bet · GC01UbU30 · 1988-12-31 00:00:00 — I vilken takt den pågåendeförsöksverksamheten bör byggas ut och vilka utbildningar som bör ingå iförsöksverksamheten kommer att beslutas dels vid nästa , dels vid1992/. Med hänvisning till vad utskottet anfört föreslås attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub668 yrkande 1, 1988/89:Ub674 yrkande 1, 1988/89:Ub699,1988/89:Ub760 och 1988/89:Ub827 yrkande 5 delvis. Sex motioner berör sådana kommuner som redan ingår iförsöksverksamheten, antingen med 80-poängsutbildningar eller med40-poängsutbildning-ar. Motionerna 1988/89:Ub23 (c), 1988/89:Ub25 (m), 1988/89:Ub31(fp) gäller , medan motionerna 1988/89:Ubl8 (c) och 1988/89:Ub20 (s)avser samt motion 1988/89:Ub29 (fp) och . I motion 1988/89:Ub21 (c) yrkande 2 föreslås att alla deorter som har eller haft T4 bör få den nya utbildningen i enlighet med deförslag som arbetsgruppen inom framlade i sin rapport.I motionen föreslås således att ingenjörsutbildningen - utöver de i propositionenförordade orterna - förläggs till , , , ,, , och . I motionerna 1988/ 89:Ub30 (fp)och 1988/89:Ub27 (s) föreslås lokalisering till resp. . Slutligen föreslås i två motioner- 1988/89:Ubl7 (s) och1988/89:Ub814 (c) yrkande 3 - att ingenjörsutbildningen bör lokaliseras tillMotala och resp. . I yrkande 3 i motion 1988/89:Ub21 (c)föreslås att bör uttala att berörda högskolor bör bevaka att fortsattutbyggnad och geografisk spridning av utbildningen sker. Utskottet konstaterar inledningsvis att medel för denförsöksverksamhet som påbörjades inom högskolan /89 harberäknats budgetproposition under anslaget D7. Utbildning förtekniska yrken för såväl årskurs 2 som en ny antagningsomgång. Utskottet är emellertid inte berett att nu förorda attsamtliga de orter som ingår i pågående försöksverksamhet permanent skall ha dentvååriga ingenjörsutbildningen. Utskottet anser inte heller att alla de ortersom nii har eller har haft T4 skall ha den nya utbildningen permanent. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att det åliggervarje ansvarig högskoleenhet att - inom ramen för givna resurser - noga prövaden geografiska förläggningen av utbildningen med hänsyn till de lokala förutsättningarnaoch samhällets behov (jfr även prop. 1988/89:100bil. Med hänvisning till vad utskottet anfört tillstyrkerutskottet att den nya ingenjörsutbildningen permanent skall lokaliseras till de orter som föreslåsi 10 Utskottethar tidigare i detta betänkande (s. 8-9) behandlat frågan om 1988/89:UbU30riktmärke för dimensionering av ingenjörsutbildningen. Om det i framdden skullevisa sig att denna dimensionering behöver ökas anser utskottet att det i förstahand bör vara naturiigt att förlägga denna ökning permanent till ort somföreslogs i arbetsgruppens rapport. anfört om lokalisering av eventuella framtida dimensioneringsökningarbör med anledning av motionerna 1988/89:Ubl8, 1988/89:Ub20,1988/89:Ub21 yrkandena 2 och 3, 1988/89:Ub23, 1988/ 89:Ub25, 1988/89:Ub27,1988/89:Ub29, 1988/89:Ub30 och 1988/89:Ub31 samt med avslag på motionerna1988/89:Ubl7 och 1988/89:Ub814 yrkande 3 som sin mening ge regeringen tillkänna. Utbyggd försöksverksamhet 1989/90 1 propositionen föreslås (s. 27-29) attförsöksverksamheten byggs ut med ytterligare 900 nybörjarplatser inom detvååriga utbildningarna. Av de 30 studerandegrupperna ersätter tre grupperettåriga utbildningar i , och . I stället föreslåstre nya ettåriga utbildningar i , och Kiruna.Försöksverksamheten omfattar därmed totalt 2 050 nybörjarplatser, varav 1780 på tvååriga utbildningar. Imodon 1988/89:Ub32 (s) föreslås att högskolan i dlldelasmaskinteknikutbildningen fr.o.m. /90. Utskottetanser att omfattningen av försöksverksamheten /90 är väl avvägdi propositionen, varför motion 1988/89:Ub32 avstyrks. Förden fortsatta utbyggnaden av försöksverksamheten beräknas i propositionen dels27 . för 30 nya studerandegrupper, dels . för fort- ochvidareutbildning av lärare samt vissa utvecklingsinsatser, dvs. under anslaget D7. Utbildning för tekniska yrken. Motsvarandebelopp för fort- och vidareutbildning beräknas kunna avsättas under vart ochett av budgetåren 1989/90- 1993/94.1 propositionen anges att statsrådet vidberäkningen av medel för den fortsatta försöksverksamheten har utgått från enväsentligt högre kostnadsnivå än vad som tillämpats för den försöksverksamhetsom startade . Itvå modoner, nämligen motionerna 1988/89:Ubl9 (s) och 1988/89:Ub24 (s) yrkande1, begärs samma resursdlldelning till samtliga högskolor som ingår iförsöksverksamheten. Enligtvad utskottet erfarit har många olika kostnadsnivåer använts vid beräkningen a\ percapitaresurser för försöksverksamheten. För de tvååriga utbildningar som startade /89 beräknades ca . för första årskursen. För den fullständiga försöksverksamheten i Kariskrona och beräknades . För de ettåriga utbildningar na beräknades däremot ca . Samma belopp har också budgetproposition beräknats för andra årskursen av den försöksverksamhet som startade /89. Slutligen har i den nu aktuella propositionen beräknats . per årsstudieplats för den försöksverk samhet som startar /90. Utskottet anser att det inte är försvarbart att underförsöksverksamheten 1988/89:UbU30 tilldela samma typ av utbildning skildapercapitabelopp, varför utskottet utgår från att regeringen i nästabudgetproposition framlägger förslag till förstärkningar av de utbildningar iförsöksverksamheten för vilka resurser beräknats i tidigare sammanhang. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1988/89:Ubl9 och 1988/89:Ub24 yrkande 1 och dllstyrker propositionen i dennadel. Frågan om anvisande av medel under anslaget D7. Utbildning för tekniskayrken behandlar utskottet i sitt betänkande 1988/89:UbU19. 1 propositionen föreslås att 1 milj.kr. avsätts underanslaget D28. Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål för stöd tillforskarutbildning av lärare inom ingenjörsutbildningen under budgetåret1989/90. Motsvarande belopp beräknas kunna avsättas under vart och ett avbudgetåren 1989/90-1993/94. Utskottet, som tidigare understrukit vikten av att lärarnai den nya ingenjörsutbildningen får tillfälle till forskarutbildning,tillstyrker propositionen i denna del. I motion 1988/89:Ub22 (vpk) föreslås i yrkande 1 att detbör vara möjligt att bygga på den nya ingenjörsutbildningen med studier om40-80 poäng till en teknologie kandidatuibildning. Utskottet vill erinra om vad som i propositionen anförs(s. 11 och 13) om en 'Särskilt anpassad studiegång om 140 poäng, som leder tillcivilingenjörsutbildning, för dem som genomgått den tvåårigaingenjörsutbildningen. Utskottet anser att den övergångsmöjligheten är den mestangelägna att utforma, medan övriga eventuella påbyggnadsutbildningar måsteanstå. Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion 1988/89:Ub22yrkande 1. Motion 1988/89:Ub826 (m), som väcktes , gäller i . I yrkande 1 begärmotionärerna att utbildningen vid skall godkännas som 60högskolepoäng, och i yrkande 2 efterlyses ett ökat samarbete mellan Bergsskolanoch högskolan i . drivs av en stiftelse som består av Filipstadskommun, i och . Skolan har tillsyfte att utbilda ingenjörer dels med metallurgisk inriktning, dels med bergs-och mineralteknisk inriktning. Utbildningen är treårig. Skolans verksamhetregleras genom förordningen om i (SÖ-FS 1977:77).Läroplan fastställs av . Skolan får statsbidrag bl.a. enligt,bestämmelserna