bet · GC01FiU10 · 1988-12-31 00:00:00 — Stimulanser av hushållssparandet (mom. 5) AnneWibble (fp), (), (), (), IvarFranzén (c), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 33 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "och 14" bort ha följande lydelse: Medanledning av de förslag om stimulansåtgärder för hushållssparandet som framförsi motionerna Fill (fp) och Fi5 (c) vill utskottet anföra följande. Sverigegår nu åter mot växande underskott i bytesbalansen. Dessa underskott är ettuttryck för bristen på sparande. Den verkliga sparandebristen kan t.o.m. sägasvara större än den synliga, eftersom investeringsnivån är för lågmed hänsyn till behovet av utbyggnad av den konkurensutsatta sektorn. En viktigorsak till den totala sparandebristen är det dåliga hushållssparandet. Sedanbörjan av har hushållens sparande sjunkit kraftigt och är nunegativt. Det innebär att hushållen fortsätter att låna och ta av sinasparmedel för att konsumera. Mothär given bakgrund anser utskottet att staten bör bedriva en aktiv polifik föratt stimulera enskilda människors sparande. Målet bör vara att hushållen skallkunna ha ett sparkapital motsvarande den genomsnittliga årslönen för enindustriarbetare. Det ligger ett stort värde i att den enskilde får en störreekonomisk trygghet och ett ökat oberoende av företag och myndigheter.Möjligheterna att kunna möta risker och ta chanser blir större. Den"topphuggande" förmögenhetspolitik som socialdemokraterna hittillsbedrivit anser utskottet bör ersättas av en "uppbyggande" politik. Dekonkreta förslag till sparstimulanser som föreslås i här aktuella motioner börenligt utskottets mening prövas. Innebörden av förslagen är följande. Ettsätt att premiera långsiktigt bundet sparande är att införa ett startsparandeför barn och ungdom, genom vilket föräldrar och andra närstående kan görainsättningar, upp till ett visst belopp, t.ex. i den storleksordningen som dettotala barnbidraget , utan att gåvoskatt tas ut. Kontot spärras föruttag till exempelvis . I gengäld bör räntan vara skattefri. Barnenskulle därigenom ges en trygg start i vuxenlivet. Ettannat sätt att premiera det långsikfiga sparandet kan vara att utvidga möjligheterna till pensionssparande. Utöver vanligt försäkringssparande borde det bli möjligt att spara bundet i bank genom införande av personliga investeringskonton. Insättningen, för vilken får föreskrivas ett maximibe lopp , bör vara avdragsgill och avkastningen skattefri mot att skattskyldighet inträder då pengarna kan tas ut efter . Om det tekniskt går att lösa bör de innestående medlen också kunna användas för " aktiesparande,vilket skulle öka det enskilda aktieägandets betydelse på 1988/89:FiU10börsen och vända den hittillsvarande trenden mot ökad institutionalisering. Reservafioner Möjligheter till förtida uttag med uppskjuten skatteskyldighetkan även prövas för köp av t.ex. permanentbostad och start av eget företag. Vad utskottet här anfört om nödvändigheten att vidtaåtgärder för att sfimulera hushållssparandet bör av ges regeringenfill känna. dels att utskottets hemställanunder 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande stimulan.er av hushållssparandetatt med anledning av mofionerna 1988/89:Fi5 yrkande 4 och1988/89:Fill yrkandena 13 och 14 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om långsiktigt bundet sparande. Omsättningsskatt på värdepapper (mom. 6) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 33 sombörjar med "Så sent" och slutar med "och 17" bort haföljande lydelse: I anslutning fill kraven i mofion Fi4 (m) att inte införaden nya omsättningsskatten på värdepapper och avskaffa den befintligaomsättningsskatten på aktier vill utskottet anföra följande. införs en särskild omsättningsskatt påhandeln med värdepapper. Att marknadens funktionsduglighet försämras genom införandetav denna skatt är uppenbart. Redan nu börjar resultaten av den kommandeomsättningsskatten att kunna