bet · GC01UU12 · 1988-12-31 00:00:00 — Upprättande av en nordisk utvecklingsfond förkreditgivning till 1988/89 UU12 Regeringen föreslår med proposition 1988/89:35 attriksdagen skall godkänna en överenskommelse mellan de nordiska länderna omupprättande av en nordisk utvecklingsfond. Med anledning av propositionen harfyra motioner väckts. antog en rekommendafion om attutreda möjliga former för att upprätta en nordisk ordning för projektfinansieringpå förmånliga villkor i . Sedan frågan diskuterats i olika nordiska sammanhangtillsatte de biståndsansvariga ministrarna en arbetsgrupp meduppdrag att utarbeta förslag till riktlinjer och stadgar för en nordisk ordningför förmånlig kreditgivning till . Arbetsgruppen avlämnade i januari1988 rapport med förslag till riktlinjer och överenskommelse om upprättande aven nordisk utvecklingsfond samt stadgar för fonden. Nordiska ministerrådetöverlämnade ett ministerrådsförslag till föryttrande. godkändes förslaget av . Vid ministerrådets möte i den 19 maj 1988fastställdes beslut om att upprätta fonden inkl. överenskommelse och stadgar.Den beslutade att undertecknaöverenskommelsen. Efter att frågan behandlats i enlighet med de nationellaprocedurerna i respektive medlemsland skall överenskommelsen träda i kraft 30dagar efter den dag då samtliga parter meddelat den (depositarien) att den godkänts. De svenska texterna till överenskommelsen och fondensstadgar fogas till detta betänkande som bilaga 1 och 2. Fondens uppgift är att lämna lån på koncessionella villkorför finansiering av projekt i . Fonden skall prioritera fattigau-länder, dvs. låg- och lägre mellaninkomstländer. Fondens deltagande iprojektfinansiering bör ske i former som tar hänsyn till mottagarländernasbetalningsförmåga. Projekten skall vara av nordiskt intresse (stadgarna 1 och 3§§). Fondens kapital, som föreslås uppgå till 100 milj.särskilda dragningsrätter (SDR) (ca832 milj.kr. ), fillskjuts av avtalsparterna i enlighet med fördel- 1988/89:UU12 ningsnyckeln för nordisk finansiering . För svensktvidkommande innebär detta 37,3 milj.kr. SDR eller ca 310 milj.kr. skall taställning till fondens fortsatta verksamhet. Många befinner sig i en utsatt ekonomisksituation som har allvarliga effekter på människors livsvillkor och deekonomiska och sociala framsteg som åstadkommits tidigare. 1 åtskilligau-länder har skuldproblemen ökat dramatiskt . Den ekonomiskatillväxten har urholkats och investeringarna har sjunkit till historiskt låganivåer. Värst drabbade är de fattigaste , särskilt i söder omSahara. Tillväxten är en förutsättning för ekonomisk och socialutveckling. Detta betyder att investeringarna måste öka. Detta kräver i sin turatt i-länderna ställer ökade finansiella resurser till förfogande. En nordisk utvecklingsfond för förmånlig kreditgivningtill bör kunna bli ett värdefullt komplement till det hittillsvarandenordiska biståndssamarbetet. Fonden skall i sin långivning prioritera fattiga ,dvs. låg- och lägre mellaninkomstländer. Det är där behoven är störst och dettaligger också i linje med och de övriga nordiska ländernasutvecklingsbistånd. Fondens huvudsakliga uppgift skall vara att lämna lån påkoncessionella villkor motsvarande dem som tillämpas av Internationellautvecklingsfonden (). Med hänsyn till fondens inriktning på finansiering avprojektinvesteringar som förutsätts ge avkastning är det naturligt attengagemanget sker i form av krediter. Fondens krediter skall främst användas i samfinansieringav projekt med multilaterala finansieringsinstitutioner som , deregionala utvecklingsbankerna och deras utvecklingsfonder samt Nordiska investeringsbanken.Såväl samfinansiering med organ som lämnar krediter på mjuka villkor tillfattigare som sådana som tillämpar bankmässiga villkor för kreditertill länder med starkare betalningsförmåga skall komma i fråga. Fonden böreftersträva en spridning av sitt engagemang på olika samfinansieringspartners. Fondens verksamhet skall främja social och ekonomiskutveckling i och