bet · GC01FiU29 · 1988-12-31 00:00:00 — Motionärerna hävdar att fattigaglesbygdskommuner mister intäkter medan andra kommuner där ägama tillfritidshus bor får ökade intäkter till följd av den slopade utbobeskattningen.De drabbade kommunema bör enligt motionärerna kompenseras antingen genom extraskatteutjämningsbidrag eller genom särskild kompensation. Ettenigt finansutskott tillstyrkte i ett yttrande till skatteutskottet(FiU 1985/86:4 y) att kommunema skulle kompenseras för den slopadegarantibeskattningen. Företrädaren i utskottet för kommunisternamotsatte sig att den kommunala garantibeskattningen avskaffades. Finansutskottethar alltjämt uppfattningen att kommunema bör få denna kompensation. Det innebäratt kommunema i enlighet med propositionens förslag får full kompensation förbortfallet av den inkomst av garantibeskattningen som de annars skulle ha fåtti skatteförskott . Det kan också nämnas att de kommuner som fårskatteutjämningsbidrag genom detta bidrag kompenseras fullt ut för de beståendeförlusterna av utbobeskattningen. Därmed torde de olägenheter som påtalas imotionerna Ei302 och Ei3l2 inte uppkomma. Några förändringar i skatteutjämningssystemeteller ianspråktagande av extra skatteutjämningsbidrag borde inte behövas.Utskottet avstyrker därför dessa motionsyrkanden. ställningstagande följer att utskottet avstyrker bifall till motionema Fi84 yrkande 4, Ei86 yrkande 4, Ei226 yrkande 10 i berörd del och Ei3ll yrkande 6. I dessa motioner föreslås att någon kompensation inte skall utges till kommunema. Extraskatteutjämningsbidrag /89: FiU29 Ikompletteringspropositionen föreslås att de extra skatteutjämningsbidragen förår 1990 skall uppgå till 230 milj. kr. Imotion Fi3II (m) föreslås att kommunema med särskilt hög utdebitering, över 17kr., bör få extra skatteutjämningsbidrag i syfte att stimulera tillskattesänkning. Detta extra bidrag skall utbetalas av skattesänkningenned till . det år sänkningen genomförs. I motionen föreslås också att engenerell neddragning görs i statsbidragssystemet med ochatt kompensationerna för slopad företagsbeskattning ochgarantibeskattning avskaffas. Dessutom minskas kommunernas skatteintäkter tillföljd av motionärernas förslag om gmndavdrag för barn. förordas attskatteutjämningsavgifterna avskaffas. Nettoeffekten blir ett inkomstbortfall.För att kompensera kommuner som drabbas särskilt hårt föreslås att de extraskatteutjämningsbidragen höjs med 800 milj. kr. Imotion Fi86 (fp) föreslås att de extra skatteutjämningsbidragen höjs med 100milj. för att kompensera de kommuner som drabbas särskilt av motionäremasförslag om att slopa kompensationen för slopad företagsbeskattningoch garantibeskattning. Utskottethar i det föregående avvisat de förslag som åberopas i motionema Fi86 (fp) ochEi311 (m) för att höja det extra skatteutjämningsbi-draget. Utskottet avstyrkerdärför även motionerna Ei311 yrkande 8 och Ei86 yrkande 5 avseende extraskatteutjämningsbidrag. Itre motioner diskuteras vissa förhållanden som motionärerna anser bör beaktasvid fördelningen av de extra skatteutjämningsbidragen. Användning avskatteutjämningsmedelför strandstädning föreslås i motion FiSOl (motivtexten imotion Jo729) av och () samt i motion Fi303(motivtext i motion Jo753) av m.fl. (fp). I båda motionerna anförsatt vissa kommuner, framför allt på , har omfattande utgifter för attta hand om skräp som driver i land på strän-dema. Motionärema anser att statenbör ta en del av det ekonomiska ansvaret för denna verksamhet genom attkostnaderna för nedskräpningen beaktas vid fördelningen av de extraskatteutjämningsbidragen. Imotion Fi305 av och Bo Finnkvist (s) diskuteras de problem sommånga kommuner har med eftersatt underhåll av bl. a. va-nät och skolbyggnader.Motionärema framhåller att många kommuner inte har tillräcklig skattekraft föratt kunna klara en acceptabel underhållsnivå. Av detta skäl föreslås attbedömningsfaktorema uppmstning och miljö skall ingå som underlag vid beräkningav de extra