det gällerventilationskanaler och tilluft? (): Jag utgår ifrån att de uppgiftersom har lämnats är 47 korrekta.De ger en ganska skrämmande bild av att allt uppenbarligen blir 1988/89:BoU2 sämre ju mer vi kan. Min fråga gäller om det är dags att återgåtill självventi- Bilaga 2 lation. : När det gäller tilluftskanalerna häller jaghelt med om att de bör rengöras. tror jag att det kommer att finnasnågon form av obligatorisk rengöringsplikt eller krav på det. Det är säsjälvklart. Vi städar ju alla andra utrymmen i en byggnad, men inte dessa. Jagtror att det kommer att hända. Jag tror också att man behöver filter av högre klass.Trots allt är ju utomhusluften i hela landet mera förorenad . Vibehöver därför bättre filter för tilluften. Allt blir sämre, säger . I det häravseendet har det blivit sämre, åtminstone . Däremottror jag inte att det är dags att gå tillbaka till självventilation, självdrag,om vi inte också börjar bygga på det sätt som vi byggde för 50 sedan.Då byggde man otätt och hade kakelugnar och öppna spisar i varje rum. Det fannsinga plastfolier eller något av dagens material. Här finns ett problem. När mankopplar ihop detta kan det gå riktigt snett. (): I har man satt ett kvalitetskravpå 700 ppm. Är det ett riktvärde, som det är bra att gå efter? Man har ävenbehovsanpassad ventilation. Hur vanligt är det egentligen att man arbetar så? (vpk): När man köper en bil, en tvättmaskin,en elektrisk borr eller något annat får man alltid med en bruksanvisning.Bruksanvisningen brukar faktiskt följa med apparaten även när den säljs vidarei andra, tredje eller fjärde hand. När en människa tar en bostad i besittning,vare sig den är nybyggd, ombyggd eller begagnad, finns det aldrig någonbruksanvisning. Jag tror att det är ett mycket stort problem, särskilt när detgäller ventilationen. Även för så enkel ventilation som självdrag och öppnafönster behöver man en bruksanvisning enligt min mening. Delar denuppfattningen, och vad skall vi göra åt det? ():'Med anknytning till energiförbrukningenskulle jag vilja fråga hur utvecklingen är när det gäller tekniska lösningarför att exempelvis förvärma s.k. frisk luft innan man tar in den i bostaden.Man kan ju diskutera andra tekniska lösningar utan att för den skull behöva taupp principen med återluft av redan använd luft. 700 ppm avser koldioxidhalten tillföljd av utand-ning från människor. Jag tycker att det är ett rimligt riktvärdeför lokaler i . Skulle vi hålla på det värdet skulle vi fä stänga störredelen av barnstugorna, skolorna och liknande. Värdet är även rimligtinternationellt sett. En annan fråga som tog upp gälldebruksanvisningar. Det är mycket dåligt att det inte finns bruksanvisningar. Det borde självfallet finnas bruksanvisning speciellt anpassad för den boende, främst för den som arbetar pä ett kontor eller för personalen pä barnstugor, sä att alla kan 48 vara medoch göra sin del i detta det finns mycket sällan . Det borde 1988/89 :BoU2 självfallet införas krav på det. Energiförbrukningen har nämnts, och det har frågats om detfinns tekniska lösningar för att värma luft, t.ex. fränluft. Det gör det. Detfinns gott om värmeväxlare. Det är tekniskt goda apparater, särskilt om de ärrätt injusterade och skötta. Det finns där således en hel del att ta vara på.Men det kostar naturligtvis pengar för samhället. (): i detta , tror jag sammanträder styrelse för att diskutera de nya byggnormerna. Jag harhört att man tänker föra fram ytterligare hårda krav när det gäller justmekanisk ventilation, dess utformning osv. Jag ser framför mig att de negativaeffekterna som belystes kommer att öka ytterligare om man bara tar hänsyn tilltekniken och skall förfina den och ställa ännu mer krav på den, utan att ge sigpå brukarna. Är jag ensam om att ha denna fruktan för vad framtiden kanföra med sig om man fortsätter på detta sätt? Är det rätt väg att gå? Skall maninte fundera på att gå någon annan väg? (): När det gäller isolering avventilationssystem använde man tidigare asbest. Hur långt har man kommit medsaneringen? Olika utredningar har konstaterat att fibrer frånmineralull kan ha samma cancerframkallande effekt som asbest. Hur mycket harman beaktat detta? (vpk): var ganska snabb att dömaut självdrags-system eller naturlig ventilation. Min erfarenhet är att man fårväldigt få klagomål från dem som bor i hus som är byggda med det systemet omman inte sätter igen luftintag eller frånluftsdonen i lägenheten. Delar JanSundell den uppfattning som