därmed fungera som ett komplement till de nordiskaländernas nationella insatser på biståndsområdet. Fonden skall placeras i Nordiska investeringsbanken (NIB)och förutses ha ett nära samarbete med banken, som genom sin kreditgivning iform av projektinvesteringslån till är en naturlig samfinansieringspartner.Fonden skall ha sitt säte i . En femtedel av kapitalet (20 milj. SDR = ca 166 milj.kr. )skall inbetalas till fonden . Resterande belopp skallinbetalas efter framställning av fondens styrelse. Medel för andel avden första inbetalningen har reserverats genom att har godkänt dennaanvändning av biståndsmedel föi' budgetåren 1987/88 och 1988/89 (prop.1986/87:100, bil. 5, UU 10, rskr. 180 resp. prop. 1987/88:100, bil. 5, UU 20,rskr. Motionerna 1988/89;UU12 1988/89:U2 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att överenskommelsen om en eventuellnordisk utvecklingsfond kan godkännas bara om vad i denna motion förordats omfondens statuter medtages i överenskommelsen. 1988/89:U3 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att avslår regeringensförslag om att godkänna överenskommelsen om upprättande av en nordiskutvecklingsfond, 2. att - om yrkande 1 avslås- som sin mening ger regeringen till känna att reglerna för den nordiskautvecklingsfondens kreditgivning ändras så att de överensstämmer med de avriksdagen beslutade biståndspolitiska målen, 3. att - om yrkandena 1 och2 avslås - beslutar att medel för fonden fortsättningsvis inte skall belastabiståndsanslaget, 1988/89:U4 av m.fl. (m) vari yrkasatt avslår regeringens förslag om godkännande av överenskommelsen omupprättande av en nordisk utvecklinsfond för förmånlig kreditgivning tillu-länder. 1988/89:U5 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfondens inriktning på en miljömässigt uthållig utveckling. har tidigare medgivit att regeringen skall fåreservera medel i väntan på att skulle föreläggas förslag omdeltagande i den nordiska utvecklingsfonden för förmånlig kreditgivning. Underföregående och innevarande budgetår har sålunda ett belopp avsatts för dettaändamål (UU 1986/87:10 och UU 1987/88:20). Utskottet tog därvid inte ställningfill fondplanerna som sådana, men underströk att ett eventuellt nordisktsamarbete på detta område måste vara biståndspolitiskt motiverat. Av beskrivningen i propositionen framgår att den nordiskafonden i första hand skall användas för räntefria krediter till projekt i vilkaockså andra finansiärer deltar, såsom , de regionalautvecklingsbankerna. Nordiska investeringsbanken eller andra organ som lämnarkrediter på mjuka eller på sedvanliga bankmässiga villkor. Kreditvillkorenskall i huvudsak vara de som tillämpar. De projekt som erhåller krediter skall enligtpropositionen vara av nordiskt intresse, vara utvecklingsfrämjande och geekonomisk avkastning. Länder i låg- och mellaninkomstklassen skall prioriteras;endast undantagsvis ska/I andra länder komma i fråga. Hänsyn skall tas fillländernas betalningsförmåga. I anledning av propositionen har fyra motioner väckts.Moderata samlingspartiet (motion U4) och kommunisterna (motionU3) yrkar avslag på propositionen, ehuru av skilda skäl. 1 motion U4 (m) heterdet bl .a. att de behov den föreslagna nordiska fonden avses fylla kantillgodoses genom den kreditgivning de nordiska länderna själva redan svararför och att 1 * 1988/89. detilltänkta medlen kan användas på bättre sätt via de ordinarie biståndska- 1988/89:UU12 nalerna i resp. land. Även utan en gemensam fond kan de nordiskaländerna ha ett samarbete i fråga om biståndskrediter, framhåller motionärerna. kommunisterna (motion U3) föreslår attpropositionen skall avslås, huvudsakligen med motiveringen att krediter avdetta slag innebär en ytterligare kommersialisering av biståndet. Det finnsenligt motionärerna vidare anledning att anta att det inte blir de fattigasteu-länderna utan de med bättre kreditvärdighet som får del av lånen. Somandrahandsyrkande föreslås att fondreglerna ändras så att de överensstämmermed de