bet · GC01UbU5 · 1988-12-31 00:00:00 — Vidare anser motionärerna att en översynbör göras av sjukgymnastutbildningens omfattning och längd, då innehållet iutbildningen ökat och nya utbildningsmoment måste kunna inrymmas (yrkande 2).Motionärerna anför att har en kort sjukgymnastutbildning jämfört medandra länder. I översynen bör även övervägas om rehabiliteringslinjen bör delasi två separata linjer. Slutligen yrkas i motionen att en päbyggnadslinje försjukgymnaster om 80 poäng bör inrättas i ämnet ortopedisk medicin (yrkande 3).Sådan utbildriing har hitfills anordnats i enskild regi. Även i motion 1987/88:Ub604 (vpk) hemställs om en översynav sjukgymnastutbildningen i syfte att förlänga den (yrkande 2). Vidare ansermotionärerna (yrkande 1) att sjukgymnastutbildningen bör ske inom en egenutbildningslinje och inte som inom rehabiliteringslinjen. De anser att detinte är lämpligt att en och samma linje leder till två helt skilda yrken, sjukgymnastensoch arbetsterapeutens. Utskottet erinrar om att sjukgymnastutbildningensammanfördes med arbetsterapeututbildningen i en allmän utbildningslinje fr.o.m. (prop. 1981/82:100, UbU 1981/82:20 rskr. 1981/82:248). Syftet med '9 meraomfattande linjer är att inom en och samma linje nä både bredd och 1988/89:UbU5 specialisering inom ett vårdområde. För sjukgymnaster inrättades den enpåbyggnadslinje om 20 poäng. Vidare finns en ämnesfördjupande ochforskningsförberedande kurs om 20 poäng. I årets anslagsframställning har UHÄföreslagit att denna kurs skall permarientas i form av en ny päbyggnadslinje.Detta förslag bereds inom . Utskottet anser inte att vad som anförs i motion1987/88:Ub589 ger grund för att dllstyrka krav på treårig gymnasieutbildningför tillträde till sjukgymnastutbildningen. Med hänvisning till det anförda föreslär utskottet attriksdagen avslår modonerna l987/88:Ub589 och 1987/88:Ub604. Påbyggnadsutbildning i arbetsterapi finns bl.a. iform av en ämnesfördjupande och forskningsförberedande kurs. Den bör enligtmotion 1987/ 88:Ub595 (fp) yrkande 1 permanentas i form av en påbyggnadslinje.Utbildningen har enligt motionen befunnits vara av hög kvalitet och fylltviktiga utbildningsbehov hos arbetsterapeuterna. En påbyggnadslinje av dettaslag skulle också kunna bli ett viktigt led i arbetsterapeututbildningensforskningsanknytning. I motionens yrkande 2 begärs inrättande av enforskningsenhet för arbetsterapi. Avsaknaden av en för arbetsterapeuterna att påbörja forskarutbildning. Som utskottet redovisat i det föregående har UHÄ fåttregeringens uppdrag att utreda frågan om de medellångavårdyrkesutbildningarnas forskningsanknytning. Uppdraget har delvis redovisatstill regeringen. Försök inom området pågår . Resultaten av utredningen ochförsöksverksamheten kommer att föreläggas i samband med nästaforskningsproposition våren 1990.1 UHÄ:s anslagsframställning för budgetåret1989/ 90 har föreslagits att fördjupningskursen i arbetsterapi skall permanentasi form av en påbyggnadslinje om 20 poäng. Denna fräga bereds för närvarandeinom . Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår modon 1987/88:Ub595. I motion 1987/88:Ub556 (m) föresläs att barnmorskeutbildningenskall förlängas med 10 poäng till 60 poäng. Motionärerna anföratt utbildningeni dag har fått ett ökat innehåll, bl.a. beträffande preventivmedelsrådgivning,som har inkräktat på den praktiska träningen. De anför också att barnmorskeutbildningentidigare var längre. Något förslag från UHÄ om förlängning avbarnmorskeutbildningen har inte förts fram. Utskottet kan inte pä det underlag som presenteras i motio nen ta ställning till om barnmorskeutbildningen bör förlängas och i sä fall med hur mycket. Utskottet erinrar om att barnmorskeutbildningen redan före reformeringen av de medellänga vårdyrkesutbildningarna (prop. 1978/79:197, UbU 1979/80:7, rskr. 1979/80:100) omfattade 50 poäng. Då förkortades visserligen den grundläggande sjuksköterskeutbildningen som barnmorskeutbildningen bygger pä, men med denna förkortning . höjdesantagningskraven