i nämnda förordning. Utskottet har för sin del svårt att bedöma om denspeciella utbildning som bedrivs vid passar in i den nyaingenjörsutbildningen eller ej. Utskottet utgår dock från att denna frågakommer att övervägas inom ramen för det fortsatta planeringsarbetet föringenjörsutbildningen, varför motion 1988/89:Ub826 bör avslås av . Hemställan 1988/89:UbU30 1. beträffandeny tvåårig ingenjörsutbildning attriksdagen med avslag på motion 1988/89:Ub28 yrkandena 1,2 och 6 godkänner vadsom förordats i proposidon 1988/89:90, 2. beträffandeutbildningens organisation och allmänna uppläggning att med avslag påmodon 1988/89:Ub33 yrkande 2 utan erinran lägger proposition 1988/89:90 tillhandlingarna, 3. beträffandebehörighet och urval attriksdagen med avslag på motion 1988/89:Ub28 yrkandena 3,4 och 5 utan erinranlägger proposition 1988/89:90 till handlingarna, 4. beträffandereformens genomförande attriksdagen med avslag på motion 1988/89:Ub33 yrkande 1 utan erinran läggerproposition 1988/89:90 dll handlingarna, 5. beträffandevissa lärarfrågor attriksdagen med anledning av proposition 1988/89:90 och modonerna 1988/89:Ub22yrkande 2 samt 1988/89:Ub28 yrkandena 7, 8 och 9 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 6. beträffanderiktpunkt för dimensioneringen attriksdagen med avslag på modon 1988/89:Ub21 yrkande 1 utan erinran läggerproposition 1988/89:90 till handlingarna, 7. beträffandeövergångsfrågor och kostnadsansvar attriksdagen med avslag på motionerna 1988/89:Ub24 yrkande 2, 1988/89:Ub26 och1988/89:Ub33 yrkande 3 utan erinran lägger proposition 1988/89:90 tillhandlingarna, 8. beträffandeinriktningen av den fortsatta planeringen i övrigt att utan erinranlägger proposition 1988/89:90 till handlingarna, 9. beträffandelokalisering av utbildningen attriksdagen dels med avslag på motionerna 1988/89:Ub668 yrkande 1, 1988/89:Ub674yrkande 1, 1988/89:Ub699, 1988/89:Ub760 och 1988/89:Ub827 yrkande 5, delvis,godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:90, dels med anledning avmodonerna 1988/ 89:Ubl8, 1988/89:Ub20, 1988/89:Ub21 yrkandena 2 och 3, 1988/89:Ub23,1988/89:Ub25, 1988/89:Ub27.1988/89:Ub29,1988/89:Ub30 och 1988/89:Ub31samt med avslag på motionerna 1988/89:Ubl7 och 1988/89: Ub814 yrkande 3 som sinmening ger regeringen dll känna vad utskottet anfört om lokalisering aveventuella framtida dimensioneringsökningar, 10. beträffande omfattningen avförsöksverksamheten /90 attriksdagen med avslag på motion 1988/89:Ub32 godkänner vad som förordats iproposition 1988/89:90, 11. beträffandepei-capitaresurser för försöksverksamheten attriksdagen med avslag på motionerna 1988/89:Ubl9 och 1988/ 89:Ub24 yrkande 1godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:90, 12. beträffandestöd till forskarutbildning av lärare 1988/89:UbU30 att med bifall dll proposidon 1988/89:90 till Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål för /90 under åttonde huvudtiteln utöver avriksdagen tidigare anvisade medel (1988/ 89:UbU25, rskr. 1988/89:207) anvisarett, reservationsanslag av , 13. beträffandeteknologie kandidatutbildning att avslårmotion 1988/89:Ub22 yrkande 1, 14. beträffandeBergsskolan i att avslår motion 1988/89:Ub826. Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Närvarande:Lars (), (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), (), (),(), (), (), BeritLöfstedt (s), (m), (), (), (vpk), () och (). L Ny tvåårig ingenjörsutbildning (mom. 1) Ann-CathrineHaglund, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "i proposidonen" bort ha följande lydelse: Utskottetvill inledningsvis peka på att det råder enighet om behovet av en förstärktkompetens för ingenjörer. Utskottet finner, i likhet med motionärerna, detdock anmärkningsvärt att regeringen inte tydligare markerat betydelsen av högkvalitet. Enligt utskottets mening påverkas en utbildnings kvalitet - förutomav resurser och utbildningstidens längd - av sådana faktorer somutbildningsmål, effektiv studietid, elevernas förkunskaper och lärarnaskompetens. Utskottetvill också framhålla vikten av att den nya ingenjörsutbildningen, liksom annan högskoleutbildning, skall vila på vetenskaplig grund. Enligt utskottets mening är en nära kontakt med forskning en förutsättning för att utbildningen skall bli högskolemässig. Utskottet anser att det finns en betydande risk att den föreslagna spridningen av utbildningen till så många orter kan leda till att utbildningen inte kommer att kunna anses vara högskolemässig. Kompetensen hos lärarna i den nya utbildningen kommer 14 att ha avgörande betydelseför om utbildningen kommer att ligga på 1988/89:UbU30 Utskottetåterkommer till lärarnas kompetens senare i detta Fråganom teknikerutbildning skall visserligen utredas vidare av UHÄ och SÖ, menutskottet vill redan nu klargöra att en sådan utbildning bör inordnas igymnasieskolan. anfört om den nya ingenjörsutbildningens kvahtet ochhögskolemässighet samt den framtida teknikerutbildningen bör medbifall till modon 1988/89:Ub28 yrkandena 1,2 och 6 som sin mening ge regeringentill känna. Vad som i övrigt förordats under avsnitt 3.1 i propositionen harutskottet inga invändningar mot. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 1. beträffande ny tvåårig ingenjörsutbildning att riksdagendels godkänner vad som förordats i proposidon 1988/ 89:90, dels med bifall dllmotion 1988/89:Ub28 yrkandena 1, 2 och 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Behörighet och urval (mom. 3) Ann-CathrineHaglund, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "till handlingarna" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att bristerna i det relativa betygssystemet framträder mycket tydligt ide resonemang som förs i propositionen. Ett betygssystem som anger kunskaperoch som medger komplettering för de studerande -skulle enligt utskottets meningge helt andra förutsättningar vid överväganden om behörighet och urval tillhögskoleutbildningar i allmänhet. Utskottet anser att det när det gäller dennya ingenjörsutbildningen inte är acceptabelt att alla elever på teknisk linjeövergångsvis skall vara behöriga att antas till utbildningen. Utskottet anseratt det är avgörande för kvaliteten i den nya utbildningen att särskildaförkunskapskrav enligt gängse regler införs redan under försöksverksamheten.Det ankommer på UHÄ att i sedvanlig ordning fastställa dessa särskildabehörighetskrav. Utskottetanser i likhet med motionärerna att högskoleutbildning alldd skall varariksrekryterande, vilket avspeglar sig i gällande regler för urval tillhögskolan. Utskottet anser således att s.k. geografisk förtur inte längre skalltillämpas för försöksverksamheten. anfört om behörighet och urval bör med bifall dll motion1988/89:Ub28 yrkandena 3, 4 och 5 samt med anledning av propositionen i dennadel som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 3 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 3. beträffande behörighet och urval att med bifalltill motion 1988/89:Ub28 yrkandena 3,4 och 5 samt med anledning av proposition1988/89:90 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Reformensgenomförande (mom. 4) 1988/89:UbU30 dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "yrkande 1 avstyrks"bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärviktigare att den nya ingenjörsutbildningen får hög kvalitet än attutbildningen forceras