svenska biståndspolitiska målen och som tredjehandsyrkande att fondeninte skall finansieras av biståndsmedel. Centerparfiet anser att en nordisk fond fyller enangelägen uppgift men understryker i sin motion U5 att fonden måsteinrikta sig på projekt som - i enlighet med rekommendationerna iBrundtland-rapporten -underlättar en miljömässigt uthållig utveckling. Även ställer sig i motion U 2 bakomhuvuddragen i proposifio-nen men har som förutsättning för godkännande avförslaget att det i fondens stadgar skall tas med ett antal kriterier, nämligenatt krediterna skall gynna de fattiga, vara amorteringsfria ochbedömas efter sina verkningar i mottagarlandet och inte vara ett sätt attberika redan rika. Om projekten heter det att de skall stödja miljövänlig ochenergieffektiv teknik och hjälpa fill att återställa förlorad natur och miljö. Utskottetvill med anledning av dessa motioner anföra följande. Efter omfattande utredningsarbete är nu de nordiskaländernas regeringar överens om att upprätta en gemensam fond för kreditgivningtill . Fonden bör, som framhålls i propositionen, ses som ettkomplement till det hitfillsvarande nordiska biståndssamarbetet. Den kommerjämfört med de nationella systemen för u-landskrediter att kunna dra nytta avhela den nordiska resursbasen. Utskottet anser att den föreslagna fonden fyller ett behovoch avstyrker mot denna bakgrund motion U4 (m) och yrkande 1 i motion U3 (vpk). De fem svenska biståndspolitiska målen gäller hela detsvenska utvecklingssamarbetet. Utskottet utgår från att regeringen iprövningen och utformningen av det nya biståndsinstrument som den nordiskafonden innebär har förvissat sig om att fondens verksamhet har förutsättningaratt motsvara de svenska biståndspolitiska målen. De nordiska länderna har juockså en likartad syn på biståndets mål. Utskottet anser emellertid inte attdet skulle ha varit möjligt eller rimligt att kräva att de svenskabiståndsmålen direkt återspeglas i fondens stadgar. Yrkande 2 i motion U 3(vpk) avstyrks med hänvisning härtill. Vad särskilt gäller gäller fondens inriktning på projektsom främjar en miljömässigt uthållig utveckling vill utskottet erinra om attdet av antagna programmet för nordiskt biståndssamarbete ochdess miljöpolitiska avsnitt är styrande även för kreditfonden. Utskottet haranledning att anta att regeringen genom sin representant i fondens styrelse ochpå annat sätt kommer att verka för att fonden för en ur miljösynpunkt ansvarsfullutlåningspolitik. Med detta uttalande får utskottet föreslå att motion U5 (c)anses besvarad. är det uppenbart att biståndssamarbete med andragivarländer 1988/89:UU12 eller finansieringsorgan också medför att det svenskainflytandet måste delas med andra. Detta gäller även i det nordiskasammanhanget. Utskottet anser inte att det hade varit möjligt att kräva attprojektkriterier av det slag som föreslås i motion U2 (mp) skulle ha tagits medi fondens stadgar. Det krävs för övrigt inte heller i det svenska bilateralautvecklingssamarbetet att varje enskild biståndsinsats skall uppfylla vart ochett av de biståndspolitiska målen. Det avgörande är att utvecklingssamarbetetsammantaget uppfyller målen. Syftet med den nu föreslagna fonden är inte iförsta hand att ge stöd åt miljöprojekt. Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrkerutskottet motion U2 (mp). Utskottet tillstyrker regeringens förslag och föreslår attriksdagen godkänner överenskommelsen om upprättande av en nordiskutvecklingsfond för förmånlig kreditgivning i . Utskottet föreslår också att regeringen får göra definansieringsåtaganden som anges i propositionen. Utskottet noterar att defortsatta inbetalningarna till fonden skall göras successivt på särskildbegäran av fondens styrelse och utgår från att detta förfaringssätt bl.a.syftar fill att undvika att outnyttjade biståndsbelopp samlas i fonden. Detframgår också av propositionen att senast den 1 december1991 skall ta ställning till fondens fortsatta verksamhet. 