för den grundläggande sjuksköterskeutbildning- 1988/89:UbU5 enfrån att dittills ha gällt genomförd grundskoleutbildning till att avsegymnasieskolutbildning pä den tvååriga vårdlinjen. Totalt sett blev såledesutbildningen till sjuksköterska längre. Den nya grundläggande sjuksköterskeutbildningenhar vidare fått ett innehåll som motsvarar både tidigare grundutbildning ochtidigare vidareutbildning i medicinsk och kirurgisk vård. Utskottet föresläratt med det anförda avslår motion 1987/ 88:Ub556. Påbyggnadsutbildning på vissa vårdyrkeslinjer I motion 1987/88:Ub808 (m) yrkande 9 hemställs att vissavårdyrkeslinjer skall kompletteras med påbyggnadskurser som i motionenbetecknas som högre alternativkurser. UHÄ har i årets anslagsframställning föreslagit att medelbör anvisas till påbyggnadsutbildning i s.k. karaktärsämnen, t.ex. omvårdnad,hörselvärd, laboratoriemetodik och social omsorg. Vidare har UHÄ, som tidigareredovisats, föreslagit att fördjupningskurser i arbetsterapi och sjukgymnastikskall ersättas av nya påbyggnadslinjer. Dessa förslag bereds idet pågående budgetarbetet inom . Med hänvisning till detanförda föreslär utskottet att avslår yrkande 9 i motion 1987/88:Ub808. Innehåll i vissa vårdutbildningar I flera motioner återkommer yrkanden från tidigareriksmöten om att skall uttala sig för ett visst innehåll ivårdyrkesutbildning. I motion I987/88:Ub808 (m) yrkande 8 hemställs att allvårdyrkesutbildning skall innehålla ökade inslag av naturvetenskapliga ämnen,matematik och engelska'Enligt motionerna l986/87:So26l (m)yrkande4,l987/88:Ub276(m) yrkande 3 och 1987/88:Ub696 (c) bör uttala attutbildningen om utvecklingsstörning bör ges större utrymme ivårdyrkesutbildningarna. I motion l987/88:Ub635 (fp), slutligen, hemställs omen utredning om förändrat innehåll i läkarutbildningen i syfte att öka deläkarstuderandes förmåga till empati/inlevelseförmåga. Vid tidigare tillfällen har utskottet redovisat attdetaljer i värdyrkesutbildningars innehåll styrs av utbildningsplanerfastställda av UHÄ och kursplaner fastställda av de lokalahögskolemyndigheterna. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att riksdagenavslår de nu aktuella motionsyrkandena. I mofion 1987/88:Ub739 (c) yrkande 2 hemställs attriksdagen skall uttala att tandläkarutbildningen bör ge de studerande bättrekunskaper om tungmetaller och spårämnen samt om amalgam ochkvicksilverförgiftning. Utskottet erinrar om att användningen av kvicksilver m.m.i tandbehand lingen har aktualiserats i ett stort antal motioner. Dessa behandlas i social utskottets betänkande 1988/88:SoU7, i vilket socialutskottet föreslår att som sin mening skall ge regeringen till känna vad socialutskottet ' anfört ombehovet av produktutveckling och forskning föratt öka kunska- 1988/89:UbU5 perna om hälsorisker med amalgam. har i det föregående redovisat attdetaljer i innehållet i vårdyrkesutbildningar regleras av utbildningsplaneroch kursplaner, som inte fastställs av riksdag och regering. Utskottetförutsätter självfallet att ansvariga högskolemyndigheter vid behov ändrardessa planer när nya riktlinjer för vården antas samt när nya kunskaper ochforskningsresultat i olika frågor föreligger utan att påpekar att såbör ske. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att intebör göra något särskilt uttalande med anledning av motion 1987/88:Ub739 yrkande2, varför yrkandet avstyrks. Psykoterapeuter utbildas dels vid statligahögskoleenheter, såsom (Kl), i ochfr.o.m. 1988/89 i , dels hos landsting eller enskildautbildningsanordnare. Inom den statliga utbildningen antas numera 56studerande till påbyggnadslinjen i psykoterapi om 60 poäng. Utbildningen pådenna linje bedrivs på halvtid . legitimerar psykoterapeuter som genomgåttden statliga utbildningen. Vidare legitimerar psykoterapeuterefter särskild bedömning av deras utbildning i varje enskilt fall. Totaltfinns ca I 100 terapeuter, varav ca 100 fått sin utbildning inom den statligahögskoleutbildningen. I PM 1988:21 Psykiatri i utvecklinganförs