fram innan alla förutsättningar är klara. Utskottet anserdärför att regeringen bör återkomma till med förslag om långsammareutbyggnadstakt. I förslaget bör ingå förslag om teknikerutbildningen, kompletteringsutbildningför elever från gymnasieskolans naturvetenskapliga linje samt en plan förvidareutbildning av lärarna. Vad utskottet anfört beträffande genomförande av reformenbör med bifall till motion 1988/89:Ub33 yrkande 1 och med avslag påpropositionen i denna del som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 4 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: -' 4. beträffande reformens genomförandeatt med bifall till motion 1988/89:Ub33 yrkande 1 och med avslag påproposition 1988/89:90 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Riktpunkt för dimensioneringen (mom. 6) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "1988/89:Ub21 yrkande1" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna att riksdagenbör uttala att riktpunkten för dimensioneringen av den nyaingenjörsutbildningen skall vara 8 000 nybörjarplatser. Enligt utskottetsmening garanteras därmed ett tillräckligt stort utbud av nybörjarplatser fördem som går ut T3, samddigt som den ökade volymen underlättar en spridning avutbildningen till fler orter. Till frågan om lokalisering av utbildningenåterkommer utskottet senare i detta betänkande. Vad utskottet anfört om den framtida dimensioneringen börriksdagen med bifall till motion 1988/89:Ub21 yrkande 1 och med avslag påpropositionen i denna del som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 6 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 6. beträffande riktpunkt fördimensioneringen att med bifall till motion 1988/89:Ub21 yrkande 1och med avslag på proposition 1988/89:90 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Lokaliseringav utbildningen (mom. 9) 1988/89:UbU30 , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "Utskottet är" och på s. 11 slutar med "till känna"bort ha följande lydelse: Utskottet anser till skillnad från föredragande statsrådetatt endast bör ange vilka högskoleenheter som skall ansvara för dennya ingenjörsutbildningen. På vilka orter eller i vilka kommuner de olikautbildningarna skall anordnas är en fråga som - i likhet med vad som gäller förövrig högskoleutbildning - bör avgöras av resp. högskolestyrelse, som harbättre kunskaper om olika orters förutsättningar än vad har.Utskottet utgår ifrån att högskolestyrelserna vid sina beslut om lokaliseringtar hänsyn till de resurser - lärare, lokaler, utrustning m.m. - som finns påde orter som har eller har haft utbildning i T4. Den nya ingenjörsutbildningen bör således anordnas avtekniska högskolan i , , universiteten iUppsala, , och , högskolorna i ,, , , , , , ,, , , , , och samtde blivande högskolorna i och , dvs.av sammanlagt 23 statliga högskoleenheter. Vad utskottet anfört om lokaliseringen avingenjörsutbildningen bör med anledning av proposition 1988/89:90 ochmed avslag på motionerna 1988/89:Ubl7, 1988/89:Ubl8, 1988/89:Ub20, 1988/89:Ub21yrkandena 2 och 3, 1988/89:Ub23, 1988/89:Ub25, 1988/89:Ub27, 1988/ 89:Ub29,1988/89:Ub30, 1988/89:Ub31 samt 1988/89:Ub814 yrkande 3 som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 9 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 9. beträffande lokalisering avutbildningen att med anledning av proposidon 1988/89:90 och medavslag på modonerna 1988/89:Ubl7, 1988/89:Ubl8, 1988/89:Ub20, 1988/ 89:Ub21yrkandena 2 och 3, 1988/89:Ub23, 1988/89:Ub25, 1988/ 89:Ub27, 1988/89:Ub29,1988/89:Ub30, 1988/89:Ub31, 1988/ 89:Ub668 yrkande 1, 1988/89:Ub674 yrkande 1,1988/89:Ub699, 1988/89:Ub760, 1988/89:Ub814 yrkande 3 och 