är vanlig nu att man även i hus som är byggda förett självdragssystem skall installera mekanisk ventilation, eller skall manförfina självdraget i sådana fall? : Det har nämnts att den nya byggnormen skulleha härdare krav när det gäller F/T-ventilation. Det är kanske så. I och för sighar nog i stort sett alla våra krav tagits bort nu tycker jag mig ha sett,åtminstone när det gäller kapitlet som behandlar luft och ventilation. Allakrav när det gäller flöden och sådant har väl tagits bort. Man kan diskutera det är samma fråga som upp om det är rätt väg att gå att använda F/T-ventilation, mekaniskventilation, eller om man skall gå tillbaka och använda självdraget. Det ärtyvärr inte så att folk mår bättre i självdragsventilerade hus. De kan göra deti vissa nyproducerade hus om man alldeles speciellt har tänkt på hur man skallgöra och har byggt garanterat otätt eller med oerhört stora dimensioner, såsomt.ex. det här rummet. Då kan det fungera. Det fanns faktiskt en tanke bakom att miljö- ochhälsoskyddsnämnderna det hette visserligen inte så tidigare dömde ut detta system. Det var fullt av fukt och mögel och det fanns problem med lungor och TBC. Det var således hygieniska skäl som gjorde att den typen 49 4 1988/89. är problemet att vi inte kan bygga som vi gör , 1988/89:BoU2 med de gamla systemen. Vi måste hitta på någonting nytt. Det gäller särskilt attfå in luften på något nytt sätt, som inte ger ett drag. Vi har inte någonlösning, men egentligen är det mycket enkelt just . Luften måste föras in pånågot nytt sätt. Det kan ske med fläkt. Det kan ske tyst och man kan få det attfungera. Tyvärr görs det inte. Jag vet att det är en dröm hos väldigt många att man skallgå tillbaka till det gamla. Man kan egentligen också fråga varför vi harbehållit kylskåpen och frysarna. Det är samma sak. De är tekniskt mycket meravancerade apparater än ett ventilationssystem. Varför har vi inte bara ettskafferi? Det ställdes en fråga om asbest och hur långt man harkommit på det området. Jag vet inte hur långt man har kommit, och egentligenbryr jag mig inte så mycket om det. Den viktigaste effekten av asbestdebattenhar varit att folk har gett sig upp i fläktrummen, visserligenför att leta efter asbest. När de ändå är där kanske de också ser efter omventilationen är i gång. Det är en mycket viktigare fråga. var också inne på att man ersätter asbest medmineralull. kommer vi att få samma debatt om mineralull som man i dagför i och . I dessa länder håller man i stället på att ta bortmineralullen. Vi är där . Ja, , det är klart att man skall behållasjälvdragsventilatio-nen vid ombyggnad, i de fall man kan göra det. Det gällerdå att inte täta huset så våldsamt. När man tätar huset försvinnerförutsättningarna för att självdraget skall fungera. Om man har ett gammalt husmed fungerande självdragsventilation skall man för allt i världen inte göranågot åt det, utan behålla det system man har. (): Jag tar mig friheten att ställa sistafrågan på det här avsnittet. Det är egentligen ganska fantastiska uppgifter somJan lämnar här. Man investerar 5 miljarder iventilationssystem, och ändå blir luftkonditioneringen i våra hus sämre ochsämre. Vad beror det på att vi inte kan det här med ventilation i detta land?Vad är det vi behöver är det mer normer, mer forskning eller är det mer suntförnuft och bruksan- : Jag tror nog att man kan säga att vi är bäst ivärlden på ventilation. Vi har här representanter för de duktigatillverkarna. De är störst i världen och de är naturligtvis duktigast. Det ärsåledes inget fel på apparaterna eller på dem som tillverkar system. Varför blir det då sämre och sämre? Jag tror inte att detprimärt behövs flera normer. Jag har arbetat med normer , och jag harinsett att det inte spelar någon roll vad man skriver i normerna. De har intepåverkat verkligheten i det avseendet. Vad som krävs är däremot att man tar dessa frågor påallvar. Därför arbetar jag med det jag gör , nämligen att få fram de direkta hälsokonsek- venserna av bristfällig ventilation. Hela den här ventilationsfrågan har ge nom tiderna lidit av att man har hävdat att det rör sig om rena komfortfrå- 50 Detär klart att det drar litet grand och att det luktar litet illa, men vad1988/89:BoU2 gör det. har det emellertid blivit aktuellt med frågor kringradon, lung- Bilaga 2 cancer, allergier och sjuka hus, dvs. man har fåttallvarliga hälsoproblem. När man nu har insett detta är det min förhoppning skall börja ta ventilationsfrågan på