1 konsekvens härmed avstyrks yrkande 3 i motion U3 (vpk)vari förordas att fondens verksamhet inte skall belasta biståndsanslaget. attriksdagen med avslag på mofion 1988/89:U2, motion 1988/89:U4 och yrkande 1 imotion 1988/89:U3 godkänner överenskommelsen om upprättande av en nordiskutecklingsfond för förmånlig kreditgivning i , 2. beträffande desvenska biståndspolitiska målen att avslår yrkande 2 i motion1988/89:U3, 3. beträffandekreditgivningens inriktning attriksdagen förklarar motion 1988/89:U5 besvarad med vad utskottet anfört, 4. beträffande///Jfl«i(en/igm.m attriksdagen med avslag på yrkande 3 i motion 1988/89:U3 bemyndigar regeringenatt göra de åtaganden som redovisas i propositionen. Närvarande:Pär (), (), 1988/89:UU12(m), (), (), (), AxelAndersson (s), (), (vpk), Per (), ViolaFurubjelke (s), (), (), (),(), () och (). , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Fonden bör" och på s. 5 slutar med "belastabiståndsanslaget" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att de behov den föreslagna fonden avsesfylla redan kan tillgodoses inom ramen för den kreditgivning som de nordiskaländerna redan själva svarar för. Enligt utskottets mening är det inte lämpligt att byggaupp ytterhgare en organisation för att administrera kreditgivning tillutvecklingsländerna. Den föreslagna organisationen kräver nya pengar som enligtvår mening skulle komma till bättre användning om de användes för biståndsinsatservia de ordinarie kanalerna för resp. land. Ett gemensamt nordiskt agerande i frågor rörandekreditgivning till behöver dock inte uteslutas. Detta kan ske genombeslut inom ramen för det ordinarie samarbetet i om stöd tillgemensamma projekt eller genom beslut om gemensam inriktning av kreditgivningtill . dels att utskottets hemställan i momenten 14 bort haföljande lydelse: attriksdagen med bifall till motion 1988/89:U4 och med avslag på motion 1988/89:U2och med anledning av yrkande 1 i motion 1988/ 89:U3 avslår regeringensproposition om upprättande av en nordisk utvecklingsfond för förmånligkreditgivning i , 2. beträffande desvenska biståndspolitiska målen att avslår yrkande 2 i motion1988/89:U3, 3. beträffandekreditgivningens inriktning att avslår motion 1988/89:U5, 4. beträffandefinansiering m.m. attriksdagen avslår yrkande 3 i motion 1988/89:U3. (vpk) och Per () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Fonden bör" och på s. 5 slutar med "belastabiståndsanslaget." bort ha följande lydelse: Utskottet är emellertid avflera skäl tveksamt till det föreliggande förslaget. Utvecklingssamarbetet börenligt utskottets mening nu i allt högre grad inrikta sig p de länder ochgrup|)er som är i mest behov av bistånd. Detta kan inte ske genom obundetgåvobistånd som har sådan utformning att det gynnar de mest eftersattamänniskorna i u-världen. Det kan inte heller ske genomen tilltagandekommersialisering av utvecklingssamarbetet. sättgynnar vi i första hand företagen i givarländerna och redan relativt 1988/89:UU12 vlsituerade grupper i mottagarländerna, men inte dem vi enligtbiståndets deklarerade mål helst vill nå. Det finns också vägande invändningar att rikta motförslaget som det nu föreligger. De nordiska länderna har redan vart och ettför sig skaffat nationella kreditsystem som syftar till att främja handeln medu-länderna. Åtminstone vad gäller har det visat sig att de stora beloppsom fillskjutits u-kreditsystemet inte kunnat användas på ettmeningsfullt sätt. Redan mot denna bakgrund förefaller det utskottet omotiveratatt skapa ett parallellt nordiskt system. Vidare har regeringens förslag, fondens stadgar ochöverenskommelsen mellan de nordiska regeringarna fåtten utformning som intesvarar mot den syn på biståndet som varit den traditionella i . Mycketlite sägs om fattigdomsinriktning och om mottagarländernas egna behov. Dettalas mer om projekt av nordiskt intresse, ekonomisk avkastning,betalningsförmåga och samarbete med . Inget nämns om de fembiståndspolitiska målen; inte heller det nytillkomna miljömålet. Regeringenredovisar