1988/89:Ub827 yrkande5, delvis, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Lokalisering av utbildningen (mom. 9) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet är" och på s. 11 slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det är angeläget att den nyaingenjörsutbildningen kan erbjudas på så många platser som möjligt, då detta kommer att dels underlätta rekryteringen, dels ha stor regionalpolitisk betydelse. Utskottet anser därför att den nya ingenjörsutbildningen permanent bör lokaliseras till 17 fler platser än vad somföreslås i avsnitt 3.8 i proposidonen. De orter som 1988/89:UbU30 föreslåsi modon 1988/89:Ub21 (yrkande 2) föreslogs också av den tidigare nämndaarbetsgruppen inom , och på flera av orterna pågårredan försöksverksamhet. Utskottetföreslår således att den nya ingenjörsutbildningen inte bara bör förläggas tillde orter som utpekas i propositionen utan även till , , ,, , , och . Utskottetvill därutöver framhålla att det åligger varje ansvarig högskoleenhet att nogabevaka att en fortsatt utbyggnad och geografisk spridning avingenjörsutbildningen åstadkommes. anfört om lokalisering av ingenjörsutbildningen bör medbifall dll motionerna 1988/89:Ubl8, 1988/89:Ub20, 1988/89:Ub21 yrkandena 2 och3, 1988/89:Ub27, 1988/89:Ub29 samt 1988/89:Ub30 och med anledning avpropositionen samt motionerna 1988/89:Ubl7, 1988/ 89:Ub23, 1988/89:Ub25,1988/89:Ub31 och 1988/89:Ub814 yrkande 3 som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att moment 9 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 9. beträffande lokalisering av utbildningen att medbifall dll motionerna 1988/89:Ubl8,1988/89:Ub20, 1988/89:Ub21 yrkandena 2 och3, 1988/89:Ub27, 1988/89:Ub29 samt 1988/89:Ub30, med anledning av proposition1988/89:90 och motionerna 1988/89:Ubl7, 1988/89:Ub23, 1988/89:Ub25,1988/89:Ub31, 1988/89:Ub814 yrkande 3 och med avslag på motionerna 1988/89:Ub668 yrkande 1, 1988/89:Ub674 yrkande 1, 1988/89:Ub699, 1988/89:Ub760 samt1988/89:Ub827 yrkande 5, delvis, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Teknologie kandidatutbildning (mom. 13) BjörnSamuelson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "1988/89:Ub22 yrkande 1" bort ha följandelydelse: Utskottetanser i likhet med motionärerna att det är angeläget att det efter avslutadingenjörsutbildning skall vara möjligt att bygga på med ytteriigarehögskolestudier. Utskottet anser att det utöver den särskilt anpassadestudiegången om 140 poäng som leder till civilingenjörsutbildning (jfr prop. s.11 och 13) också bör finnas påbyggnadsutbildningar om 40-80 poäng som skallleda dll teknologie kandidatexamen. Utskottet anser att UHÄ bör få i uppdragatt närmare utforma dessa påbyggnadsutbildningar. anfört om teknologie kandidatutbildning bör med bifall tillmotion 1988/89:Ub22 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 13. beträffande teknologie kandidatutbildning att med bifall till motion 1988/89:Ub22 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 18 Särskiltyttrande i988/89;UbU30 Kostnadsansvar för och lokalisering av utbildningen (mom.7 och 9) () anför: Jag har i reservation 3 till detta betänkande redovisatatt miljöpardet anser att utbyggnaden av den nya ingenjörsutbildningen inte fårforceras. Vi anser nämligen att utbildningskvaliteten i första hand måstesäkras. Vi anser att de orter som redan har försöksverksamhet,dvs. , , , och , skall komma i fråga iförsta hand om lokalisering skall ske till fler orter än de som föreslås ipropositionen. Vi anser slutligen att det hade varit värdefullt om statenredan under försöksverksamheten hade kunnat ta det fulla ekonomiska ansvaretför ingenjörsutbildningen. gotab 88823, 1989