bet · GC01AU11 · 1988-12-31 00:00:00 — 17.beträffande flyttningsbidrag i samband med tandläkares AT-tjänstgöring att med bifalltill motion 1988/89:A239 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Medelsanvisningtill Arbetsmarknadsservice (mom. 18) 1988/89: AUll Under förutsättning av bifalltill reservation 18 och (båda c) anser , debatt den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med "Centerpar tiets förslag" och slutar med "motsvarande del" bort ha följandelydelse: Utskottet har tidigare i framställningen ställtsig bakom förslagen i motion A489 (c) om bl.a. inskränkningar i dé nuvarande 'flyttningsbidragen vilket innebär att bidragen inriktas mot att gälla flyttningar från expansionsörterna till avfolkningsbygderna. Som en följd av utskottets ställningstagande bör till anslaget Arbetsmarknadsservice för /90 anvisas . ' delsatt utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse: 18.beträffande medelsanvbning till Arbetsmarknadsservice att med bifalltill motion 1988/89:A489 yrkande 19 i motsvarande del samt med anledning avpropositionen i motsvarande del till Arbetsmarknadsservice för budgetåret1989/90 anvisar ett förslagsanslag på , Arbetsmarknadsutbildningens inriktning m.m. (moin.19) SonjaRembo, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjar med "När det"och slutar med "förevarande del" bort ha följande lydelse: Utskottetanser - i likhet med vad moderata samlingspartiet anför i kommittémotion A285 -att de enskilda individernas kompetens och kunskaper är helt avgörande förderas möjligheter att med framgång söka sig ut på arbetsmarknaden. I dagenssamhälle är kontinuerlig och återkommande utbildning betydelsefull förindividernas förmåga att anpassa sig till de förändringar som sker, och sådanutbildning är också av stor betydelse för företags och förvaltningarsutveckling. Det ligger således i arbetsgivarens intresse att se till att denegna arbetskraften har den kompetens som krävs för verksamhetens aktuella ochkommande behov. Arbetsgivaren bör därför ansvara för att kontinuerligföretagsintern utbildning genomförs och i huvudsak även bekosta den. I de falldet föreligger ett allmänt intresse av att utbildningen kommer till stånd,t.ex. i fråga om flaskhalsutbildning, bör dock statsbidrag kunna utgå förutbildningen. Närdet gäller en arbetslös person har denne ofta stort behov att få nya eller.fördjupade kunskaper och färdigheter. Den mest effektiva metoden att motverkalångvarig arbetslöshet är utbildning. Den viktigaste statliga insatsen för attbekämpa existerande arbetslöshet är därför utbildning i olika former, bl.a.arbetsmarknadsutbildning. Utbildning kan ofta ge en individ de kvalifikationersom radikalt förbättrar möjligheteriia att få arbete. Detmåste ställas höga krav på flexibilitet på arbetsmarknadsutbildningen. Enregion kan ha hög arbetslöshet men en betydande brist på utbildadarbetskraft inom vissa arbetsområden. Arbetsnhäfknädsutbildning- 1988/89:AUll .. en måste medverka till att fylla denna efterfrågan.. En arbetslös rnåsteav arbetsförmedlingen styras in mot utbildningar som dels motsvarar arbetsgi varens behov, dels svarar mot intressen och förutsättningar-'hos den ; ,;;:.'' K.- ,'' '. ,-.. ...i, Arbetsmarknadsverketsnya.frihet att upphandla utbildningmåste använ: das till att ge också andra utbildningsanordnare än AMU möjligheter att , ; /, Genom atf uppträda som högt kvalifi- , cerade upphandlare på,marknaden,,kan,arbetsmarknadsverket bidra till att , inriktningen av arbetsmarknadsutbildningen breddas och utvecklas. Härige nom kan den totala kompetensuppbyggnaden i landet påskyndas., . AMU, som har stora fasta resurser i form av personal,byggnader och maskinell utrustning, har i likhet med all offentlig utbildning med stora fasta resurser svårigheter att följa med i den tekniska utvecklihgeri. Det ställsstöra ' ' krav på investeringar i en utrustning söm tämligen foh blir inaktuell. Detta-" medför att väsentliga delar av ÄMU;sutbildnirig fiskerar ätt förlora i ' attraktionskraftför såväl arbetstagare som arbetsgivare: krav måste' ' därför ställas påAMU att planera utbildningen. Den nuvarande länsviså organisationsformen fårinte bli ett hinder för samarbete över länsgrähserna.' AMU måste också prövaolika vägar att samarbeta med det lokala näringslivet för att ge elevernamöjlighet att få en utbildning som är anpassad fill sådan modern teknik somföretagen utnyttjar. I takt med att den återkommande utbildningens betydelseökar öppnas nya vägar föi" finansiering av AMU;s verksamhet. Vad utskottet med tillstyrkan av motion A285 i motsvarandedel anfört om arbetsmarknadsutbildningens inriktning bör ges regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställanunder moment 19 bort ha följande lydelse: 19. beträffandearbetsmarknadsutbildningens inriktning m.m. att med bifall fillmotion 1988/89: A285 yrkande 9 och med avslag på motion T988/89:A255 yrkande 4som' sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Arbetsmarknadsutbildningens inriktning m.m. (mom. 19) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "I fråga" och på s. 33 slutar med "behandladdel" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet' med vad kommunisternaanför i partimotion 1988/89:A255 att tillkomsten av arbetsmarknadsutbildningensnya organisation medfört en kvalitativ förändring av AMU ;s verksamhet ochmålinriktning till ännu större företagsanpassning än tidigare, vilket innebäratt AMU helt omvandlats till ett serviceorgan för näringslivet. Arbetsmarknadsutbildningens högtidligt proklameradefördelningspolitiska mål, som innebär stöd till dem som har den svagasteställningen på arbetsmarknaden, skjuts i bakgrunden till förrnån för de tillväxtpolitiskamålen. Utskottetfinner att föriäggningen av hela utbildningar eller delar av §4 utbildningartill reguljära arbetsplatser innebär att man stegvis suddar ut /89:AU11gränserna mellan arbetsgivarnas och samhällets ansvar för fort- och vidareutbildningav de anställda. Därigenom överför man en större del av personalutbildningskostnadernapå samhället. Det betyder att arbetsmarknadsutbildningens primäramålsättning blir åtgärder som stimulerar, underlättar och påskyndar industrinsstrukturella omvandling i stället för åtgärder som tillvaratar de arbetslösasoch riskgruppernas intressen under denna omvandlingsprocess. Utskottet anser att arbetsmarknadsutbildningen är en delav samhällets vuxenutbildning och att den bör verka för att stödja dem som svagaste ställningen på arbetsmarknaden. Det bör ske genom åtgärder somsyftar till att överbrygga utbildningsklyftorna och därigenom verkar för ökadjämlikhet och social rättvisa. Därför bör utbildningen vara allsidig och bred,och den bör hållas på så hög nivå som möjligt. Den nuvarande inriktningen, meden kraftig företagsanpassning, står i direkt strid mot kraven på utbildningenskvalitet. Utskottet ser - i likhet med kommunisterna- de beslutade förändringarna av AMU;s verksamhet som ett led i raden avåtgärder för intimare samarbete mellan staten och kapitalet. Det måste ocksåses som ett led i en djupgående accelererande och oroväckande korporativistisk process,där samhället spelar en alltmer aktiv roll när det gäller att stödja detprivata näringslivets förändringar. Oavsett vilka de sociala konsekvensernablir får det privata näringslivets egna villkor och kalkyler vara bestämmandeför de förändringar som sker. Staten verkar numera som ett instrument somgaranterar individens fullständiga och oreserverade anpassning till industrinslönsamhetskrav. Därför skjuts arbetsmarknadsutbildningens fördelningspo-Htiskaoch sociala mål åt sidan, och arbetsmarknadsutbildningen omvandlas till ettserviceorgan för det privata näringslivet. Utskottet anser att AMU bör frigöras från den markantaföretagsanpassning den har . Den bör som en del av vuxenutbildningenverka för uppfyllelsen av fördelningspolitiska och sociala mål, genom enallsidig och bred utbildning som syftar till att överbryggautbildningsklyftorna. Enligt utskottets mening bör följaktligen målgruppernaför verksamheten i första hand vara de arbetslösa eller de som riskerar att blidet. Med det anförda har utskottet ställt sig bakom deninriktning av arbetsmarknadsutbildningen som kommer till uttryck ivänsterpartiet kommunisternas partimotion A255. dels att utskottets hemställanunder moment 19 bort ha följande lydelse; 19. beträffande arbetsmarknadsutbildningensinriktning m.m. att med bifall till motion 1988/89:A255 yrkande 4 ochmed avslag på motion 1988/89:A285 yrkande 9 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. 7 1988/89. Utbildningför vårdpersonalinom (mom. 21) 1988/89:AU11 Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med "Utskottet konstaterar"och slutar med "motion A260." bort ha följande lydelse: Såsomframhålls i kommunisternas partimotion A260 är arbete i densociala för många ett genomgångsyrke. Personalomsättningen är hög,och den vanligaste anställningsformen är deltid. Föratt arbetet inom skall bli attraktivare inåste enligt utskottetsmening vårdbiträdena få större ansvar och mer inflytande över arbetet. Fördetta krävs dock att vårdbiträdena får tid och möjlighet att skaffa sig kunskaper.Utöver basutbildning behövs kontinuerliga personliga utbildningsplaner. Genomatt förkorta arbetstiden med en till , med bibehållen lön,kan utrymme skapas för utbildning och även för utveckling av arbetslaget