skatteutjämningsbidragen. Vadgäller de extra skatteutjämningsbidragen är bedömningsgmndema för bidragens fördelning inte särskilt reglerade i lagen eller förordningen om skatteutjämningsbidrag. Till gmnd för fördelningen ligger i stället vissa uttalanden av samt regeringsbeslut om bidragens användning. Bedömningen av bidragsbehovet görs mot bakgmnd av den samlade kom munalekonomiska situationen i kommunen. I bedömningen ingår också utvecklingen av näringslivet i kommunen, befolkningsutvecklingen samt 21 vissa andra faktorer avstörre betydelse. Enligt utskottets mening är det 1988/89: FiU29 såledesmöjligt att väga in faktorer av det slag som diskuteras i de aktuellamotionerna i de fall de har en påtaglig inverkan på resp. kommuns ekonomiskasituation. Kommunerna kan i sina ansökningar om bidrag särskilt framhålla olikatyper av belastning på den kommunala ekonomin. Det kan däremot inte anses varalämpligt att särskilt framhäva kostnaderna för t. ex. strandstädning som meravgörande än andra faktorer av betydelse för den samlade ekonomiska situationeni kommunen vid fördelningen av de extra skatteutjämningsbidragen. Mot dennabakgmnd avstyrker utskottet motionema Ei301 (fp) och Ei303 (fp). Fråganom program för bl. a. va-nätets restaurering har behandlats av bostadsutskottetvid ett flertal tillfällen. har därvid framhållit (BoU1987/88:10) att det växande behovet av underhåll, reinvesteringar ochfömyelser i det kommunala anläggningsbeståndet inger anledning till oro.Bostadsutskottets uppfattning är emellertid att insatser inom detta område ärväl kommunalekonomiskt motiverade och bör utan statligt stöd komma till ståndbåde för att undvika kapitalförstöring och för att uppnå lägre driftkostnader. Finansutskottetdelar bostadsutskottets uppfattning och vill dämtöver nämna att det kan därförifrågasättas om man inom skatteutjämningssystemets ram bör ge bidrag förrestaurering av va-nät och skolbyggnader. Skatteutjämningen syftar till attutjämna för kostnader som kommunerna inte själva kan påverka. Utskottet avstyrker meddet anförda motion Fi305 (s). Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna Ibudgetpropositionen föreslås att till Skatteutjämningsbidrag till kommunernam.m. för /90 anvisas ett förslagsanslag på 16 263 000 000 kr.Med hänvisning till vad utskottet ovan anfört om skatteutjämningssystemet ochom extra skatteutjämningsbidrag tillstyrker utskottet förslaget ipropositionen och avstyrker motion Ei311 yrkande 9. 1motion FiSlI (m) anförs att de kraftiga kommunalskattehöjningar som i höstasgenomfördes i många kommuner och landsting är djupt oroande. För att motverkatendenser till höjd genomsnittlig utdebitering och därmed ytterligarebegränsad valfrihet för medborgarna anser motionärerna att ett kommunaltskattestopp skall införas. Ett skattestopp får dock utformas så att det intehindrar skatteväxlingar som ett resultat av förändringar av uppgiftsfördelningenmellan kommunerna och landstingen, såsom den nu diskuteradehuvudmannaskapsändringen för äldreomsorgen. Att sänka dagens högakommunalskatter är en av de viktigaste skattepolitiska reformerna, anförmotionärerna. Utskottethar och behandlat motsvarande yrkande (1987/88:FiU 19). Utskottet och riksda gen har avvisat kravet på skattestopp och åberopat att 22 ibetänkande KU 1980/81:22 har klariagt att gmnd- 1988/89: FiU29 lagsregleringenav den kommunala självbeskattningen innebär att kommunerna ges reell frihetatt bestämma beskattningens storlek. slutsats ärdärför att ingrepp i kommunernas beskattningsrätt bör undvikas. Finansutskottethar haft och har alltjämt samma uppfattning och avstyrker därför motion Ei311(m) yrkande 10. Kostnadsanalyser i regeringens propositioner Imotion Fi304 av och (båda m) anförs att det finns fogatt på nytt upprepa framställningen om att regeringen i alla propositionerklart analyserar och redovisar samtliga kommunalekonomiska konsekvenser somdirekt eller indirekt föranleds av framlagda förslag till beslut. Utskottethar vid ett flertal