bet · GC01LU30 · 1988-12-31 00:00:00 — c) I samband med avslöjande av förfarande som kan ansesutgöra allvarligt missförhållande - vilket förfarande i och för sig inte utgörföretagshemlighet - röjs företagshemlighet. För att bestämmelserna skall blitillämpliga i sistnämnda båda fall fordras som framgått dessutom attintresset av att det allvarliga missförhållandet avslöjas väger över intressetav att företagshemligheten bevaras. Utskottet kan konstatera att genom den begränsning avlagens tillämpningsområde som följer av själva definitionen av begreppetföretagshemlighet samt de nämnda bestämmelserna i 2 § tillgodoses olikayttrandefrihetsintressen. Det blir alltså möjligt både för anställda och förutomstående att fritt diskutera sådana förhållanden inom företagen somförekomsten av vissa brott och allvarliga missförhållanden. Sådana diskussionerskall kunna föras inför olika organ och inför allmänheten samt självfalletockså i medierna. Detta följer av den konstruktion lagregleringen getts. Fördiskussion i press och andra medier av brott och allvarliga missförhållandeninom företagen skall alltså inte behöva åberopas stöd itryckfrihetsförordningens bestämmelser om meddelarfrihet o.d. Ej heller kansådan diskussion hindras genom hänvisning till privata avtal o.d. (selagutskottets promemoria s. 44). De företagshemligheter som lagen kommer att skyddabegränsas alltså till sådana som inte utgör eller står i samband med brott ochsom ej heller kan betecknas som allvarliga missförhållanden eller har att göramed sådana missförhållanden. Att sådana företagshemligheter undantas från denallmänna yttrande- och informationsfriheten måste enligt utskottet ansesförenligt med de möjligheter att begränsa yttrandefriheten som anges iregeringsformen (RF 2:12-13). Även när det gäller lagens sålunda begränsade tillämpningsområdekan det emellertid enligt utskottets mening finnas anledning att göra ytterligare begränsningar i skyddet, t.ex. genom att i förhållandet mellan enskilda - utanför myndighetsområdet - införa en motsvarighet till den meddelarfrihet som i fråga om uppgifter inom den offentliga sektorn i stor utsträckning finns j j4 Denna fråga ingår bland de spörsmål som 1988/89:LU30 kommer att behandlas av den kommitté (meddelarskyddskommittén.Ju Bilaga 5 1988:03) som tillsatts för att utreda meddelarfrihet iförhållandet mellan enskilda (dir. 1988:57). Som anförts i lagutskottets promemoria och i lagrådetsyttrande utgör tryckfrihetsförordningen inte något hinder för enskilda attavtala om inskränkningar i yttrandefriheten med följd att en avtaladtystnadsplikt bryter meddelarskyddet. I hkhet med vad som anförts ilagutskottets promemoria anser emellertid att rättslägetfrån tryckfrihetsrättslig synpunkt får anses vara mera ovisst, omarbetstagarens tystnadsplikt inte uppkommit genom ett uttryckligt avtal utan ären följd av den grundläggande principen om lojalitetsplikt ianställningsförhållanden. Sådana frågor får enligt utskottet i avvaktan på resultatetav kommitténs arbete lösas i rättstillämpningen. Vad angår anskaffarfriheten vill utskottet erinra om attför närvarande är företagsspioneri straff ritt, oavsett om gärningsmannen harpubliceringssyfte eller inte. Om gärningsmannen begår annat brott i samband medspioneriet -t.ex. egenmäktigt förfarande för att komma över de uppgifter detgäller -döms han emellertid för detta. Enligt det nu aktuella lagförslaget blir företagsspioneristraffbart. Om företagsspioneriet innefattar även annan brottslighet skallenligt vad som anförs i propositionen bara dömas för företagsspioneri. Omgärningsmannen emellertid har publiceringssyfte skall han, som lagrådetframhållit, till följd av tryckfrihetsförordningens bestämmelser omanskaffarfrihet dömas enbart för det särskilda brottet. I det anförda exempletskulle gärningsmannen alltså alltjämt endast dömas för egenmäktigt förfarandetrots att företagsspioneri enligt förslaget kommer att utgöra ett allvarligtbrott. Mot bakgrund av de synpunkter utskottet särskilt har attföreträda finner utskottet att skälen för att kunna ingripa mot brottetföretagsspioneri oberoende av gärningsmannens eventuella publiceringssyfte inteväger så tungt att de motiverar en ändring av tryckfrihetsförordningen. Utskottet vill slutligen - i anslutning till vad lagrådetanfört om att det genom vanlig lagstiftning inte över huvud taget är möjligtatt förbjuda inhämtande av viss information för publicering (lagrådets yttrandeden s. 5) - erinra om att frågan något diskuterades ilagrådsremissen i det lagstiftningsärende som ledde fram till proposifion1986/87:151 om ändringar i tryckfrihetsförordningen m.m. Med anledning av ettJO-beslut gällande ett särskilt angivet fall togs i lagrådsremissen (s. 161 f)upp frågan huruvida det var förenligt med anskaffarfriheten att ansvar i detaktuella fallet utdömdes enligt ett straffstadgande i vanlig lag som tog sikteinte enbart