avläsas. Omsättningen på marknaden har minskatkraftigt. Detta innebär också att det blir svårare både för riksgäldskontoretatt emittera statspapper och för att bedriva penningpolifik. Det finns starka skäl att också varna för att de redan nuiakttagna effekterna av den nuvarande omsättningsskatten bl.a. påvalutautlänningars affärer med svenska aktier kommer att förstärkas. Resultatethar nämligen blivit att en stor del av dessa affärer nu görs på utländskabörser i stället för i . En väl fungerande kapitalmarknad förutsätter att den nyaomsättningsskatten på värdepapper inte införs. Vidare bör den redan befintligaomsättningsskatten på aktier avskaffas för i första hand utländska placerare. dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande omsättningsskatt påvärdepapper att med bifall till motion 1988/89:Fi4 yrkandena 16 och17 hos regeringen begär förslag om avskaffande av omsättningsskatten påvärdepapper i enlighet med vad utskottet anfört, Omsättningsskatt på värdepapper (mom. 6,motiveringen) och (båda fp) anser att dendel av utskottets yttrande på s. 33 som börjar med "Så sent" och slutar med"och 17" bort ha följande lydelse: j-j Yrkandena16 och 171 mofion Fi4(m) innebär att omsättningsskatterna på 1988/89:FiU10 aktie- och penningmarknadsinstrument avskaffas. Flerapartier motsatte sig införandet av dessa skatter, liksom den höjning somdärefter skett i fråga om omsättningsskatten på aktier. Detta ställningstagandemofiverades bl.a. med att marknadens funktionsduglighet skulle försämras. Somen konsekvens av den s.k. valpskatten som enligt tidigare beslut skall införasden märks redan en minskad omsättning pä marknaden. Därigenomblir det svårare både för riksgälden att emittera statspapper och förriksbanken att bedriva penningpolitik. Omsättningsskattenpå aktier har haft negafiva effekter bl.a. på valutautlänningars affärer medsvenska aktier. En stor del av dessa affärer görs nu på utländska börser istället för i . Utskottet anser att omsättningsskatten pä aktier förutländska placerare skall avskaffas. Riksdagenkommer att få anledning att återkomma till denna fråga. Den kan då tas upp iett vidare skattepolifiskt perspekfiv. Mofion Fi4 (m) yrkandena 16 och 17 börinte nu föranleda någon åtgärd från sida utan yrkandena avstyrks. Småföretagens villkor (mom. 7) GunnarBjörk och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 33 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att den förda ekonomiska polifiken skapat betydandekoncentrationsproblem och överhettning i framför allt storstadsregionerna.Obalansen i tillgång på sysselsättriingsmöjligheterna finns kvar. Skallobalanserna i arbetsmarknaden kunna motverkas måste enligt utskottets meningsmåföretagens förutsättningar förbättras. Småföretagen står för enutvecklingskraft och är en resurs som måste utnyttjas för att skapa likvärdigaförsörjningsmöjligheter över landet. Småföretagen måste ges gynnsammarevillkor. Därför bör socialförsäkringsavgifterna differentieras. Vad utskottetanfört om förbättring av småföretagens villkor bör med bifall tillmotion Fi 27 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse: 7. beträffande småföretagens villkor att med bifallfill motion 1988/89:Fi27 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om förbättring av småföretagens villkor. 13.Förslag om främjande av högteknologi (mom. 8) 1988/89:FiU 10 AnneWibble (fp), (), (), (), IvarFranzén (c), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med "" och på s. 34 slutar med "Yrkandet avstyrks"bort ha följande lydelse: ser det fäster i motion Fi5 (c) och moderata samlingspartieti motion Fi4 (m) uppmärksamheten på en angelägen industripolitisk fråga. Dennahar också fidigare tagits upp av folkparfiet, t.ex. i dess näringspolitiskamotion under föregående (motion 1987/88:N304). Den svenska industrinär i hög grad inriktad på traditionella industrigrenar. Devalveringarna underåren 1981 och 1982 har starkt bidragit fill