bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag blev intepå det klara med hur man skall tolka svaren. Är det möjligt att det här vägprojektet skulle kunnabedömas som lönsamt såsom en nödvändig del i ett regionalpolitiskt paket enligtnågon modell liknande den ni har använt? : Jag trorinte att det är möjligt att ta fram en sådan typ av 1988/89:KU30 modell som duefterlyser. Jag upprepar det svar jag har givit , att Bilaga B19 sambanden är så komplicerade och svåra att fånga att det vore fel attförsöka identifiera effekterna på objektsnivå, utan det får göras på en högrenivå. RolfL : Man gör alltså inte den typen av cost-benefit-analys på paket, om jagfår uttrycka det så enkelt? JanOwen : Det gör man väl inte som en formaliserad modell, men detta är enav de frågor som vi arbetar med. Vi menar att man skall försöka utveckla den övergripandeplaneringsmodellen och bygga den på samhällsekonomisk grund så att den ärkonsistent och kompletterar objektsanalysen. RolfLNilson: Bakgrunden till min fråga är en tänkt situafion där säger att enförutsättning för att man skall lägga eller utöka produktion i är attdet byggs en motorväg. I en helhetsbedömning blir då motorvägsbygget lönsamtsett i det perspekfivet att det annars inte tillkommer nya jobb i . JanOwen : Det är en förhandlingssituation som vi inte kan bedöma. AndersBjörck: Jag har ingen ytterligare på talarlistan. Har ochJan-Eric någonting ytterligare att tillägga? Dåber jag att få tacka er för att ni velat komma hit och medverkat tillberedningen av det här ärendet. ITTFRÄGNINGAR 1988/89:KU30 Bilaga B Bilagorna B 1 - B 19 Sida ang.fortsatt granskning av regeringens åtgärder medanledning av mordet på OlofPalme (sammanfattningav samtal) ....................................... 1 B 2 Förra statsrådet och chefen för socialdeparte mentet ang. rättspsykiatriska undersökningar ........... 5 ang.fortsatt granskning av regeringens åtgärder medanledning av mordet på OlofPalme ..................... 38 B 5 [länspolismästare ang.fortsatt granskning av regeringens åtgärder medanledning av mordet på OlofPalme ..................... 57 B 6 och bitr. ang.fortsatt granskning av regeringens åtgärder med anledning av mordet på OlofPalme ..................... 92 ang.fortsatt granskning av regeringens åtgärder medanledning av mordet på OlofPalme ..................... 122 ang.fortsatt granskning av regeringens åtgärder medanledning av mordet på OlofPalme ..................... 156 ang.utbyggnaden av väg E 6 till motorväg mellan och ........................................ 176 B 10 F.d. länspolismästare ang.fortsatt granskning av regeringens åtgärder medanledning av mordet på OlofPalme ..................... 192 ang.fortsatt granskning av regeringens åtgärder medanledning av mordet på OlofPalme ..................... 232 B 12 Förlagsdirektör och advokat 1988/89:KU30 ang.fortsatt granskning av regeringens åtgärder medanledning av mordet på OlofPalme ..................... 276 B 15 F.d. justitieminister ang.fortsatt granskning av regeringens åtgärder medanledning av mordet på OlofPalme ..................... 370 B 16 F.d. justitieminister ang.fortsatt granskning av regeringens åtgärder medanledning av mordet på OlofPalme ..................... 382 ang.fortsatt granskning av regeringens åtgärder medanledning av mordet på OlofPalme ..................... 419 ang.regeringens utnämningspolitik ............................ 469 B 18 Utrikesminister , rättschefen och departementssekreterare ang. handläggningen av viseringsfrågor m.m. inom ...................................... 473 B 19 , väg- och trafikinstitutet, och JanEric , ang.utbyggnaden av väg E 6 till motorväg mellan och ......................................... 490 gotab 16930, StocKholm 1989 512 Fortsatt granskning av regeringens åtgärder medanledning av mordet på med anledning av fortsatt granskning av regeringensåtgärder mot bakgrund av mordet på statsminister Enligt regeringsformen skall konstitutionsutskottetgranska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Detåligger utskottet att när skäl föreligger till det meddela vadutskottet vid sin granskning har funnit förtjäna uppmärksamhet. Utskottet avgav sitt granskningsbetänkandetill förra (KU 1987/88:40). 