genomkamratstöd. Arbetet blir också mindre fysiskt tungt genom att det varvas medutbildning. En möjlighet till utbildning skulle vidare utgöra en stimulans fördeltidsanställda att öka sin tjänstgöring. Medde föreslagna utbildningarna kommer kommunernas kostnader att minskapå grund av en lägre personalomsättning, men till en början kommer givetvisutgifterna att öka. Staten bör därför svara för vissdel av kostnaderna genom att AMU svarar för utbildningen. anfört bör med bifall till motion A260 ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 21 bortha följande lydelse; 21. beträffande utbildning för vårdpersonal inomhemtjänsten att med bifall till motion 1988/89: A260 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utbildning för avbytare i jordbruket (mom. 22) (), (), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med "Utskottetär" och slutar med "behandlade delar." bort ha följande lydelse: Utskottetvill inledningsvis framhålla att avbytaryrket ställer stora krav på kompetensoch förmåga att arbeta självständigt. Därför måste en avbytare ha såväl godateoretiska kunskaper som praktiska erfarenheter. De teoretiska kunskaperna kanför närvarande erhållas vid en gymnasial utbildning vid lantbruksskola ellervid en särskild avbytarkurs . Tillgångenpå avbytare har varit betydligt lägre än behovet. omfattar med sitt abonnemangssys tem av landets mjölkproducenter. Många kretsar saknar ordinarie avbytare, och ett stort antal lantbrukare står i kö för att komma med i en krets. Länsarbetsnämnderna genomför i många län särskilda avbytarkurser på 6 eller . Omfattningen av utbildningen svarar 86 emellertid inte mot varesig behovet av eller tillgången på sökande, och 1988/89:AU 11 ytterligare utbildning bör därför anordnas. Vidare är kravet på praktik före den teoretiska utbildningen en försvårande omständighet vid rekryteringen till kurserna. En förberedande praktik i erforderlig omfattning bör därför ingå i utbildningen, och utbildningen bör i dessa fall förlängas till 40veckor. För att inte några av ekonomiska skäl skall tvingas avstå från utbildningen bör även denna förberedande praktik betraktas som arbetsmarknadsutbild ning. , , Vad utskottet anfört bör med bifall till motion A284 och motion Jo214 i . denna del ges regeringen tillkänna.- , , , deb att utskottets hemställan under moment 22 bortha följande lydelse: 22. beträffande utbildning för avbytare i jordbruket attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:A284 och 1988/ 89: Jo214yrkandena 3 och 4'som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Antalet Utbildningsplatser inom det reguljärautbildningsväsendet m.m. (mom. 24) SonjaRembo, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med "Det i"och slutar med "och A265." bort ha följande lydelse: Såsomframhålls i motion A285 är det i nu rådande arbetsmarknadsläge troligt attefterfrågan på utbildning som har allmänt kompetenshöjande karaktär får ståtillbaka för utbildningar som är mera inriktade på specifikayrkestillämpningar. Med hänsyn härtill bedömer utskottet att antalet personersom kan behöva beviljas utbildningsbidrag för utbildning inom det reguljärautbildningsväsendet kommer att uppgå till 15 000, vilket innebär en minskningmed 5 000 i förhållande till regeringens förslag. Vad utskottet anfört bör med bifall till motion A285 i denna delges regeringen till känna. Närdet sedan gäller den regionala fördelningen av utbildningsplatser medutbildningsbidrag ankommer det på arbetsmarknadsverket att inom ramen förtilldelade medel avgöra hur platserna skall fördelas. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna A247 och A265. dels att utskottets hemställan under moment 24 bortha följande lydelse: 24. beträffande antalet utbildningsplatser inom detreguljära utbildningsväsendet m.m. att med bifalltill motion 1988/89:A285 yrkande 18 i motsvarande del och med avslag påmotionerna 1988/89: A276 yrkande 9 i motsvarande del, 1988/89:A247 och1988/89:A265 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Antaletutbildningsplatser inom det reguljära 1988/89:AU11 utbildningsväsendet m.m. (mom: 24) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på S..36börjar med "Det i" och slutar med "och A265." bort ha följandelydelse: Utskottet konstaterar att det för innevarande budgetårberäknats att 25 000 personer kan beviljas utbildningsbidrag för utbildninginom det reguljära utbildningsväsendet. 