att det är brist pä psykoterapeuter och att den statliga utbildningenbör byggas ut. 1 tvä modoner, nämligen 1987/88:Ub507 (fp) ochI987/88:Ub558 (s), anförs att det behövs ett statligt stöd till planeradpsykoterapiutbildning inom . Motionärerna redovisarstiftelsens mångåriga verksamhet inom psykoterapin och dess hittillsvarandeutbildning i ämnet. Ekonomin för stiftelsens utbildning av olika slag bygger påde studerandes terminsavgifter. Den planerade nya utbildningen, som avses ledatill legitimation som psykoterapeut, medför högre utbildningskostnader förhuvudmannen än tidigare givna utbildningar. Om de studerande skall betala dessakostnader själva måste terminsavgifterna höjas avsevärt varvid rekryteringenav studerande försvåras. Verksamheten vid stiftelsens mottagningar är enligtmotionerna beroende av att stiftelsen kan anordna den nya utbildningen tilllegitimerad psykoterapeut. I skrivelse till regeringen har begärt ett statligt bidrag om . för en fyraårigpåbyggnadsutbildning på deltid i psykoterapi, vilken planeras starta under1989/90 och lokaliseras till , , och/eller medantagning av 24 studerande . Den totalkostnad som huvudmannen fårför utbildningen beräknas i skrivelsen till 1,2 milj.kr. ochuppskattas enligt vad utskottet erfarit till ca 1,7 milj.kr. fr.o.m. det tredjeåret. I yttrandetill regeringen över skrivelsen avstyrker UHÄ S:tLukasstiftelsens begäran. UHÄ anser att de statliga resurserna i 1988/89:UbU5 förstahand skall användas till att bygga ut psykoterapiutbildningen sä att den finnsvid samtliga medicinska fakulteter. /90 föreslås att psykoterapiutbildning skall startas detta budgetårvid i med antagning av åtta studerande per år.Kostnaden beräknas till 1 milj.kr. 1989/90, 1,5 milj.kr. 1990/91 och 2 milj.kr.1991/92. Mot bakgrund av att olika förslag om en utbyggnad avutbildningen av psykoterapeuter bereds inom regeringskanslietanser utskottet att inte bör göra något uttalande med anledning avde tvä motioner som väcktes i frågan . får tillfälleatt i samband med behandlingen av budgeten /90 ta ställning till frågan,varför motionsyrkandena avstyrks. I modon 1987/88:Ub509 (s) anförs att det inomlärarutbildningen bör vara möjligt att tillsätta högskolelektorer med högkompetens inom den praktiskpedagogiska utbildningen. Dessa lärare måste hakompetens av annat slag än doktorsexamen, nämligen pedagogisk skicklighet visadgenom lärarutbildning och undervisning i . Detta bör somsin mening ge regeringen til!känna. I motionerna 1987/88:Ub546 (c) och 1987/88:Ub667 (fp) hemställs att begär att regeringen för riksdagenredovisar riktlinjer i fråga om bl.a. behörighet till tjänst som högskolelektorvilka överensstämmer med 1984/beslut om ny arbets- ochtjänsteorganisation för den statliga högskolan. Motionärerna tar som utgångspunktför sitt resonemang ett enskilt besvärsärende inom lärarutbildningsorganisationen. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. I propositionen 1984/85:57 om ny arbets- ochtjänsteorganisation för lärare i den statliga högskolan angavs som särskildbehörighetsgrund för tjänst som högskolelektor doktorsexamen eller motsvarandekompetens eller kompetens av annat slag. Som exempel på kompetens av annatslag angavs t.ex. meriter från konstnärligt utvecklingsarbete. anslöt sig till vad föredragandestatsrådet förordat om behörighetsgrund för tjänst som högskolelektor ochanförde att genom den föreslagna, ordningen kan hänsyn tas till olikautbildningsområdens tradition och karaktär. godkände vad utskottetförordat (UbU 1984/85:9, rskr. 1984/85:115). Utskottet utgick frän atthögskolemyndigheterna upprätthåller högt ställda krav i berört hänseende ochdärigenom undviker en urholkning av den kompetens som skall krävas avinnehavare av tjänst som högskolelektor. Utskottet påpekade vidare att det pävissa områden av högskolans utbildningar kan komma i fråga annan utbildning ochandra erfarenheter än de som följer av doktorsexamen för att betraktas sombehörig dll tjänst som högskolelektor. Vad utbildningsutskottet