tillfällen behandlat motioner med denna innebörd, senastvåren 1988. Utskottet gav därvid (1987/88: FiU 19) uttryck för sammaprincipiella inställning som redovisas i motion E)304. Utskottet påpekadeatt det är angeläget att statsmakterna i det löpande arbetet klarlägger olikareformers effekter på den kommunala volymutvecklingen och på den kommunalaekonomin. Närdet gäller riktlinjepropositioner har åtgärder vidtagits, bl. a. ändring avriksdagsordningen (RO 3:2), för att förslagen så långt det är möjligt skallåtföljas av kostnadsbedömningar. Av dessa bedömningar bör självfallet även dekommunala kostnaderna framgå. Detkan även nämnas att i allmänna direktiv till kommitter och särskilda utredare(dir. 1984:5) föreskrivs att för avgivna förslag skall väl genomarbetadekostnadsberäkningar redovisas. Dessa skall ta hänsyn till alla kostnader förolika intressenter, däribland kommuner. reviderade budgethandboken för myndigheternas anslagsframställningarföreskrivs att förslag skall kostnadsberäknas. Särskilt skall konsekvensernaför bl. a. kommunerna uppmärksammas. Detta leder till att regeringen får ettbättre underlag för kostnadsbedömningar i kommande propositioner. Utskottetanser i överensstämmelse med tidigare riksdagsbeslut att motionsyrkandet intebör föranleda någon åtgärd från sida och avstyrker därför motionFi304. Forskning om kommuner och landsting Imotion Fi421 av () diskuteras behovet av forskning kring kommuner och landsting. Motionären anför att detta forskningsom råde inte är tillräckligt uppmärksammat. Inget av sektorforsknings råden har sådan forskning som en huvuduppgift. Vidare bör, enligt vad som anförs i motionen, en tvärvetenskaplig stadsforskning utvecklas ut ifrån ämnena sociologi, etnologi, företagsekonomi och statsvetenskap. Motionären påpekar att deti finns intresse för denna typ av 1988/89: FiU29 forskning. denna bakgrund föreslås regeringen överväga att förlägga enkommunalekonomisk professur till . Utskottetinstämmer i den av motionären framförda synen på behovet av forskning om denoffentliga sektorn. Det är således angeläget att det bedrivs en forskning varsresultat kan bidra till förnyelsen av den offentliga sektorn. Forskningen inomområdet bör kunna medverka till att erfarenheter av olika lösningar på probleminom offentliga verksamheter tas till vara och sprids bland beslutsfattare. 1samband med behandlingen av forskningspolitiska proposition uttaladeutskottet också sitt stöd för en forskning med denna inriktning (se FiU1986/87:26). hade att överväga var bl. a. ett förslag omverksamheten vid delegationen för forskning om den offentliga sektorn.Delegationen, som är knuten till , bedriver en verksamhetsom i första hand inriktas på övergripande frågor om kommunemas, landstingensoch den statliga sektorns roll i samhällsutvecklingen. Forskningsdelegationeninriktar sin verksamhet på tre huvuduppgifter, nämligen attinitiera och stödja forskningsinsatser på angelägna områden, att verka för attforskningsresultaten blir kända samt att stimulera kontakter mellan forskareoch avnämare. Ävenom det följaktligen pågår viss verksamhet med den inriktning som efterfrågas imotionen kan självfallet forskningen inom området behöva utvecklas ytterligareeller utvidgas med exempelvis mer tvärvetenskapligt inriktade projekt. Det kanfömtsättas att denna fråga kommer att övervägas närmare i samband med attriksdagen enligt planerna fattar beslut i mer övergripandeforskningspolitiska frågor. Utskottet ser därför inte någon anledning förriksdagen att nu göra något tillkännagivande med anledning av motion Ei421(fp). 