att våra basindustrier har haft engynnsammare utveckling än övriga industrigrenar. Det starkaberoendet av basindustrierna gör mer känsligt vid enkonjunktursvängning. Dessutom präglas världsmarknaden för basindustriernasprodukter av låg tillväxttakt i jämförelse med världshandeln medhögteknologiska produkter. De högteknologiska industribranscherna ärstrategiskt viktiga och framfidsinriktade. Parallelltmed en fortsatt satsning på de tradifionella industrigrenarna måste därförSverige, enligt utskottets mening, främja utvecklingen av den högteknologiskaindustrin. Regeringen bör låta utreda hur en sådan utveckling kan stimuleras ochdärefter återkomma fill med förslag till åtgärder. Utskottet tillstyrkeryrkande 9 i motion Fi5 (c). dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse: 8. beträffande förslag om främjande av högteknologi attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Fi5 yrkande 9 som sin , mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Förslag om främjande av högteknologi (mom. 8,motiveringen) (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjarmed "Enhgt näringsutskottet" och på s. 34 slutar med "Yrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse: Medanledning av motionsyrkande vill utskottet framhålla att det är av avgörande betydelse att den ekonomiska polifiken utformas på ett sådant sätt att det sker offensiva satsningar på forskning och utveckling. Då kan den svenska industrin frigöras från det av dikterade teknikembargot mot vissa länder. En sådan frigörelse är nödvändig för att från svensk sida göra det möjligt att självständigt utforma en industripolitik med vidare syfte än att underordna sig EG och därmed binda landet fastare till de starkaste kapitalistiska länderna. En strategi för vidgad handel med fler länder och en självständig utveckling av högteknologi går hand i hand. I detta sammanhang anser utskottet att fixeringen vid lönenivåerna i den ekonomiska politiken är hämmande och i viss mån konserverande av '9 nuvarandeförhållanden och utvecklingsnivå inom de traditionella industrigrenarna. I likhet med näringsutskottet (se bilaga 3) anserutskottet i övrigt att den högteknologiska industrins situation måste följasmed stor vaksamhet. Med hänvisning till vad näringsutskottet anför är någotinitiativ av med anledning av yrkande 9 i motion Fi5 (c) enligtfinansutskottets mening inte erforderligt. En god miljö som mål för den ekonomiska politiken(mom. 9) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 34 som börjarmed "Utskottet instämmer" och slutar med "avstyrks därför"bort ha följande lydelse: Den ekonomiska politikens mål har i sedan längevarit full sysselsättning, stabilt penningvärde, hög ekonomisk tillväxt, jämnfördelning av levnadsstandarden och balans i utrikesbetalningarna. Utskottetanser att dessa mål är viktiga men de måste kompletteras med mål som ren miljö,resurshänsyn samt regional balans. För en långsikfig god ekonomisk utvecklingkrävs att alla dessa mål beaktas. Det måste slås fast att en ökad ekonomisk standard intedefinitionsmässigt är samma sak som ökad livskvalitet. Ofta kan värdet av enarbetsfidsförkort-ning, bättre arbetsmiljö, trygghet på arbetsmarknaden, orördnatur liksom värdet av att få bo kvar på sin hemort ge en högre välfärd än enekonomisk standardhöjning. Utskottet anser att miljöhänsyn måste få genomslag i denekonomiska politiken. Producenter och konsumenter måste känna de verkligakostnaderna för produktionen. En sådan inriktning innebär därmed också ettviktigt inslag i den ekonomiska politik vars syfte är att begränsakonsumfionen. Andra än producenterna och konsumenterna får bära dekostnader som miljöföroreningarna orsakar i form av minskad skogstillväxt,vårdkostnader, produktionsbortfall och korrosionsskador. Produktionen måstebelastas för dessa kostnader genom miljöavgifter. Därmed kommer marknadsprisetpå ett bättre sätt att spegla den verkliga produktionskostnaden. På