anfört i fråga omhögskolelektors tjänst ligger fast. När det gäller högskolelärares medverkan i grundskollärar utbildningen bör självfallet såväl högskolelektorer som högskoleadjunkter 23 kunnakomma i fräga för den ämnesmetodiska och den praktisk-pedagogis- 1988/89:UbU5 ka utbildningen i övrigt. Med hänvisning till det anförda föreslärutskottet att avslår modonerna l987/88:Ub509,1987/88:Ub546 och 1987/88:Ub667. I motion 1987/88:Ub554 (fp) anförs att våren1986 beträffande meritvärdering i statlig tjänst har beslutat att prioriteringav skickligheten framför andra sakliga grunder vid tillsättning av statligatjänster m.fi. skall ges stöd i lagen (1976:600) om offentlig anställning.Tillsättningen av t.ex. lärartjänst skall således ske på grundval av främstskickligheten för arbetsuppgifterna i tjänsten. Meritvärdet av tjänstetid fåren generellt sett minskad betydelse. I såväl denna motion som i motionernal987/88:Ub246 (fp) yrkande 35 och motion 1987/88 :Ub685 (m) hävdas att det varett misstag att ta bort de graderade betygen i lärarskicklighet och iämneskunskaper för blivande lärare. skall således bara gesbetyget Godkänd, resp. Icke godkänd. Motionärerna framhåller att studerande påt.ex. ämneslärarlinjerna och på fristående kurser undervisas gemensamt och attdet är orimligt att olika former för betygsättning förekommer för de olika studerandekategoriernai samma utbildning, inte minst mot bakgrund av att betygsättningen på dennanivå kan vara avgörande för antagning till forskarutbildning. Därtill kommeratt denna ojämlika behandling i betygshänseende påverkar de studerandesgemensamma arbete i negativ riktning. Slutligen framhåller motionärerna som detallvarligaste att betygsskalan Godkänd/Underkänd i fråga om lärarskicklighetoch ämneskunskaper inte är tillräcklig för att garantera en fungerande urvalsgrundnär nyexaminerade lärare söker anställning. Alla har nämligen betyget Godkänd,och ingen har större "skicklighet" än de andra i fråga om teoretiskkunskap och förmåga att fullgöra uppgifterna. Ett enhetsbetyg av detta slagger ingen som helst vägledning i en urvalssituation. Från Underkänd kanbortses, eftersom detta betyg inte ger behörighet att undervisa. Enligt vad utskottet erfarit skall regeringen inom kortutfärda en förordning om meritvärdering vid tillsättning av tjänst som lärarepä grundval av ett förslag från SÖ. Utskottet har i tidigare sammanhang uttalatatt den meritvärdering som grundas på inlämnade ansökningshandlingar skallkunna kompletteras med referenstagning beträffande skickligheten förlä-raruppgifterna. Detta bör kunna ske även beträffande nyexaminerade där defått sin utbildning. Eftersom det nya betygssystemet har införts först /89, bör erfarenheterna av detta avvaktas. Med hänvisning till detanförda föreslår utskottet att avslår motionerna 1987/88:Ub246yrkande 35, 1987/88:Ub554 och 1987/88:Ub685. Utbildning för kultur- och informationsyrken I motion 1987/88:Kr267 (c) yrkande 2 uppmärksammasarbetslösheten pä kulturområdet. För sädana yrkesgrupper som musiker och teaterarbetare samt bild- och formkonstnärer är enligt motionärerna undersysselsättning en betydande. Mot denna bakgrund bör det göras en översyn av utbildningen Det är angeläget att undersöka om nuvarande utbild- 1988/89:UbU5 ningsvägar motsvarar dagens kulturutbud och kulturefterfrägan. Utskottet vill hänvisa till instruktionen föruniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ, SFS 1976:702, senaste ändring1986:953), i vilken UHÄ:s uppgifter är fastlagda. Enligt instruktionen åliggerdet UHÄ att bl.a. följa utvecklingen av utbildning och forskning inom landetoch svara för översiktlig och samordnande planering för den grundläggandehögskoleutbildningen samt utarbeta förslag till planeringsramar för dennautbildning (3 §). Förslag till nyetablering av utbildningar eller andraförändringar i utbildningsutbudet redovisar UHÄ i sin anslagsframställning tillregeringen. Ofta har sädana förslag från UHÄ:s sida remissbehandlats . Med hänvisning till