allvar. Det är inte bara en"luftaffär", utan det spelar en stor roll för folks hälsa. Det härkommer nog av sig självt, när man väl har insett detta. Det kommer nog attföljas med en stor hygienpropaganda i landet, ungefär som energipropagandan . Vi måste nämligen få in luft i våra byggnader igen. Då börjar manatt sköta de här sakerna. Jag tror att byggherrarna och fastighetsägarna somär de viktigaste länkarna i den kedja som leder fram till de dåliga husen börjar inse att man måste satsa medel. Man måste satsa när man planerar ochprojekterar hus, det gäller att köpa in duktigt folk. Det gäller också attsatsa på drift och underhäll. Det är ett område som har hanterats mycketdåligt . ():\i tackar och är därmed klaramed det andra delavsnittet om orsakssamband. Nästa avsnitt berör byggmaterial,där vi har två föredragande. Jag lämnar först ordet till frånkemikalieinspektionen. : Som vi har hört kanbyggnadsmaterial avge kemiska ämnen som kan ge upphov till besvär och ohälsaför de människor som befiriner sig i inomhusmiljö. Jag har blivit ombedd atttala om formaldehyd, som bl.a. kan avgå från byggnadsmaterial. Får jag först säga attjag kommer frånkemikalieinspektionen. Kemikalieinspektionens primära verksamhetsområde ärinte material, utan kemiska produkter: läcker, limmer, färger osv. Vi har intenågot godkännandeförfarande för material. Det godkännandeförfarande somförekommer avser bekämpningsmedel. Kemikalieinspektionen har kommit in pä frågan ombyggnadsmaterial som avger formaldehyd som ett led i inspektionsarbete medformaldehyd rent allmänt. Formaldehyd är ett ämne som förekommer i mångakemiska produkter. Det förekommer också i byggnadsmaterial. Efter diskussionmed flera andra berörda myndigheter har vi tagit upp den här frågan. Jag villsåledes poängtera att det finns flera andra myndigheter ,, som är centrala intressenter i detta sammanhang. Byggnadsmaterial kan alltså avge formaldehyd. Det är dockviktigt att notera att det även finns andra källor i inomhusmiljön som kan avgeformaldehyd. Möbler och annan inredning är sådana exempel det har vi hörttidigare . Med annan inredning avser jag garderober, köksdörrar osv. Iflera undersökningar och studier har det kunnat konstateras att haltenformaldehyd har ökat när man har flyttat in med sitt möblemang. Det är kanske ivissa fall svårt att dra alltför långtgående slutsatser av sådana härundersökningar, eftersom klimatförhållandena blir litet annorlunda när man harflyttat in, jämfört med tidigare. Det finns dock mycket som tyder på attjust möbler och annan inredningar inte oväsentliga källor till formål- 1988/89 :BoU2 dehydavgivning. Det är också intressant att notera att rökning ärytterligare Bilaga 2 en källa till formaldehyd i inomhusmiljön. Vad kommer då formaldehyd ifrån? Formaldehyd avgår ifråndet karba-midharts som används när man framställer vissa byggnadsmaterial,t.ex. träbaserade skivor, spånskivor och plywood. En del skivor innehåller sådantlim. Skivorna sitter i väggar, väggpaneler, golv, innertak, arbetsbänkar osv.Karbamidhartset används för att limma ihop spån och det fanerskikt som utgörbasen för de här skivorna. Det finns även andra material som kan avgeformaldehyd, men de bedöms som betydligt mindre problem. Jag tänker bl.a. pågipsskivor, som har visat sig kunna avge mycket små mängder formaldehyd. I USAhar man exempelvis haft mycket stora problem med karbamidskum ett material somanvänds vid värmeisolering som kan avge formaldehyd. Av vad vi hitintills harkunnat se i tycks detta inte vara något större problem. Det är docknågot som vi tittar litet närmare pä just . När det gäller möbler och annan inredning är det även däri första hand karbamidhartset i olika typer av skivor som är källan tillformaldehydavgiv-ningen. Det har också diskuterats om inte färger och läckersom möblerna är behandlade med kan avge formaldehyd, och det kan de. Mananvänder nämligen ofta syrehärdande läcker som är önskvärda med anledning avatt vi vill ha hårda ytor som kan avge formaldehyd. Det har också diskuterats om textilier som används imöbler i hem och i offentliga miljöer skulle kunna vara en formaldehydkälla.Vissa textilier behandlas med karbamidharts för att det binder andra kemiskasubstanser som ger skrynkelfrihet, smutsavstötning eller flamskydd. Det är docksannolikt inte någon större källa när det gäller avgången till luft. Den avgång av formaldehyd som jag har talat om kanavklinga olika snabbt beroende på vilket material det