1 betänkandet togs bl.a. upp vissa frågorom regeringens befattning med utredningen av mordet på '. Dettaskedde bl.a. med anledning av att den parlamentariska kommis.sionen nyligenavlämnat sin rapport samt mot bakgrund av den tidigare juristkommissionensredovisningar. Det förutskickades i betänkandet att utskottet senare skulleåterkomma till frågan om fortsatt granskning. Under riksdagsdebatten den 2juni med anledning av granskningsbetänkande berördesden fråga som gett upphov till den nu aktuella granskningen, dvs. regeringensoch justitieministerns ansvar vad gäller förlagsdirektör i mordutredningen (se protokoll 1987/88:132)2. I ett pressmeddelande uttaladejustitieminister att hon konstaterat att det fanns enmajoritet i för misstroendeförklaring mot henne och aft hon mot denbakgrunden skulle lämna in sin avskedsansökan till statsministern. 1 beslutsamma dag entledigade statsministern från hennesstatsrådstjänst. förordnades statsrådet och chefen förindustridepartementet till justitieminister. diskuterade vid ett sammanträde den8 frågan om den fortsatta granskningen mot bakgrund av detinträffade. Under utskottets överläggningar framställdes yrkande om attutskottet skulle sammanträda vid vissa angivna tidpunkter islutet av för att behandla granskningsfrågan. Utskottet beslötmed åtta röster (7 s, 1 vpk) mot sju (3 m, 2 fp, 2 c) att avslå detta yrkande.Det uppdrogs åt ' I ett särskilt yttrande (m) framfördes att utskottet isamband med granskningen bort kalla vissa personer till utfrågning. "Frågan anmäldes formellt till granskning samma dagav , sedermera även av andra partier. utskottetskansli att som underlag för senare granskning ta fram erforderligt KU1988/89:30 skriftligt material och sammanställa detta. , , togs frågan upp i avbl.a. partiledarna i samband med behandlingen av riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken (se protokoll 1987/88:137). Statsministern anförde påfråga varför inte en KU-granskning skulle genomföras förehöstens riksdagsval bl.a. följande. "har att fattasina beslut utan inblandning från regeringens sida. Utskottet har beslutatatt det är den nyvalda konstitutionsutskott som skall granska dennafråga. Utskottet har emellertid uttalat att det är angeläget att material redannu begärs in. För del kan jag deklarera att vi självfalletkommer att medverka till att klarlägga vad som har hänt i denna fråga. Regeringenhar allt intresse av att detta sker och det , dvs. långtföre valdagen." Utskottets kanslichef tog initiativ till ett sammanträdemed statsrådsberedningens statssekreterare och rättschef, vilket ägde rum den14 juni. Därvid begärdes in skriftligt material i överensstämmelse med önskemålsom framställts inom utskottet. avgav justitiekansler yttrande till regeringen i enlighet med det uppdrag som lämnats honom den10 att utreda omständigheterna kring och, iförekommande fall, andra myndigheters handlande i samband med . Uppdraget omfattade inte sådan granskning av statsrådenstjänsteutövning som avses i 12 kap. 1 § regeringsformen. avlämnades frånstatsrådsberedningen en s.k. vitbok, dvs. en promemoria om vissa förhållandenkring utredningen av mordet på statsminister . Till vitboken varfogad en hemligstämplad bilaga innehållande en redogörelse för om mordet på m.m. Justitiekanslern hänvände sig tillutskottets kanslichef och meddelade att han önskade lämna utskottet vissakompletterande upplysningar med anledning av sitt yttrande. Utskottets ordförande sammankallade utskottets s.k. beredningsdelegation(2 s, 1 m, 1 fp, 1 c, 1 vpk) till sammanträde . Delegationenbeslöt föreslå utskottet att anordna en icke offentlig utfrågning medjustitiekanslern. förklarade statsministern vid en presskonferens iVisby att han tagit kontakt med utskottets ordförande och bett att få bli hördav utskottet . Utfrågningen med justitiekanslern ägde rumden . beslöt utskottet att kalla en rad personer tilloffentliga utfrågningar inför utskottet. Utfrågningarna ägde rum den 27 och 28juli samt . Den första utfrågningen - - hölls med EbbeCarlsson. Därefter hördes f.d. länspolismästaren och senare sammadag rikspolischefen . ägde utfrågning rum medavdelningschefen vid , ,riksåklagaren , biträdande riksåklagaren ochbyråchefen vid riksåklagarämbetet - samtliga åklagare i engemensam utfrågning - ambassadören samt länspoHsmästaren . Den 3augusti utfrågades statssekreteraren och därefter f.d.rikspolischefen och länspolismästaren /89:30 Hjälmroth gemensamt, samt ånyo , som begärtfå Bilagedel C lämna kompletterande uppgifter. företräddebokförläggaren och slutligen kriminalkommissarien kriminalinspektören , de båda sistnämnda i en gemensamutfrågning. Statssekreteraren , f.d. justitieministernAnna-Greta och statsministern utfrågades i tur ochordning . hölls två icke offentliga utfrågningar, förstmed byråchefen vid , , ochdärefter med . redogjorde för en av honomverkställd utredning inom som hade till syfte attkontrollera riktigheten av vissa påståenden från sida omsäkerhetspolisens bedömningar av hotbilder m.m. före mordet på utfrågades på egen begäran om innehållet i en av honom upprättadoch sékretessbelägd promemoria - "PM med viss information ang. bedömningenav hotbilden vid tiden för mordet på " - som avgetts tillregeringen och överlämnats till . Betänkandet innehåller en redogörelse för vad somframkommit i fråga om händelseförloppet. Därefter följer utskottets övervägandenoch slutsatser. I bilagor till betänkandet redovisas regeringens s.k. vitbok{bilaga B I), JK:s yttrande {bilaga B 2) samt uppteckningarna från utfrågningenmed justitiekanslern och de offentliga utfrågningarna i den ordning dessa ägtrum {bilaga B 3-B 18). Efter mordet på statsminister den 28 februari1986 organiserades spaningsarbetet på det sättet att en särskild ledningsgruppbildades. Denna leddes fram till av dåvarande länspolismästareni . uppdrog regeringen åt riksåklagarenatt leda förundersökningen rörande mordet på . uppdrogregeringen med stöd av 7 § andra stycket polislagen (1984:387) åt rikspolisstyrelsenatt leda den polisverksamhet som erfordrades för spaning och utredning avmordet. , som hade tillsatts ,offentliggjorde sitt uppdrag i två etapper, först avseende delspolisarbetet efter mordet, dels de centralasamhällsfunktionerna och dels skyddet av offentliga personer- bekämpningen avterrorism (SOU 1987:14). Den andra etappen avsåg brottsutredningens bedrivandefrån mars Kommissionen,som avgav sin rapport 1987 (SOU 1987:72), noterade bl.a. attregeringen följde utredningsarbetet nära och att justitieministern och olikaföreträdare för ageradevid flera tillfällen i syfte att bilägga tvisten mellan åklagarna och KU1988/89:30 polisen. Den parlamentariska kommissionen tillkallades i april 1987och Bilagedel C avlämnade sin rapport (SOU 1988:18). behandlade den parlamentariska kommissionen regeringens ochregeringskansliets åtgärder i samband med mordet, nämligen dels de centralasamhällsfunktionernas beredskap och säkerhetsskydd, dels kontrollen ochtillsynen av brottsutredningen. I rapporten uttalas bl.a. följande i fråga omdet s.k. huvudspåret. Mycket resurser lades ned på det s.k. huvudspåret. Dettaspår går i korthet ut på misstankar om att vissa medlemmar i organisationenkurdiska (Partiya Karkeren Kiirdistan, PKK) kunde varadelaktiga i mordet. Misstankarna grundade sig bl.a. på uppgifter om att enperson med anknytning till organisationen hade anskaffat vapen strax föremordet på statsministern och på en analys av tänkbara motiv för att mördastatsministern. Under utredningen framkom uppgifter om att ytterligare tvåpersoner med anknytning till PKK hade försökt att anskaffa vapen undermånaderna före mordet på . Upplysningar om hur vissa personer medanknytning till PKK hade uppträtt närmast före mordet kunde enligtpolisen tolkas som om man planerade ett attentat mot någon. Åven