1. beträffandeinriktningen av den kommunala ekonomin att avslårmotionerna 1988/89: Ei63 yrkande 3 i berörd del, 1988/89:Ei86 yrkande I,1988/89:Fi224 yrkande 4 i berörd del och 1988/89: Ei311 yrkande 1, 2. hetTäfTandestatsbidragen till kommunsektorn att avslårmotionerna 1988/89: Ei63 yrkande 3 i berörd del, 1988/89: Ei86 yrkande 2 och1988/89: Ei311 yrkande 7, att avslår motionema1988/89: Fi64 yrkande 26 i berörd del, 1988/89:Ei306, 1988/89:Fi307 yrkande I,1988/89:Fi308, 1988/ 89:Ei309, 1988/89: Ei310 yrkandena 1 och 2, 1988/89: Ei311yrkande 4, 1988/89: Fi313 och 1988/89: Ei314 yrkande 1, 4. beträffandeinomregional skatteutjämning att avslårmotion 1988/89: Ei307 yrkande 3, 24 5. beträffandeallmän skatteutjämningsavgift /89: FiU29 att med avslag på motionerna 1988/89:Fi84 yrkande I, 1988/89: Ei86 yrkande 6och 1988/89: Ei311 yrkande 2 antar i proposition 1988/89:150 bilaga 6 punkt 7mom. I framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1987: 560) omskatteutjämningsavgift, 6. beträffandesärskild skalteutjämningsavgift att med avslagpå motionema 1988/89: Ei62 yrkande 8, 1988/89: Ei64 yrkande 26 i berörd del,1988/89: Ei73, 1988/89: Ei84 yrkande 2, 1988/89: Fi86 yrkande 7, 1988/89: Ei307yrkande 2 och 1988/89: Fi311 yrkande 3 antar i proposition 1988/89:150 bilaga 6punkt 7 mom. 2 framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1987:561) omsärskild skatteutjämningsavgift, 7. beträffande kompensation för slopad kommunalföretagsbeskatt ning att med bifalltill proposition 1988/89:150 bilaga 6 punkt 7, E 2 och med avslag på motionerna1988/89:Fi81, 1988/89:Fi84 yrkande 3, 1988/89: Fi86 yrkande 3, 1988/89: Ei226yrkande 10 i berörd del och 1988/89: Ei311 yrkande 5 till Bidrag tillkommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen för /90 under sjunde huvudtiteln anvisarett för-slagsinslag på , 8. beträffande kompensation för .dopad kommunalgarantibeskatt ning att med bifalltill proposition 1988/89:150 bilaga 6 punkt 7, E 3 samt med avslag påmotionerna 1988/89: Ei84 yrkande 4, 1988/ 89:Ei86 yrkande 4, 1988/89: Ei226yrkande 10 i berörd del, 1988/ 89:Ei302, 1988/89: Ei311 yrkande 6 och 1988/89:Ei312 till fi/t/ra//// kommunerna med anledning av avskaffandet av denkommunala ga-ranlibeskattningen m. m. för /90 under sjunde huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag på , 9. beträffandeextra skatteutjämningsbidrag att med avslagpå motionerna 1988/89: Fi86 yrkande 5, 1988/89: Ei301, 1988/89: Ei303, 1988/89:Fi305 och 1988/89: Ei311 yrkande 8 bemyndigar regeringen att utge extraskatteutjämningsbidrag för i enlighet med vad som förordats iproposition 1988/ 89:150 bilaga 6 punkt 7, E I mom. 1, 10. beträffande anslag till skatteutjämningsbidragtill kommunerna m. m. att med bifalltill proposition 1988/89:150 bilaga 6 punkt 7, E I mom. 2 och med avslag påmotion l988/89:Ei3l I yrkande 9 till Skatteutjämningsbidrag kommunerna m.m. för / 90 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslagpå 16 , 11. beträffandelag om kommunalt skattestopp att avslårmotion l988/89:Ei311 yrkande 10, 25 12. beträffande kostnadsanalyser iregeringens propositioner 1988/89: FiU29 att avslår motion 1988/89:Ei304, 13. betråfTande forskning omkommuner och landsting att avslår motion 1988/89: Ei421. Stockholmden På finansutskottets vägnar (), (), (), (), i (s), (), (), IrisMårtensson (s), (), (), (),(), (), (vpk), (),() och (). Reservationer 1988/89: FiU29 Inriktningen av den kommunala ekonomin (mom. 1) , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Utskottetvill" och på s. 13 slutar med "avstyrks därför" bort ha följandelydelse: ser det finns det stora risker för en fortsatt alltför snabbexpansion av den kommunala verksamheten i förhållande till det samhällsekonomiskautrymmet. Den alltför snabba kommunala tillväxten är ett av de stora problemeni svensk ekonomi. Otillräckliga åtgärder och harbidragit till att denna utveckling fortsätter, vilket i sin tur medför risk föratt den totala konsumtionen ökar alltför snabbt. Kommuneroch landsting disponerar över mycket stora resurser. Deras fömtsättningar attinom oförändrade ramar ge en god service till medborgarna är därför stora. Medtanke på den tidigare så snabba expansionstakten finns det goda möjlighetertill en betydande effektivisering av verksamheten. Målsättningen bör därförvara nolltillväxt i den kommunala konsumtionen. Genomen god förvaltning och