detta sättkan också den ekonomiska politiken användas för att minska samhällets kostnaderför miljöföroreningar genom att utsläppen minskar. En sådan inriktning gerförutsättningar för en varakfig ekonomisk tillväxt. Vad utskottet här anfört innebär att utskottet biträderförslagen i motion Fi5 (c) yrkande 1. dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffande en god miljö som mål för den ekonomiskapolitiken att med bifall till motion 1988/89:Fi5 yrkande 1 som sinmening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Engod miljö som mål för den ekonomiska politiken 1988/89:FiU10 (mom. 9, motiveringen) Reservationer och () anser att den delav utskottets yttrande på s. 34 som börjar med "Utskottet instämmer"och slutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer till fullo i motionärernas uppfattningatt en god miljö måste vara ett mål för den ekonomiska politiken. Detsammakonstateras i partimotion Fill. Utskottet konstaterar i likhet medfolkpartiet och att regeringen inte ansett en god miljö varaviktigt nog för att inkluderas bland de övergripande målen. Detta är beklagligt. Enligt utskottets uppfattning skulle utformningen av denekonomiska politiken bättre överensstämma med vad som vore önskvärt om deallmänna ramar under vilka företag och hushåll arbetar i större utsträckninginkluderade miljöavgifter. Den ekonomiska tillväxten skulle därigenom ges ensamhällsekonomiskt och miljömässigt bättre sammansättning. Utskottet kan emellerfid inte instämma i det i motion Fi4(c) framförda resonemanget om bruttonationalprodukten som mått på den ekonomiskatillväxten. Detta mått är förvisso inte utan invändningar men det är det bästatillgängliga. I motionen sägs t.ex. att ett effektivare utnyttjande avtillgängliga resurser inte återspeglas i ökad BNP, en uppfattning somutskottet inte delar. Utskottet anser mot denna bakgrund att mofionen inte börföranleda någon åtgärd från sida. Motion Fi5 (c) yrkande 1 avstyrkssålunda. Inriktningen av fördelningspolitiken (mom. 10) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 34 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 3" bortha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Fi5(c) att fördelningspolitiken är en viktig del av stabiliseringspolitiken. sedan 1982 års regeringsskifte harSverige haft en högre inflationstakt än konkurrentländerna. Allt tyder på attinflafionen kommer att ligga kvar på en hög nivå. Detta skapar en dålig grundför den pågående lönerörelsen. Alla vill kompensera sig för inflationen. Helstvill man också skapa garantier mot förväntad inflation. Detta driver upplönekostnaderna ytterligare. Bristande rättvisa i skattesänkningarna skaparkompensationskrav. Enligt utskottets mening måste, vilket också understryks imotion Fi5 (c), skattepolitiken innebära att alla samhällsgrupper görs delaktiga. Endast då går det att få avtalsuppgörelser på en samhällsekonomiskt sett rimlig nivå och i förlängningen få till stånd en lugnare kostnadsutveckling. Marginalskattesänkningar vid beskattningsbar inkomst . och en skattereduktion på . per person vid taxering bör införas. bör enligt utskottet en skatteomläggning genomföras av g 6 1988/89. ungefärsamma omfattning och inriktning som den som föreslagits . 1988/89:FiU10 De fördelningspolitiska inslagen måste kompletteras med bl.a.effekfivare Reservationer skatteutjämning samt differentieradmervärdeskatt med sänkt skatt på vardagsmat. Finansieringen av skatteomläggningen bör ske på ett sättsom främjar energisystemets omvandling och en god miljö. Omfattningen avfinansieringen måste prövas i relation till hur priser och löner utvecklassett i ett internationellt perspektiv. Vad utskottet har anfört om inriktningen avfördelningspoliken bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande inriktningen avfördelningspolitiken att med bifall till motion 1988/89:Fi5 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. En ny låginkomstutredning (mom. 11) (vpk) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 34 sombörjar med "Enligt utskottets" och slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse: I likhet med vad som uttalas i motion Fi8 (vpk) finnerutskottet det egendomligt att den socialdemokratiska regeringen fullföljer denborgerhga marginalskattepolitiken genom att lägga fram förslag om skattesatserför som ytterligare förstärker skillnaderna mellan låg- och höginkomsttagare.De minskningar i avdragsmöjligheterna som sker genom sänkt marginalskatt, ochsom fått legitimera orättvisa lättnader för de högsta inkomsttagarna, håller påatt uttunnas. Den senaste tidens uppfinningsrikedom på skatteplaneringsområdetvisar att människor som har de största tillgångarna håller på att kompenserasig för minskad avdragsrätt genom andra manipulationer. I detta sammanhang är det därför viktigt att påpeka attfördelningspolifi-ken och den reala ekonomiska utvecklingen för de enskildainkomsttagarna inte kan ses enbart genom den statliga skattensmarginaleffekter. Det kommunala skatteuttaget och familjernas utgifter föravgiftsbelagd service som t.ex. barnomsorg betyder mycket mer.Övervältringen av kostnader på kommuner och landsting har genom den hittillsförda ekonomiska politiken varit kraftig . Dyrare avgiftereller försämrad service drabbar hårt de sämst avlönade och dem soin harohälsosam livs-eller arbetsmiljö. Mot denna bakgrund bör uppdra åtregeringen att tillsätta en ny låginkomstutredning. Utredningen börarbeta snabbt så att den kan presentera resultat senast inför den planeradeskatteomläggning som väntas . dels att utskottets hemställanunder 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande en ny låginkomstutredningatt med bifall till motion 1988/89:Fi8 yrkande 4 ger regeringeni uppdrag att tillsätta en ny låginkomstutredning i enlighet 82 med vadutskottet anfört. 19.Frisläpp av investeringsfonder (mom. 12) 1988/89:FiU10 (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Vad gäller" och på s. 35 slutar med "yrkande 8"bort ha följande lydelse: Med anledning av kravet i motion Fi4 (m) på ett generelltfrisläpp av investeringsfonder och investeringsreserver vill utskottet anföraföljande. är investeringsfonderna frisläppta förinvesteringar i stödområdena t.o.m. och för miljöinvesteringar t.o.m.mars 1990. { propositionen informeras om att regeringen avser attförlänga frisläppet - dvs. till resp. - och även ifortsättningen begränsa fondernas användning till dessa typer av investeringar.Under förlängningsperioden bör investeringsavdrag, enligt vad som anförs ipropositionen, inte medges vid utnyttjande av investeringsfond förbyggnadsinvesteringar i stödområdena. Dessa åtgärder är enligt utskottetsuppfattning ännu ett uttryck för regeringens ambifion att detaljstyraföretagens investeringar, något som illa rimmar med ambitionen att avreglera. Enligt utskottets uppfattning bör regeringen besluta omett generellt frisläpp av de allmänna investeringsfonderna ochinvesteringsreserverna. Detta bör av ges regeringen fill känna. dels att utskottets hemställanunder 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande/m/flpp av investeringsfonderatt med bifall till motion 1988/89:Fi4 yrkande 8 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört om ett frisläpp avinvesteringsfonder och investeringsreserver. Arbetsmarknadens funktionssätt (mom. 13) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjarmed "Utskottet anser" och på s. 39 slutar med "dettaställningstagande" bort ha följande lydelse: delar den uppfattning om den svenskaarbetsmarknadens sätt att fungera som beskrivs i motionerna Fi4 (m) och Fi6(m). Det är ett tecken på en dåligt fungerande arbetsmarknad att intetillgängliga arbetskraftsresurser kan utnyttjas bättre. I det nuvarandekonjunkturläget bör det vara möjligt för alla som vill arbeta - även t.ex.handikappade och invandrare - att efter förmåga delta i arbetslivet. Ett ökat utbud