upplysningarsom erhållits om hur några personer med anknytning till PKK uppträdde undermordnatten kunde enligt polisen ge stöd för misstankarna. Enligtpolisledningens teori skulle mordet på ha samband med två tidigaremord, ett i och ett i i , som utförtsav män med anknytning till PKK. Motivet för mordet på skulle enligtdenna teori främst vara av politisk natur och ha sin grund i den behandling somPKK som organisation och dess medlemmar och sympatisörer hade rönt i Sverige.Teorin stöddes enligt polisen av en jämförelse mellan uttalanden som före vartoch ett av de tre morden hade publicerats i en PKK närstående tidning. Polisensteori redovisades av i en promemoria daterad ochframlades utförligt vid ett sammanträde , vid vilketåklagarna var närvarande. Under senare delen av augusti började polisen planeraför en stor samlad aktion mot de personer som enligt polisledningens på dennämnda teorin grundade bedömning kunde antas ligga bakom mordet. Ett s.k.tillslag mot omkring 50 personer planerades i detalj. Polisen arbetadeintensivt med huvudspåret . Huvuddelen av resurserna gickunder åt för detta arbete. Åklagarna framhöll, sedan de fått del avdet omfattande utredningsmaterial som polisen samlat, att en grundläggandeförutsättning för åtal var att någon av de misstänkta kunde på ett konkret sättknytas till brottsplatsen. Åklagarna framhöll vidare att det i materialet intefanns någonting som knöt PKK eller de personer som polisen intresserade sig förtill mordet på samt att det visserligen fanns en bra motivbild menatt det saknades något som band de misstänkta vid brottet. På grund av attpolisledningen och åklagarna hade olika uppfattningar angående omfattningen avoch de lagliga förutsättningarna för det planerade tillslaget kom detta tillstånd först . Åklagarna planerade aktionen i detalj ochfattade för varje inblandad person ett skriftligt beslut. Tre personer anhöllsi sin frånvaro misstänkta för medverkan till mordet i . Beslutmeddelades om hämtning till förhör av sju personer som var misstänkta, varavtre för medverkan till mordet på . Vidare meddelades beslut omhusrannsakan hos de misstänkta. Åtta personer som inte var misstänkta för brottskulle hämtas till förhör. Dessutom skulle förhör hållas med några personer somvar berövade friheten genom häktning ellerfängelsestraff. Efter förhör fick alla utom de tre KU 1988/89:30 anhållnalämna polishuset. De tre frigavs . Meningsskiljaktigheter Bilagedel Cbeträffande huvudspåret orsakade det slutliga sammanbrottet i samarbetet mellanåklagare och polis. Genombeslut bemyndigades justitieministern att tillkalla enparlamentarisk kommitté - säpokommittén - med uppdrag att genomföra en översynav den svenska säkerhetspolisen. Som ordförande förordnades ambassadören . överlämnade ett delbetänkande (SOU 1988:16)benämnt SÅPO - Säkerhetspolisens inriktning och organisation. 1 betänkandetberörs i ett avsnitt den även för utskottet redovisade (se ovan s. 4) internautredning som företagits inom för att kontrollerariktigheten av vissa påståenden från om att säkerhetspolisenbrustit i skyddet av och att säkerhetspolisen, sedan , inte medverkat i mordutredningen på det sätt som borde ha skett.Kommittén redovisar i det sammanhanget följande överväganden. Kommitténhar informerat sig om den inom RPS företagna utredningen. Därav synes bl.a.framgå att informationsflödet från säkerhetspolisen till mordutredningen inte ialla delar fungerat med önskvärd snabbhet. Bl.a. har ett antalspaningsrapporter tillställts mordutredningen på ett mycket sent stadium. Dessarapporter gällde en person med anknytning till en i etableradterroristorganisation. Denne företog ett stortantal promenader med konspirativa möten i olika delar av - bl.a. itrakterna av bostad på som säkerhetspolisen ansågsig böra hålla ett öga på. Beträffandeskyddet av veckorna före mordet är det svårt att dra några säkraslutsatser av RPS interna utredning. Materialet visar visserligen att detförekommit hotfulla och aggressiva uttalanden bl.a. mot i ett