bet · GC01FöU5 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 FöU5 Ibetänkandet behandlas motion 1987/88:Fö715 (m) om ökat folkrättsligt skydd förjournalister som tjänstgör i civila myndigheter som i krig är samgrupperade medmilitära. Utskottet föreslår att inte bifaller motionen. Iförordningen (1987:971) om totalförsvarspersonalens folkrättsliga ställning,m.m., som gäller för regeringen underställda myndigheter, ges vissaföreskrifter till ledning för tolkningen och tillämpningen för svensk del avden internationella humanitära rätten i väpnade konflikter. Där redovisas detfolkrättsliga skydd som åtnjuts av kombattanter (2-5 §§), civilförsvarspersonal(6 §), sjukvårdspersonal (7-8 §§), själavårdspersonal (9 §) och civilaåtföljande stridskrafterna (10 §). Enligt 11 § nämnda förordning fillkommerfolkrättslig ställning enligt 2-10 §§ endast den som tjänstgör i vederbörandebefattning. I samma paragraf anges att personal vid civila myndigheter som ärsamgrupperade med militära myndigheter samt all övrig personal skall anses varacivila. Enligt1977 års tilläggsprotokoll till Genévekonventioner (artikel 79) gesjournalister på farliga uppdrag å yrkets vägnar där väpnad konflikt råder ettsärskilt skydd. Dessa journalister fillförsäkras genom tilläggsprotokolletcivil status och kan utrustas med ett identitetskort som styrker derasställning som journalister. 1motion 1987/88:Fö715 av () och () yrkasatt hos regeringen begär utredning om förutsättningarna för attbereda personer verksamma i det psykologiska försvaret ökat folkrättsligtskydd. Mofionärernaerinrar om att befolkningen i krig uppdelas i två grupper (stridande/ickestridande). En kategori som enligt motionärernas uppfattning på ett olyckligtsätt har hamnat mellan dessa grupper är personalen i de delar av detpsykologiska försvaret som i krig samlokaliseras med militära staber. Det är,anser motionärerna, orimligt att stora delar av det psykologiska försvaret pådetta sätt har sämre folkrättsligt skydd än det som tillkommer 1Riksdagen 1988/89. t.o.m. demsom verkar inom organiserade motståndsrörelser (vilka enligt 1988/89:FöU5folkrätten under vissa förutsättningar är att anse som kombattanter). 1 motionen erinras också om att denna personal inte hellerhar det skydd som tillkommer vissa journalister enligt 1977 årstilläggsprotokoll till Genévekonventioner. Med motionen åsyftas en förbättrad foikrättslig ställningför de journalister som tjänstgör i sektionen för psykologiskt försvar (sektionC) i de krigsorga-niserade civilbefälhavarkanslierna och krigslänsstyrelserna. Av förordningen om totalförsvarspersonalens folkrättsligaställning framgår att ifrågavarande journalister är att anse som civila (11§). Samma status tillkommer för övrigt den personal som tjänstgör i A- ochB-sektionerna i civilbefälhavarkansliernas och länsstyrelsernaskrigsorganisation, trots att de verksamheter - civilförsvar resp. hälso- ochsjukvård - som leds från dess sektioner i andra avseenden har särskiltfolkrättsligt skydd. Utskottet har i ärendet inhämtat synpunkter från styrelsenför psykologiskt försvar (SPF) och frän . SPF bekräftar den folkrättsliga ställning som tillkommerhär berörda journalister och anser att det inte finns förutsättningar attbereda denna personal ökat folkrättsligt skydd. framhåller att det särskildaskydd som vid väpnade konflikter gäller för yrkesverksamma journalister påuppdrag är centralt för den fria nyhetsförmedling som kan förekomma i enkrigssituation. Detta skydd bör, framhåller , förbehållasjust denna grupp för att det skall vara verksamt. Det psykologiska försvaretspersonal bör enligt förbundet behandlas enligt förordningen om totalförsvaretsfolkrättsliga ställning. Utskottet anser att det inte föreligger behov av och inteheller finns förutsättningar för att söka bereda de i motionen avseddajournalisterna annan folkrättslig ställning i krig än den de i likhet med annanpersonal inom ifrågavarande civila myndigheter åtnjuter.Motionen bör därför enligt utskottets mening inte bifallas. Utskottet vill i detta sammanhang dock framhålla vikten avatt man försöker undvika att det i en krigssituation uppstår osäkerhet omvilken folkrättslig ställning som tillkommer personal som arbetar i medmilitära staber samlokaliserade civila myndigheter. Detta torde kunnaåstadkommas t.ex. genom att ifrågavarande personal utrustas med lämpligaidentitetshandlingar, något som enligt vad utskottet har inhämtat ocksåövervägs i . Hemställan 1988/89: FöU5 att avslårmotion 1987/88:Fö715. Stockholmden På försvarsutskottets vägnar Närvarande:Arne i (), (), (), KerstinEkman (fp), (), (), (), BarbroEvermo Palmerlund (s), (), (), (), i (c), (), (),(), (vpk) och iGislaved (s).