1 propositionen görs den bedömningenatt det förväntade behovet kan beräknas till 20 000 personer för nästabudgetår. Enligt utskottets mening saknas det dock anledning att förmoda attefterfrågan på dessa utbildningsplatser blir lägre under nästa budgetår änunder innevarande budgetår. Utskottet tillstyrker därför yrkandet i motion A276om ytterligare 5 000 utbildningsplatser inom det reguljära utbildningsväsendet.Kostnaden härför bör enligt utskottets mening beräknas till 150 milj. kr. ochbelasta anslaget B 4 Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag. När det sedan gäller fördelningen av utbildningsplatserinom det reguljära utbildningsväsendet vill utskottet understryka behovet avminst oförändrat antal platser i Norrlandslänen. Detta bör med anledning avmotionerna A265 och A247 ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 24 bort ha följande lydelse: 24. beträffande antaletutbildningsplatser inom det. attriksdagen med bifall till motion 1988/89:A276 yrkande 9 i motsvarande del ochmed anledning av motionerna 1988/89: A247 och 1988/89:A265 samt med avslag påmotion 1988/89:A285 yrkande 18 i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Bidrag till utbildning inom den offentliga sektorn(mom. 26) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "behandlad del." bortha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som förs fram i motionA285 om att den del av anslaget till utbildning i företag som får utnyttjas avoffentliga arbetsgivare har dåliga förutsättningar att skapa varaktiga arbetenför arbetslösa. Med hänsyn till att sysselsättningsökningen inom den offentligasektorn styrs av budgetanslag tenderar bidraget att bli ett bidrag frånen del av den offentliga sektorn till en annan. Utskottet anser därför attreglerna bör förändras så att bidrag inte längre utgår till den offentligasektorn. Därmed minskar också kostnaden för bidrag till utbildning i företag,och denna minskning uppgår till 36,8 milj. kr. dels att utskottets hemställanunder moment 26 bort ha följande lydelse: 26. beträffande bidrag tillutbildning inom den offentliga sektorn att med bifall till motion1988/89; A285 yrkande 16 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Medelsanvisningtill Arbetsmarknadsutbildning /89:AUll (mom. 28) Under förutsättning av bifall till reservation 31 , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 38börjar med "Utskottet har" och slutar med "budgetåret1988/89." bort ha följande lydelse; Utskottet har ovan tillstyrkt förslaget i motion 1988/89:A285 om att bidrag inte längre skall utgå till utbildning inom den offentligasektorn. Detta medför en minskning av kostnaden för bidrag till utbildning iföretag med 36,8 milj. kr. Följaktligen bör den i propositionen begärdamedelstilldelningen minskas med motsvarande belopp. Utskottet föreslår sålundaatt till Arbetsmarknadsutbildning för /90 anvisas ettreservationsanslag av 2 . dels att utskottets hemställan under moment 28 bort haföljande lydelse: 28. beträffande medelsanvbning till Arbetsmarknadsutbildning att med anledning av motion 1988/89;A285 yrkande 17 och propositionen i motsvarande del till Arbetsmarknadsutbildning för /90 anvisar ett reservationsanslag av 2 , Lokalisering av KAS-administrationen (mom. 29) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "och A406. "bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är det angeläget attarbetsmarknadsverket fortsätter på den inslagna linjen att rationalisera ocheffektivisera administrationen så att resurser frigörs för mer direktförmedlingsservice. Utskottet är därför positivt till förslaget i propositionenom KAS-administrationen. När det sedan gäller ställningstagandet i frågan om varKAS-administrationen skall lokaliseras vill utskottet understryka att storhänsyn bör tas till regionalpolitiska skäl. Det finns därför anledning att -såsom framförts i motionerna A406 och A211 - överväga en lokalisering tillsåväl kommun som . AMS bör därför vid sitt ställningstagande tilllokaliseringsort förlägga KAS-administrationen så att den bidrar till en bättreregional utveckling. Förläggs administrationen till två orter så är såväl Åselesom fullgoda lokaliseringsalternafiv. dels att utskottets hemställan under moment 29 bort haföljande lydelse: 29. beträffandelokalisering av KAS-administrationen attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89; A211 och 1988/ 89:A406 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Statsbidragettill KAS (mom. 31) 1988/89:AU11 och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med "Såsomframgår" och slutar med "förevarande del." bort ha följandelydelse: Såsomframhålls i partimotionen A276 (c) innebär de förslag som motionärerna läggerfram inom olika områden i syfte att utveckla och stimulera arbetsmarknaden attantalet stöddagar inom såväl arbetslöshetsförsäkringen som KAS kommer attminska väsentligt. För nästa budgetår beräknar utskottet således att antaletstöddagar