handlar om. Avgången ärockså beroende på ett antal olika faktorer, bl.a. klimatfaktorer så somtemperatur i rum, relativ fuktighet och ventilation. Om vi t.ex. har enförhållandevis hög bakgrundsnivå av formaldehyd i luften så dämpar det avgångenifrån en skiva. Det betyder också att om man har flera källor tillformaldehydav-givning i en lokal så blir formaldehydhalten inte summan avavgången från varje material i sig, utan den blir sannolikt lägre. Det finns således flera källor till formaldehydavgivning iinomhusmiljön. Formaldehydhalterna varierar bl.a. beroende på hur mycket skivorav den här typen som innehåller karbamidharts som används och hur länge de harvarit i bruk. Enligt en uppskattning som har gjorts ligger nivån sannoliktinte högre än 0,3 ppm. I vissa fall ligger man naturligtvis också påmycket lägre halter. Vi har dock fått en sänkning av nivåerna jämfört medtidigare. Formaldehyd är en gas som är mycket reaktiv och vattenlöslig.Det är dessa egenskaper som ger upphov till effekter när människor utsätts förgasen. Vi vet att vi har en-ganska låg lukttröskel för formaldehyd som liggerner på 0,051,00 ppm. Irritationseffekter på ögonen kan uppstå redan vid dessanivåer. Precis som fallet är med alla andra kemikalier är de effekter sommänniskor kan drabbas av beroende påhur hög koncentrationerna är. Det ärdock irritationseffekterna som är intressanta eftersom de uppkommer vid denivåer som är aktuella i inomhusmiljön. Det har även diskuterats om formaldehyd skulle kunna geupphov till 1988/89:BoU2 allergier. Vi vet att formaldehyd arenkontaktallergen. Orsakssambandet är Bilaga 2 däremot mindre klarlagt närdet gäller eventuell risk för inandningsallergi. har man nämntcancer i samband med formaldehyd. Man kan väl betona igen att när det gällercancer sä bedömer man från experthåll att cancerrisken är mycket liten vid de nivåer som vi här talar om. Halternaligger ju på 0,10,2 ppm. När man talar om halter skulle man möjligtvis också kunnajämföra med det hygieniska gränsvärde som finns i arbetslivet. Det gällandegränsvärdet i arbetslivet ligger på 0,5 ppm med ett takvärde på 1 ppm. Vad behöver då göras för att få till stånd en förbättradmiljö med avseende på formaldehyd? Det gäller naturligtvis att få nedformaldehydemissio-nerna. Det finns flera aktiviteter på gång. Industrin harsjälv försökt minska formaldehydemissionen ifrån träbaserade skivor. På färg-och lacksidan har man också tagit initiativ för att få fram formaldehydfattigalimmer. Vi har regler i byggnadslagstiftningen som tar sikte på att hållanere formaldehydnivån i vissa typer av skivor. Dessa regler gäller emellertid inteför skivor som används i möbler. Kemikalieinspektionen har efter diskussionmed , och funnit det angeläget att manäven tar itu med de skivorna. Vi har också planerat att ge ut en föreskrift somskall ta sikte på att skärpa kraven, jämfört med dem som finns ibyggnadsregleringen. De krav som gäller i är mindre hårda än desom gäller i utlandet på vissa håll. Vi menar att man i åtminstonemåste komma ner till den nivå som tillämpas i och . Vi villockså föreslå att man ställer krav pä egenkontroll hos tillverkare ochimportörer. Vidare vill vi föreslå att man inför en kontroll med hjälp avriksprovplatser. Denna reglering har just remissbehandlats. Vi räknar medatt kunna fastställa den . Regleringen avser i första handträbaserade skivor som används för byggnadsändamål, men som också används vidfillverkning av möbler i . 1 det här förslaget har vi också tagit medinredningar rent allmänt. återstår det att diskutera möbelfrågan. Det är ettområde som vi håller på och tittar litet närmare pä. Avslutningsvis vill jagockså peka på att nu har tagit fram ett förslag tillinom-husgränsvärde, som har remissbehandlats. : Herr ordförande! Jag är väg- ochvattenbyggare och har ett förflutet.som utredningsingenjör på cement- ochbetonginstitutet . arbetar jag som egenkonsulterande ingenjör. Jag halkade in på detta problemområde genom attjag år1982 blev tillfrågad av byggforskningsrådet om jag ville utreda de skador somorsakas av flytspackel. De problem som finns i samband med användning avflytspackel ingår i ett mycket större problemkomplex. Vi har nämligen undermånga år fyllt på fuktbägaren på litet olika sätt. Denna bild vill på ett någotannorlunda sätt illustrera det sade för att det skall framgåatt alla parter i byggprocessen är delaktiga i att bägaren nu flödar över. Som ettexempel skall jag bara nämna markanvändningen.