antaltelefonavlyssnade samtal mellan personer med anknytning till den nämndaterroristorganisationen. I några av dessa talas i förtäckta ordalag om attentateller mord som skall utföras. Det förefaller i och för sig egendomligt attsäkerhetspolisen inte med anledning av detta material försökt ordna medständig, noggrann bevakning av . Men det kan finnas naturligaförklaringar till detta. Övervakningen genom spaning gav inte några konkretaupplysningar. Telefonsamtalen var inte alltid lättolkade. I fråga om samtalenär dessutom att märka att det i en del fall inte längre går att fastställa omde förelåg översatta och utskrivna vid tiden för mordet. Tydligt är attsäkerhetspolisen inte har tillräckliga resurser föratt snabbt klara allt arbete med översättningar och analys. En delbandupptagningar blev liggande åtskillig tid utan att man gjorde något åt dem. Detbör kanske tilläggas att RPS utredning inte ger något som helst stöd förpåståendena om att personer inom säkerhetspolisen aktivt skulle ha motarbetatmordutredningen. Den12 beslöt regeringen efter samråd med och deborgerliga partiledarna att från viss anslagspost får ta ianspråk sammanlagt högst 50 miljrikspolisstyrelsen och de borgerligapartiledarna att från viss anslagspost får ta i anspråksammanlagt högst 50 milj. kr. avseende belöning till den eller dem som lämnarsådana upplysningar till polisen att mordet på kan upp- Vissa frågor rörande regeringens åtgärder med anledning avmordet på KU 1988/89:30 har varit föremål för utskottetsuppmärksamhet (se Bilagedel C granskningsbetänkandena KU 1985/86:25 s. 3-,KU 1986/87:33 s. 14-23 och KU 1987/88:40 s. 10-14). Utskottet lämnarsenare i betänkandet en redovisning för de tidigare företagna granskningarna. förekom pressuppgifter om att EbbeCarlsson - tidigare informationssekreterare hos justitieminister mitten - med regeringens godkännande tillsammans med polisenskulle ha bedrivit någon form av utredning i syfte att klarlägga förhållandenakring mordet på . lämnades i massmediernauppgifter om att en privatperson - - skulle ha ställt upp somfinansiär av verksamhet. greps en polisman, polisassistentPer-Ola , vid tullkontroll i såsom misstänkt för försök attolagligen föra in avlyssningsutrustning i . Utrustningen skulle hasamband med verksamhet. inledde överåklagarenvid regionalåklagarmyndigheten i , , förundersökning medanledning av försöket att föra in avlyssningsutrustningen. Justitiekanslern förordnade attriksåklagaren skulle ombesörja förundersökning med avseende på misstanke ombrott mot tystnadsplikt med anledning av verksamhet. Denna förundersökningleds enligt riksåklagarens förordnande av chefsåklagaren i . Utskottet lämnar i det följande en beskrivning avhändelseförloppet i den s.k. . Beskrivningen grundar sigpå det skriftliga material som utskottet haft tillgång till samt, framför allt,på vad som framkommit under utfrågningarna. Med hänsyn till den uppmärksamhetsom ägnats ärendet har utskottet velat ge en så bred redogörelse som möjligtför vad som framkommit vid utfrågningarna. På vissa punkter- framför allt närdet gäller de båda frågor som är föremål för förundersökning - föreliggermotstridiga uppgifter om vad som inträffat och vilka åtgärder som vidtagits.Utskottet vill i det sammanhanget erinra om att vissa av de utfrågade -beroendepå i vilken turordning utfrågningarna ägt rum - inte haft möjlighet att bemötauppgifter som lämnats under senare utfrågningar. För att fullgöra den uppgiftsom åvilar utskottet, dvs. att granska de åtgärder som regeringen eller enskildregeringsledamot vidtagit, har det emellertid inte förelegat behov av att ialla delar klargöra förhållandena fullt ut. Den omständigheten att utskottetinte har att granska myndigheternas agerande utesluter dock självfallet inteatt uppgifter härom kan ha betydelse för utskottets ställningstaganden. Efter omorganisationen av utredningen avmordet på bestämdes att säkerhetsavdelningen vid rikspolisstyrelsenskulle fortsätta utredningen av det s.k. PKK-spåret. Huvudansvaret för dennadel