omprioriteringar kan ökad service ges inom enoförändrad totalram realt sett. Om de kommunala monopolen bryts kankonkurrensen öka, vilket förbättrar effektiviteten. Dessutom kanprivatiseringar och entreprenader utnyttjas, varigenom effektivitetsvinsterkan göras. Ettrimligt mål bör, enligt utskottets mening, vara att i ett första steg se tillatt produktiviteten inte ytterligare minskar inom den kommunala verksamheten.1 nästa steg bör det vara möjligt att ställa samma krav på ökning avproduktiviteten i verksamhet som inom motsvarande delar av privattjänsteproduktion. Dennaproduktivitetsökning kan åstadkommas genom att de kommunalaverksamhetsmonopolen bryts för att släppa fram nya former av enskildverksamhet. Härtill kommer de positiva effekterna av sänkta skatter. Enligtfinansplanen bör den kommunala konsumtionen öka med högst . Ändåredovisas i den preliminära nationalbudgeten att den väntas öka både1988 och 1989. Denna alltför stora volymökning förmår emellertid inte merän att ungefär kompensera den produktivitetsförlust som sker. Omproduktivitetsminskningen upphörde, skulle samma verksamhet kunna bedrivas inomramen för oförändrade kommunala utgifter som sker vid en real resursökningmed bortåt . En nolltillväxt i den kommunala konsumtionen, som utskottetvill förorda, dvs. att de sammanlagda kommunala utgiftema skall varaoförändrade i fast penningvärde, låter sig alltså väl förena med högaambitioner inom sådan verksamhet som främst ombesöijs av kommunema. Kommunsektornsfinansiella situation är god. fömtses enligtkompletteringspropositionen en förbättring av det finansiella sparandet med 4,5 miljarder kronor.Stora skillnader föreligger dock mellan enskilda 1988/89: FiU29 kommuner och landsting. Pålängre sikt är utvecklingen av kommunens rörelseresultat mera betydelsefull änlikviditetssituationen. Endast med en långsiktig balans mellan nettokostnaderoch löpande skatteintäkter erhålls en solid ekonomi. Detta gör det än merangeläget att den kommunala konsumtionstillväxten hålls tillbaka. 1 motionEi31l (m) föreslås vissa minskningar av statsbidragen till kommuner ochlandsting. Eftersom även utgiftsexpansionen dämpas till den av utskottetförordade nolltillväxten jämfört med nuvarande volymökning på innebärdessa förslag ingen finansiell försämring för kommunsektorn i förhållande tillregeringens förslag. Genomsänkta marginalskatter dämpas såväl löne- som prisstegringstakten, vilket haren positiv inverkan på kommunemas ekonomi. De dynamiska effekterna av sänktaskatter och bmtna kommunala monopol innebär att kommunsektorns ekonomi totaltsett skulle förbättras med den politik som utskottet här förordat. Mothär angiven bakgmnd tillstyrker utskottet motion Fi3ll (m) yrkande 1. Imotion Ei86(fp) förordas liksom i finansplanen en tillväxt i den kommunalakonsumtionen på I %. Utskottet har ovan förordat och angivit motiven för ennolltillväxt i den kommunala konsumtionen. Utskottet avstyrker sålunda motionEi86 (fp) yrkande 1. Meddet anförda avstyrks även övriga motioner som föreslår ännnu högreexpansionstal för de kommunala utgifterna. dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande inriktningen av den kommunala ekonomin attriksdagen med bifall till motion 1988/89: Fi311 yrkande I och med avslag påmotionerna 1988/89: Fi63 yrkande 3 i berörd del, 1988/ 89: Fi86 yrkande I och1988/89: Ei224 yrkande 4 i berörd del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Inriktningen av den kommunala ekonomin (mom. 1) AnneWibble och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Utskottetvill" och på s. 13 slutar med "avstyrks därför" bort ha följandelydelse: Utskottetvill med anledning av vad som anförs i propositionen och motionerna anföraföljande. Regeringenfömtser i den reviderade finansplanen att kommunemas volymexpansion kommer attöka 1989. Enligt utskottets uppfattning är det samhällsekonomisktnödvändigt att kommunemas expansion begränsas till I %. Som framhålls i motionFi86 (fp) bör detta utrymme fördelas