av arbetskraft är av stor betydelse för denekonomiska tillväxten. Mot bakgrund av den väntade befolkningsutvecklingen framstår kraven på åtgärder för att öka arbetskraftsutbudet och förbättra flexibiliteten på arbetsmarknaden som nödvändiga. Som anförs i motion Fi4 (m) är den svaga produktivitetsökningen ett av de centrala problemen i den svenska ekonomin. Den leder fill att arbetskraftsbristen ökar i takt med produktions- g ökningen.Arbetskraftsbristen kommer att förvärras ytterligare fill följd av1988/89:FiU10 det minskande antalet ungdomar och ett minskatarbetskraftstillflöde av Reservationer kvinnor jämfört med senare år. Vidarevill utskottet fästa uppmärksamheten på att den ökande sjukfrånvaron samt attökningen av antalet förtidspensionerade bidrar till ett svagare utbud avarbetskraft. Det finns också obalanser på arbetsmarknaden, såväl med avseendepå geografiska områden som med hänsyn till olika arbetstagargrupper. Ett antal åtgärder bör därför vidtas för att stimuleraarbetskraftsutbudet. Marginalskatterna och det totala skattetrycket bör sänkas.Den offenfiiga sektorns expansion måste hållas tillbaka för att bereda utrymmeför industrins utveckling. Vi har en för liten industrisektor för att bära uppden export som behövs för att få ett långsiktigt överskott i bytesbalansen.Olika regleringar av näringslivet bör avskaffas. Byräkrafi och krångel måsteminska och de offentliga monopolen måste brytas upp. Utskottet vill i detta sammanhang också ta upp detnuvarande arbetsförmedlingsmonopolet. I likhet med mofion Fi6 (m) anserutskottet att den svenska arbetsmarknaden skulle fungera effektivare omfristående förmedlingar fick inrättas vid sidan om den statligaarbetsförmedlingen. En sådan ordning skulle medföra utökad service till såvälarbetssökande som arbetsgivare. Arbetsförmedlingslagen (1935:113) bör därförändras. Utskottet vill framhålla vikten av att det pågående översynsarbetetbeträffande lagen får en inriktning som siktar fill en avmonopoHsering och ettfillskapande av alternativ till den offentliga förmedlingen. Av det anförda följer att utskottet fillstyrker mofion Fi6yrkandena 1 och 4. dels att utskottets hemställanunder 13. bort ha följande lydelse: 13. beträffande arbetsmarknadensfunktionssätt att med bifall till motionerna 1988/89:Fi4 yrkande 1och 1988/89:Fi6 yrkandena 1 och 4 och med avslag på motion 1988/89:Fi5 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omarbetsmarknadsläget, åtgärder för att öka arbetsutbudet samt etablering avenskilda arbetsförmedlingar. Arbetsmarknadens funktionssätt (mom. 13) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 39 sombörjar med "Vad gäller" och slutar med "Fi5 yrkande 2" bortha följande lydelse: De regionala skillnaderna i sysselsättningsläget anserutskottet i likhet med vad som anförs i motion Fi5 (c) bör uppmärksammassärskilt. Den internationella högkonjunkturen har skapat gynnsammaförutsättningar för den svenska ekonomin. befinner sigindustrin i ett skede med högt kapacitetsutnyttjande och en ökad produktion.Arbetsmarknaden kännetecknas av hög sysselsättning och god fillgång på ledigaplatser. har den förda ekonomiska politiken skapatbetydande koncen trationsproblem och överhettning i framför allt storstadsregionerna. Obalan- 04 sen i tillgång på sysselsättningsmöjligheter finns kvar. Det krävs därför enligt utskottets mening mer aktivainsatser för att 1988/89:FiU10 begränsa överhettningen i storstadsregionernaoch för att stimulera efterfrå- Reservationer gan på arbetskaft iglesbygdsområdena. I likhet med vad som föreslås i mofion Fi 5 (c) anser utskottetatt en investeringsavgift bör införas i storstadsområdena. Småföretagen, somutgör en viktig resurs i samhället, måste ges gynnsamma villkor bl.a. genom attsocialförsäkringsavgifterna differentieras. De i propositionen föreslagna åtgärderna innebär varkenatt obalanserna på arbetsmarknaden motverkas eller att ett ökatarbetskraftsutbud säkerställs.