av spaningsverksamheten låg liksom tidigare på den dåvarande operativechefen vid säkerhetsavdelningen . uppgiftenatt hålla kontakt med säkerhetsavdelningen i detta avseende. gjordes en omfattande genomgång avärendet. Den arbetsgrupp som sysslade med bestod av ett 30-talpersoner och leddes av kriminalkommissarie . Denne var sedan den 1januari rotelchef för terroristroteln. hade han varit sektionschef iUppsala och där bl.a. sysslat med utredningen med anledning av mordet på kurdenEnver 1984. Enligt Näss blev resultatet av arbetet att mangjorde en god insats i terroristbekämpningen men att mordutredningen intedärmed fördes framåt. Han beslöt att när man gick in i ett andraskede omorganisera utredningen så att en grupp fick till huvudsaklig uppgiftatt syssla med utredningen av mordet, under det att andra personer sattes attsköta bedömningen av nya attentatshot. Gruppen som skulle arbeta medmordutredningen bestod av 10-15 personer, bland dem Kegö och kriminalinspektörJan-Henrik Barrling. Den senare hade sedan han kom tillsäkerhetsavdelningen i huvudsak sysslat med terroristorganisationer, isynnerhet med PKK. Barrling hade även då leddemordutredningen arbetat med PKK-spåret. tog han kontakt medHolmér och frågade om var villig att ställa upp som samtalspartner förden grupp som arbetade med utredningen av PKK-spåret. fick enligt vadhan uppgett inför utskottet intrycket att Barrling och hans kolleger bearbetatfrågan ytterligare och att de ville konfrontera sina resultat med Holmérskunskaper från det tidigare utredningsarbetet. Näss har uppgett att han intekände till att utredarna träffade , men att detta var helt i enlighet medhans intentioner. Enligt JK:s utredning informerade den nyutnämndechefen för , , den 13oktober om vissa förhållanden vid mordplatsen som ansåganmärkningsvärda. förde informationen vidare till Näss. Vid ett sammanträffande diskuterade Barrlingmed sina slutsatser och idéer kring möjliga mordmotiv. i detta möte. Sammanträffandet skedde enligt mot bakgrund av enpoliskonferens i vid vilken diskuterats sambandet mellan narkotika ochterrorism i ett brett principiellt perspektiv. Man hade i det sammanhangetockså talat om attentatet mot påven och mordet på . fick vid sina kontakter med utredningsmännen denuppfattningen att man bearbetat den tillgängliga informationen ytterligareoch kommit fram till vissa teorier om vem som "hållit i mordvapnet".Vidare hade man fått fram en ny uppgiftslämnare, vars fullständiga identitetman inte kände men som framfört information som stämde med den man tidigarehade. Enligt föreföll det som om inte tillräckliga resurser gavs för attgå vidare på bred front i denna del. Den för resurstilldelningen anvarige, Näss, har införutskottet anfört att Kegö och Barrling vid genomgången av materialet imordutredningen hittat en gammal uppgift som de uppfattade som en ny källa. Detförhöll sig så att en polisman från hade fått kontakt med enuppgiftslämnare som befann sig utomlands. Polismannen gjorde gällande att hanvar den ende KU 1988/89:30 Bilagedel C som kundetala med personen i fråga. Ett problem var att uppgiftslämnaren KU1988/89:30 krävde pengar. Näss ställde som villkor att vid kontakt med denna Bilagedel C uppgiftslämnare skulle endast ersättning för kostnaderbetalas. Enligt Näss följde utredarna inte helt dessa direktiv. Slutresultatetblev att detta uppslag inte gav någonting, men att det tog mycket tid och krafti anspråk. fick uppdraget att varaordförande i säpoutredningen. har inför utskottet uppgett att han ochLidbom träffades i . gjorde då en bred föredragningav utredningsläget. Det hade framkommit uppgifter om att säkerhetspolisen föremordet på kände till att PKK planerade ett mordattentat i ,men att man inte visste vem det skulle riktas emot. Barrling tillkallades påLidboms begäran för att bl.a. bekräfta att han före mordet på hade upplyst Näss om att man på säkerhetsavdelningen hadeinformation om att PKK skulle mörda någon. Barrling har uppgett att även EbbeCarlsson var närvarande .