inga kriterier för vilka projekt som kan komma i fråga. Varken SIDAeller de andra nordiska biståndsorganen tilldelas någon roll iprojektbedömningen. Utskottet har mot denna bakgrund anledning att befara attden nordiska kreditfonden huvudsakligen kommer att vara till nytta för denordiska företagen och att krediterna kommer att gå till företag i somredan har en relativt god ekonomisk situation. Utskottet har därför kommit till samma slutsats som den imotion U3 (vpk), nämligen att regeringens proposifion bör avslås av riksdagen.1 andra hand vill utskottet föreslå att ärendet återförvisas till och att förslaget där underkastas nya förhandlingar i syfte att ge fondenen utformning som svarar mot de mål som har uppställt för sitt bistånd.Det är därvid inte minst viktigt att lånereglerna anpassas till miljökrav avdet slag som nämns i motion-U2 (mp). Om dessa krav inte tillgodoses avriksdagen bör annan finansiering än biståndsfinansiering anvisas. dels att utskottets hemställan i momenten 1,2 och 4 bortha följande lydelse: attriksdagen med bifall till yrkande 1 i motion 1988/89:U3 samt med anledning avmotion 1988/89:U2 och motion 1988/89:U4 avslår regeringens proposition, vid avslag på reservationsyrkandet vid moment 1 2. beträffande de svenska biståndspolitiskamålen attriksdagen med bifall fill yrkande 2 i motion 1988/89:U3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, vid avslag pä reservationsyrkandenavid momenten 1-2 4. beträffande finansiering m.m. att med bifall tillyrkande 3 i motion 1987/88:U3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. överenskommelse 1988/89;UU12 omupprättande av Nordiska utvecklingsfonden iiagai Regeringarna i , , , och Sverigehar som ett led i det nordiska biståndssamarbetet, vilket syftar till attfrämja ekonomisk och social utveckling i , kommit överens omföljande: Nordiska utvecklingsfonden, vars engelska namn är , nedan kallad fonden, upprättas med ändamål att främjaekonomisk och social utveckling i genom att delta i finansiering påkoncessionella villkor av projekt av nordiskt intresse. .4 ni kel 2 Fonden skall ha ställning som juridisk person. Fondens verksamhet skall bedrivas i överensstämmelse medde stadgar som bifogas denna överenskommelse. Dessa stadgar kan ändras genombeslut av . Fondens kapital tillskjutes av avtalsparterna. Ökning av kapitalet sker genom beslut av efter framställning av fondens styrelse. Kapitalets storlek, möjligheten till ökning av kapitaletoch fördelning mellan de deltagande länderna behandlas i stadgarna § 2. Fonden placeras i Nordiska investeringsbankehs huvudsäte. Fondenskall undantas från betalningsrestriktioner och kreditpolitiska åtgärder, somhindrar eller försvårar genomförandet av fondens verksamhet. Fondens tillgångaroch intäkter skall vara fria från beskattning. Fonden skall i sinfinansieringsverksamhet vara befriad från stämpelavgifter och andra avgiftertill det allmänna. skall taställning till fondens fortsatta verksamhet. kan besluta att fonden skallavvecklas med 1988/89:UU12 tillämpning av den ordning som angivits i stadgarna § 10. Artikels ' ' . Överenskommelsen och de i artikel 3 angivna stadgarnaträder i kraft efter den dag då samtliga parter har meddelat detsvenska att överenskommelsen har godkänts. Det svenska meddelar de övrigaparterna om mottagandet av dessa meddelanden och om tidpunkten föröverenskommelsens ikraftträdande. En part kan uppsäga överenskommelsen genom skriftligtmeddelande härom till det svenska , som meddelar de övrigaparterna och fondens styrelse om mottagandet av sådant meddelande och om dessinnehåll. En uppsägning träder i kraft tidigast vid utgången av deträkenskapsår som följer närmast på det år då uppsägningen ägde rum, docktidigast efter ikraftträdandet av denna överenskommelse. Om , efter att en part sagt uppöverenskommelsen, beslutar att fonden inte skall avvecklas, skall det senastinnan uppsägningen träder i kraft fastställa hur förhållandet mellan fondenoch den utträdande partern skall