med KAS kommer att uppgå till 2,3 miljoner. Detta innebär attanslaget till KAS kan minskas med 60 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. delsatt utskottets hemställan under moment 31 bort ha följande lydelse: 31. beträffandestatsbidraget till KAS att med bifalltill motion 1988/89:A276 yrkande 11 i motsvarande del och med anledning avpropositionen i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Medelsanvisning till Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag (mom. 32) Underförutsättning av bifall till reservation 29 SonjaRembo, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med "Utskottethar" och slutar med "3 ." bort ha följandelydelse; Utskottethar ovan under avsnittet Arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendet anslutit sig till bedömningen i motion 1988/ 89: A285 omatt antalet personer som kan behöva beviljas utbildningsbidrag för sådanutbildning kommer att uppgå till 15 000, vilket innebär en minskning med 5 000i förhållande till regeringens förslag. Detta medför en minskning avkostnaderna för utbildningsbidrag, och utskottet beräknar att denna minskninguppgår till 220 milj. kr. Följaktiigen bör den i propositionen begärda medelstilldelningenminskas med motsvarande belopp. Utskottet föreslår sålunda att till Kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag för /90 anvisas ettförslagsanslag av 3 . delsatt utskottets hemställan under moment 32 bort ha följande lydelse: 32. beträffandemedelsanvbning till Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag att med bifalltill motion 1988/89:A285 yrkande 18 i motsvarande del och med anledning avpropositionen i motsvarande del samt med avslag på motion 1988/89: A276 yrkande9 i motsvarande del och yrkande 11 i motsvarande del till Kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag för /90 anvisar ettförslagsanslag av 3 , Medelsanvisningtill Kontant arbetsmarknadsstöd och 1988/89: AUl 1 utbildningsbidrag (mom. 32) Under förutsättning av bifall till reservationerna 30 och34 och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "3 ." bortha följande lydelse: Utskottet har ovan under avsnittetArbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet anslutit sigtill bedömningen i motion' 1988/ 89: A276 om att antalet personer som kanbehöva beviljas utbildningsbidrag för sådan utbildning kominer att uppgå till25 000, vilket innebär en ökning med 5 000 i förhållande till regeringensförslag. Detta medför en ökning av kostnaderna för utbildningsbidrag, ochutskottet beräknar att denna ökning uppgår till 150 milj. kr. Vidare har utskottet ovan beräknat att antalet stöddagarmed KAS kommer att minska väsentligt och uppgå till 2,3 miljoner, vilket innebäratt. anslaget till KAS bör minskas med 60 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag. Sammanfattningsvis innebär det anförda att den ipropositionen begärda medelstilldelningen bör höjas med 90 milj. kr. Utskottetförslår sålunda att till Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag / 90 anvisas ett förslagsanslag av 4 . dels att utskottets hemställanunder moment 32 bort ha följande lydelse: 32. beträffande medelsanvbning tillKontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag attriksdagen med anledning av motion 1988/89:A276 yrkande 9 i motsvarande del ochyrkande 11 i motsvarande del och med anledning av propositionen i motsvarandedel samt med avslag på motion 1988/89:A285 yrkande 18 i motsvarande del tillKontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag för /90anvisar ett förslagsanslag av 4 , Balansering av avgiftsmedel mot statsbudgeten (mom.33) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 42 börjarmed "Såsom framhålls" och slutar med "denna;del." bort haföljande lydelse:. Såsom framhålls i motion att över- eller underskott av avgiftsmedel skulle balanserasmot statsbudgeten. Förslagets närmare innebörd var att uttagsprocenten föravgiften skulle sättas på en sådan nivå att det fanns utrymme för stegradekostnader och minskad tillväxt i avgiftsunderlaget. Inkomsterna från avgifternaskulle på så sätt ge vissa överskott under högkonjunkturer, men kunde geotillräckliga inkomster under lågkonjunktur. Överskott borde därför tillförasstatsbudgetens inkomstsida, medan underskott borde bekostas överstatsbudgeten. över en längre tidsperiod skulle därigenom en 100-procentigfinansiering av statsbidragen med arbetsgivaravgifter uppnås. Något extra uttagav avgifter föruppbyggnad av en fond skulle inte behöva göras. Vidare kunde 1988/89:AU11 uttagsprocenten vara oförändrad , somutbetalningarna garanterades. - Förslaget avvisades emellertid av departementschefeni proposition 1987/88:114.