på det sätt på vilket en uppgift anskaffades utan också på attanskaffandet avsåg en viss typ av information. Departementschefen ansåg sigbenägen att instämma i ett av JO uttalat tolkningsalternativ enligt vilket såvar fallet. Departementschefens uttalande ingick bland de förslag ilagrådsremissen som inte fördes fram i propositionen och har följaktligen intevarit föremål för bedömning. Sammanfattningsvis vill utskottet uttala att lagförslaget- med de ändring ar som föreslagits av lagrådet - inte kan anses strida mot de intressen som bär 115 upp den grundlagsfästayttrande- och informationsfriheten. Att företagsspio- 1988/89:LU30 neri ocholovlig befattning med företagshemhghet, som åtkommits genom Bilaga 5 sådantspioneri, straffbeläggs innefattar inte något angrepp mot sådana intressen. Vadangår de anställdas möjhgheter att påtala och till allmän diskussion föra utiakttagelser vad gäller brott och andra allvarliga missförhållanden påarbetsplatsen kan lagförslaget enligt utskottets mening närmast ses som enförbättring i förhållande till nuläget. Som tidigare nämnts är frågan ommeddelarfrihet på den enskilda sektorn föremål för utredning. Pågrund av det anförda anser utskottet att det från de synpunkter utskottet haratt beakta inte föreligger något hinder mot att redan nu genomföra den aktuellalagstiftningen. Utskottet avstyrker de yrkanden såvitt nu är i fråga somföljdmotionerna innehåller. Närvarande:Olle (), (), (), (), (), Berfil Fiskesjö (c), (), Hans Nyhage(m), (), (), (), ElisabethFleetwood (m), (), (vpk), () och BirgerAndersson (c). BirgitFriggebo (fp), () och (vpk) anser att utskottetsöverväganden bort ha följande lydelse: Enbrist i propositionen är att den inte över huvud taget innehåller någraresonemang om förslagets förenlighet med den grundlagsfästa yttrande- ochinformationsfriheten och med tryckfrihetsförordningens bestämmelser om s.k.meddelarfrihet. I samband med den belysning av dessa frågor som skett genom denkompletterande utredning som företagits inom lagutskottet och av lagrådet föreslagna lagens räckvidd i och för sig blivit något bättre preciserad.Utskottet anser emellertid trots detta att det fortfarande föreligger sådanaoklarheter vad gäller lagens tillämpningsområde m.m. att inte börfatta beslut i frågan på det nu föreliggande utredningsmaterialet. Med hänsyntill det samband som föreligger med de frågor som utreds avmeddelarskyddskommittén (Ju 1988:03) skulle ett beslut nu komma att föregriparesultatet av detta utredningsarbete. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet förslaget och föreslår följaktligen bifall till avslagsyrkandena imotionerna 1987/88:L11 yrkande 1,1987/88:L12 yrkande 1, 1987/88:L14 yrkande 1och 1988/89:L1 yrkande 1. Särskiltyttrande 1988/89:LU30 Bilaga 5 , Hans Nyhage och (allam) anför Med anledning av vad utskottet på s. 3 anfört ommeddelarskyddskommitténs arbete vill vi erinra om att moderata samlingspartietinte stod bakom tillkännagivande till regeringen omfortsatt utredning av frågan om meddelarskydd i förhällandet mellan enskilda(se reservation 16 i KU:s betänkande 1987/88:36). Innehållsförteckning 1988/89:LU30 Sammanfattning ............................................... .... I Propositionen ................................................... .... 2 Motionerna ....................................................... .... 3 Utskottet........................................................... .... 3 Inledning............................................................ .... 3 Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ .... 6 Detyttrandefrihetsrättsliga regelsystemet .............. .... 7 Allmänna överväganden......................................... .... Il Tillämpningsområdet förlagen om skydd för företagshemligheter 18 Företagsspioneri.................................................. .. 33 Olovlig befattning medföretagshemlighet.................. .. 37 Skadeståndsansvar vidföretagsspioneri m. m............ .. 37 Skadeståndsansvar vidavtalade tystnadsplikter ..... .. 38 Skadeståndsansvar i övrigafall............................... .. 44 Skadeståndetsbestämmande .............................. .. 48 Vitesförbud ochsäkerhetsåtgärder ....................... .. 49 Propositionen i övrigt ......................................... 51 Hemställan ....................................................... .. 51 Reservationer ................................................... .. 52 Bilaga I Regeringens förslag till lag omskydd för företagshem ligheter med av utskottet föreslagna ändringar 57 Bilaga 2 Regeringensförslag till lag om ändring i datalagen (1973:289) och lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)......................................................... .. 62 Bilaga 3 Promemoria angående proposition 1987/88:155 ... . 65 Bilaga 4 Lagrådets yttrande 103 Bilagas yttrande l988/89:KU2y 113 Trycken, 1989 118