avvecklas. Härvid skall säkerställas att denutträdande parten alltjämt ansvarar i samma mån som övriga parter för de avfondens förpliktelser som förelåg vid utträdet. Originalexemplaret till denna överenskommelse deponerashos det svenska , som tillställer de övriga parternabestyrkta kopior därav. Till bekräftelse härav har de vederböriigenbefullmäktigade ombuden undertecknat detta avtal. Som skedde i den i ett exemplar på danska,finska, isländska,norska och svenska språken, vilka samtliga texter har samma giltighet. STADGAR 1988/89:UU12 Regeringarnai , , , och har genom överenskommelse den beslutat upprätta en nordisk utveck- Nordiskautvecklingsfonden, vars engelska namn är , nedan kalladfonden, har till ändamål att främja ekonomisk och social utveckling i u-ländergenom att delta i finansiering på koncessionella villkor av projekt av nordisktintresse. Fondenskapital uppgår till 100 miljoner SDR. Enfemtedel av kapitalet (20 miljoner SDR) inbetalas till fonden senast den 1januari 1989 enligt inbetalningsdagens SDR-kurs. SDRdefinieras i överensstämmelse med de värderingsregler som Internationellavalutafonden fastställt med giltighet . Om dessavärderingsregler ändras, följer fondens styrelse det beslut som fattar angående bankens tillämpning av de nyareglerna. Avkapitalet för fondens verksamhet tecknar sig danska staten för 20,0 miljonerSDR, för 20,3 miljoner SDR, isländska staten för 0,9 miljonerSDR, för 21,5 niiljoner SDR och svenska staten för 37.3 miljonerSDR. De nationella bidragen ställs till fondens förfogande på gåvobasis. Ökningav kapitalet sker genom beslut av efter framställning avfondens styrelse. Ökningen fördelas mellan länderna i enlighet med den vidvarje tidpunkt gällande fördelningsnyckeln för gemensam nordisk finansiering. Fondenslikvida medel förutsätts förvaltas på ett betryggande sätt och avkastningenanvändas i fondens verksamhet. Fondenlämnar räntefria lån till för utvecklingsfrämjande projekt. Vid låntill andra mottagare än suveräna stater skall fonden som huvudregel krävastatsgaranti eller annan acceptabel garanti. Fondenskall prioritera fattiga liinder och endast undantagsvis lämna lån till andra än låg- och lägre mellaninkomstländer. Vidfondens deltagande i finansiering av projekt bör hänsyn tas till 1988/89:UU12 mottagarlandets betalningsförmåga. Fondenkan dessutom vidta andra åtgärder som har samband med dess verksamhet och ärnödvändiga eller önskvärda för att främja dess ändamål. Fondensräkenskaper förs i SDR. Räkenskapsåret följer kalenderåret. Fondensårsrapport och årsbokslut skall översändas till . Fondenhar en styrelse, en direktör och den övriga personal som erfordras för attverksamheten skall kunna drivas. Styrelsenbestår av fem ledamöter, av vilka varje stat utser en ledamot för en period avhögst . Varje stat utser enligt samma principer en suppleant för varje ledamot. Styrelsenväljer för en period av en ordförande och en vice ordförande.Ordförande- och vice ordförandeskapet växlar mellan staternas representanter. Styrelsensammanträder när ordföranden så bestämmer eller när minst två styrelseledamötereller direktören begär det. Styrelsenär beslutför när minst fyra ledamöter eller röstberättigade suppleanter deltar.Varje ledamot har en röst; suppleant är röstberättigad endast i ledamotsfrånvaro. För beslut i styrelsen krävs att ingen av de närvarande röstberättigademotsätter sig beslutet. Styrelsen fastställer sinarbetsordning. Enrepresentant för Nordiska investeringsbanken deltar i styrelsens möten utanrösträtt. Styrelsenutövar fondens samtliga befogenheter men kan i den utsträckning som anses ändamålsenligöverlåta dem till direktören och/eller Nordiska investeringsbanken. Direktörenleder fondens löpande verksamhet och skall följa de riktlinjer och anvisningarsom styrelsen har givit. Direktörenutses av styrelsen för en period av högst åt gången. Direktören får inte vara ledamot eller suppleant i styrelsen. Direktören deltar i stvrelsens möten utan rösträtt. .8 1988/89:UU12