i något högre grad tilllandstingskommunema med hänsyn till en nödvändig prioritering av sjukvården.Utskottet föreslår sålunda att hälso-och sjukvården tillåts expandera med . Utskottetförordar i likhet med motion Fi86 (fp) att kommuner och landsting får väsentligt bättre möjligheter att använda sig av entreprenader 28 och enskilda alternativ.Därigenom kan servicen förbättras utan att kost- 1988/89: FiU29 nåden ökarsamtidigt som invånarnas valfrihet ökar. För den kommunala Reservationerekonomin innebär sådan ökad konkurrens goda möjligheter till ökad effektivitet. Imotion Fi3ll (m) yrkande I förordas nolltillväxt i den kommunala konsumtionen.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrks detta yrkande. Vänsterpartietkommunisterna föreslår åtgärder som sammantaget medger en mycket kraftigexpansion i kommunsektorn. Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrksäven dessa yrkanden. dels att utskottets hemställan under I bort haföljande lydelse: 1. beträffande inriktningen av den kommunala ekonomin attriksdagen med bifall till motion 1988/89: Fi86 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1988/89: Ei63 yrkande 3 i berörd del, 1988/ 89: Ei224 yrkande 4 iberörd del och 1988/89: Ei3l 1 yrkande I som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Inriktningen av den kommunala ekonomin (mom. 1) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Utskottetvill" och på s. 13 slutar med "i berörd del" bort ha följandelydelse: Utskottetvill med anledning härav anföra följande. 1 den långtidsbudget som redovisas ikompletteringspropositionen görs en beräkning där man antar att den kommunalaekonomin kommer att växa realt under budgetåren 1989/90- 1993/94. Detär en något lägre ökningstakt än under genomsnittet för åren under1980-talet. Detta måste enligt utskottet anses som otillräckligt mot bakgrundav de stora förbättringar av verksamheten som är nödvändiga. Problemeninom den offentliga sektorn är till icke oväsentlig del ett resultat av mer änett decennium av besparingspolitik gentemot sektorn. Statens budgetsaido ochskyddandet av de stora vinsterna inom näringslivet och finanssektorn har fåttgå före en behövlig utbyggnad/uppmstning av den offentliga sektorns socialt ochsamhällsekonomiskt viktiga delar. Den offentliga sektorn har inte utvecklats itakt med kraven mot densamma. Arbetsmiljöer, skolmiljöer, arbetsförhållanden,löne- och bemanningsproblem, vårdköer och högre kostnader för den enskilde ärresultatet. Det allmänna talet om effektiviseringar och införandet av löne-eller utgiftsramar hjälper föga mot dessa problem. Vidsidan av demokratiseringar av arbetet och lokalt verksamhetsinfly tande med möjlighet till personligt ansvar och överblick över arbetsgången krävs också större ekonomiska resurser. Genom utnyttjande av företagens likvida medel för en omedelbar insats inom den offentliga sektorn kan stora förbättringar göras. Med fortsatt inkomstförstärkningar genom höjd vinstskatt för näringsliv och finanssektorn kan både den kommunalekono miska utvecklingen förbättras och det tillgängliga kapitalet för spekula- 29 tionskamsellen minskas.Likviditetsindragningen och den fortsatta vinst- 1988/89: FiU29 beskattningen bör vara . Dennaöverföring från den s.k. "konkurrensutsatta sektorn" till denkommunala sektorn är välmotiverad utifrån mera långsiktiga överväganden. Dennödvändiga uppmstningen av utbildning, trafik-, energi-och infrastmktur inomden komunala sektorn har en avgörande betydelse också för den fortsattanäringslivsutvecklingen. Utskottettillstyrker därför bifall till motionerna Ei63 yrkande 3 i berörd del och Ei224yrkande 4 i berörd del. delsatt den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjar med "Det förslag"och slutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Detförslag till inriktning av den kommunala ekonomin som förordas i motion Fi86(fp) överensstämmer i stora delar med vad som anförs i propositionen. MotionEi86 (fp) yrkande 1 avstyrks därför.