det anförda finner utskottet inte skälatt hos regeringen begär en översyn av utbildningen pä kulturområdet,varför utskottet avstyrker motion 1987/88:Kr267 yrkande 2. I motion l987/88:Ub587 (m) yrkande 2 anförs att värt samhällehar ett ansvar för kommande generationer när det gäller att skydda och bevaravärdefulla lämningar från gångna tider. I liksom i andra kulturländergörs det enligt motionärerna stora ansträngningar för att rädda dessakulturminnen. Om värdet av olika kulturföremål föreligger heller ingame-ningsskiljaktighetei", framhåller motionärerna. Svårigheter visar sigdäremot när det gäller frågan om vilka metoder som bör användas vid restaureringo.d. Mot denna bakgrund bör åtgärder vidtas för att förbättra denteknisk-antikvariska forskningen och utbildningen i byggnadsvård, äldrebyggnadsteknik och materialframställning. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. fanns den bebyggelseantikvariskalinjen som lokal linje vid i . Den omfattade 120 poängoch var riksrekryterande. Vid /86 beslöt (prop. 1985/86:100 bil. 10, UbU 1985/86:25, rskr. 1985/86:300) att inrätta den bebyggelseantikvariskalinjen som en allmän utbildningslinje fr.o.m. den . Linjen, somendast.finns vid i , har 20 nybörjarplatser. I syfte attsäkra forskning och utbildning inom bevarandeområdet beslöt vidsamma tillfälle att dels inrätta en tjänst som professor i restaureringskonstvid i , dels inrätta en päbyggnadslinjei restaureringskonst om 40 poäng. Denna utbildning, som har tolvnybörjarplatser, startade den Ijuli 1987 vid i . Utskottet konstaterar att de nyssnämnda utbildningarna ärrelativt nya i vårt land. Enligt utskottets uppfattning behöver nyautbildnings- och forskningsområden för att utvecklas, och de börtilldelas resurser i takt med sin utveckling. UHÄ har inte föreslagit någrakvalitetshöjande åtgärder när det gäller de här berörda utbildningarna i sinanslagsframställning för /90. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1987/ 88:Ub587 yrkande 2. I motion 1987/88:Ub544(m) begärs förslag till åtgärder somgör det möjligt 25 förstuderande att avlägga /eö/o/j-ejrawen vid humanistiska fakulteten yid 1988/89:UbU5 i . Motionären framhåller att en del av studiernapä religionsvetenskaplig linje är förlagd till i men attstudierna mäste fullföljas vid i eller iLund. Vissa forskningsförberedande påbyggnadskurser i religionsvetenskap finnsdock vid humanistiska fakulteten vid i . Det bör enligtmotionären ges förutsättningar att avlägga teologisk grundexamen där. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. I högskoleförordningen (SFS 1977:263, senaste ändring1988:811) stadgas att utbildningsbevis kan avse en eller flera kurser ellerandra utbildningsmoment som den studerande har gått igenom (7 kap. 11 §).Vidare slås fast: "Avser utbildningsbevis samtliga utbildningsmoment somför den studerande ingår i linje, skall linjens benämning och poängtal anges ibeviset". Detta skall även gälla om utbildningen inom fristående kursermotsvarar utbildningen enligt en viss allmän linje (7 kap. 12 §). Skallutbildningsbevis avse utbildning vid mer än en läroanstalt, skall bevisetutfärdas av den läroanstalt där den studerande senast har godkänts i prov ellerhar slutfört sin utbildning (7 kap. 14 §). I utbildningsplan för linje får ävenföreskrivas att till utbildningsbevis som avser samtliga utbildningsmoment somför den studerande ingått i linjen skall knytas en examensbenämning (7 kap. 15§). Enligt vad utskottet erfarit har teologie kandidatexamensedan två år varit knuten till bevis över genomgängen religionsveténskapliglinje. Utskottet hänvisar till vad som i det föregående redovisats beträffandenuvarande bestämmelser om utbildningsbevis och examensbenämning i högskoleförordningenoch föreslår att avslår motion 1987/88:Ub544. I motion l987/88:Ub716 (m,fp,c) framförs förslag om högremusikutbildning vid i . Motionärerna framhåller attuniversitetet i genom den nystartade och den planeradedesignutbildningen lagt grunden till en konstnärlig fakultet. Som nästa ledplaneras en högre musikutbildning vid . Den planerade utbildningenavser en tvåårig påbyggnadsutbildning på s.k. diplomnivå efter de fyra årensgrundläggande musikutbildning på annan ort. Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att förslagtill en ny utbildning av den omfattning som det här gäller bereds noggrant. UHÄhar inte tagit upp frågan om en etablering av påbyggnadsutbildning i musik viduniversitetet i i sin anslagsframställning för /90. Pä anfördgrund avstyrker utskottet modon l987/88:Ub716. Regeringen har uppdragit åt UHÄ att isamråd med och lämna förslag tillsamordnad fortbildning och vidareutbildning av museitjänstemän. Förslag tilllokalisering av denna utbildning för museitjänstemän bör även lämnas. Enligtdirektiven bör den om möjligt koncentreras till en eller två högskoleorter.Uppdraget skall redovisas för före utgången avdecember 1988. Frågan omlokaliseringsort för fortbildning av museitjänstemän tas upp i motion1987/88:Ub597 (fp). Mofionären hänvisar till nyssnämnda utred- 1988/89:UbU5ning i vad gäller fortbildning av museitjänstemän. Enligt motionärens uppfattningbör högskolan i utnyttjas för sådan fortbildning då fortbildningen avjournalister () är förlagd dit sedan étt tiotal är. Mot denna bakgrund börregeringen ge utredningen tilläggsdirektiv att pröva frågan om lokalisering avfortbildning av museitjänstemän till högskolan i . Utskottet hänvisar till direktiven för UHÄ:s uppdrag i härberört ärende, där en prövning av lämplig lokaliseringsort för fortbildning ochvidareutbildning av museitjänstemän skall göras. Utskottet utgår från attfrågan om lokaliseringsort för denna utbildning prövas på sakliga grunder ienlighet med direktiven. Något uttalande av i enlighet med motionsyrkandetanser utskottet inte vara påkallat, varför det avstyrks. I motion 1987/88:Ub637 (vpk) om journalistutbildningensinriktning framhälls att "en fri och kridsk press är ett fundament i ettdemokratiskt statsskick", och att den grundlagsfästa informations- ochtryckfriheten är en förutsättning för medborgarnas möjligheter att få insyn iden demokratiska beslutsprocessen. Motionärerna anser dock att det finnsbrister i den svenskajournalistiken. Auktoritetstro, bristande analytiskförmåga och okunnighet i rättsfrågor hos delar av journalistkåren är exempelpä brister som enligt motionärerna måste åtgärdas. Detta kan bara ske "ien kritisk och hederlig diskussion bland journalister och medborgare. Vaddemokratiska beslutsfattare kan göra är att skapa utrymme för sådan kritiskanalys och diskussion, t.ex. inom ramen för journalistutbildningen." Medanledning av motionen vill utskottet anföra följande. Regeringen bemyndigade chefen förutbildningsdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att seöver högskolans journalistutbildning (dir. 1986:19). Utredningen har slutförtsoch redovisats i betänkandet (SOU 1987:50) Högskolans journalistutbildning. Enligt vad utskottet har erfarit bereder regeringen förnärvarande frågan om journalistutbildningen i avsikt att lägga framförslag till ny journalistutbildning. Utskottet utgår från attjournalistutbildningens syfte och inriktning kommer att belysas då. Någotuttalande av i enlighet med motionsyrkandet anser utskottet intevara påkallat, varför motion 1987/88:Ub637 avstyrks. I ett antal motioner tas frågan om lokalisering avjournalistutbildningenupp. Förslagen från motionärernas sida tar sinutgångspunkt i nyssnämnda betänkande om en ny journalistutbildning. I fyra modoner, nämligen 1987/88:Ub501 (fp), 1987/88:Ub519(c), 1987/ 88:Ub532 (s) och 1987/88:Ub606 (vpk), föreslås att ett antal nybörjarplat ser i den nya journalistutbildningen skall förläggas till högskolan i vallHärnösand. I två motioner l987/88:Ub521 (c,vpk) yrkande 2 och 1987/88:Ub809 (c) yrkande 4 föreslås att en ny journalistutbildning för läggs till högskolan i . Vidare förordas såväl högskolan i - i modonerna 1987/88:Ub54l (s) och l987/88:Ub578 (c) - som högskolan i i motion 1987/88:Ub672 (c) som lämpliga utbild- 27