bet · GC01BoU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Det omfångsrika regelverketinnebär naturligtvis att dess styrande effekter blir betydande och i många falldirekt negativa. Det torde med fog kunna hävdas att den omfattande regleringeni sig givit upphov till kostnader som i onödan belastar bostadsproduktionen. Deexperiment med s.k. fribyggen - dvs. byggen som är mindre hårt bundna tillregelsystemet - som genomförts har visat att denna typ av byggen blirväsentligt billigare än konventionellt byggande. Enligt bostadsutskottetsmening bör mot bakgrund härav fribyggen och andra liknande experimentstimuleras i enlighet med förslaget i motion Bo270 (m). Möjligheterna att fåfram billiga och funktionella bostäder får naturligtvis inte hindras av ettstelbent och utvecklingshämmande regelsystem. Vad utskottet nu medanledning av motion Bo270 (m) yrkande 3 anfört om 116 stimulans av fribyggen börriksdagen som sin mening ge regeringen till 1988/89:BoU7 känna. debatt moment 34 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 34. beträffandestimulans av fribyggen att medanledning av motion 1988/89:Bo270 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Låneregler som ökar tillgången på små lägenheter(mom. och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjar med "Vid sin"och på s. 49 slutar med "Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följandelydelse: Det krävs, som framhålls i motion Bo279 (c), en rad åtgärder för attkomma till rätta med ungdomens bostadsproblem på såväl kort som lång sikt.Utskottet har också ovan anslutit sig till ett i samma motion förordatåtgärdsprogram för ungdomens boende. I ett läge med akut bostadsbrist måste iökad utsträckning hänsyn tas till ungdomens bostadsefterfrågan. att omedelbara åtgärder måste vidtas på en rad områden. Bostadsutskottetbiträder med hänvisning härtill också förslaget i motion Bo279 (c) yrkande 3 omatt låneregler som ökar tillgången på små lägenheter bör införas. att lånereglerna skall ges en sådan utformning att de ger utrymme ocksåför produktion av mindre lägenheter. Utskottets ställningstagande i denna delbör ges regeringen till känna. debatt moment 35 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 35. beträffandelåneregler som ökar tillgången på små lägenheter att med anledning av motion 1988/89:Bo279 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Kommunernas möjligheter att fördela nybyggda bostadsrättslägenheter (mom. 36) KnutBilling (m), (), (), () och SiwPersson (fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med "Det är"och slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse; Detär ett ovedersägligt faktum att många människor önskar bo med bostadsrätt. Denna upplåtelseform förenar enskilt ägande och gemensamt ansvarstagande på ett sätt som tilltalar många människor. Det finns enligt utskottets mening mot bakgrund härav starka skäl som talar för att åtgärder bör vidtas för att möjliggöra för fler människor att bo med bostadsrätt. Som en av dessa åtgärder bör enligt utskottets mening ingå att tillförsäkra dem som bostadssparar i bostadsrättsorganisationerna eller i bank via en sådan organisation en rimlig andel av de nya bostadsrättslägenheter som uppförs. Det förekommer relativt ofta att kommunerna med utnyttjande av sin anvisningsrätt förmedlar en alltför stor andel av lägenheterna till icke bostadssparare. Det är naturligtvis inte rimligt att de som genom sitt 117 sparandepå ett aktivt sätt bidrar till att nya bostadsrättslägenheter kommer1988/89:BoU7 till endast i begränsad utsträckning kan få tillgång till dessalägenheter. Ett mål bör sålunda vara att bostadslånereglerna ändras så atthögst av de nyproducerade bostadsrättslägenheterna får förmedlas avkommunen. Härigenom uppfylls också de intentioner i detta avseende somriksdagen tidigare uttalat sig för. Vad utskottet nu med anledning av partimotionBo409 yrkande 6 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 36 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 36. beträffande kommunernas möjligheter att fördelanybyggda bostadsrättslägenheter attriksdagen med anledning av motion 1988/89;Bo409 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Avveckling av kostnadskontrollen vid beviljande avbostadslån (mom. 37) (), (), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 49börjar med "Införandet av" och slutar med "yrkande 26" bortha följande lydelse; Som framhålls i partimotion Bo409 behöverdagens bostadsfinansieringssystem ersättas av ett system med ett mindresubventionsmoment och med en större grad av frihet för den byggande. I avvaktanpå att detta nya finansieringssystem kan införas finns det enligtbostadsutskottets mening anledning att vidta de förbättringar i dagens systemsom är möjliga. En sådan möjlig förbättring är enligt utskottets mening att tabort kostnadskontrollen vid den statliga bostadslångivningen. Dagens låga bostadsbyggande beror i inte ringautsträckning på att länsbostadsnämnderna inte släpper fram objekt därkostnaderna anses för höga. Utskottet delar inte uppfattningen att det meddagens kostnadskontroll skulle vara möjligt att hålla bostadskostnaderna nere.Det finns, som framhålls i partimotion Bo409, snarare anledninghävda att kostnadskontrollen har en rakt motsatt verkan. Den tvingar ofta framändringar i planer och projektering som förlänger produktionstiden och därmedockså ökar kostnaderna. Avsevärd tid och kraft läggs också ned på att finnavägar att på olika sätt kringgå kontrollen. Vid den statliga långivningen bör fortsättningsvislånemyndigheternas insats inskränkas till att jämföra produktionskostnaden medschablonmässigt framräknat låneunderlag. Härvid bör de kostnader som liggerinom låneunderlaget berättiga till lån och räntebidrag, emedan överskjutandekostnader får finansieras av den byggande. Genom att ge systemet dennautformning åstadkoms en avsevärd förenkling i förhållande till dagens system. Med hänvisning till det nu anförda bör enligtbostadsutskottets mening kostnadskontrollen vid den statligabostadslångivningen tas bort i enlighet med förslaget i folkpartietspartimotion Bo409 yrkande 26. dels att moment 37 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1988/89:BoU7 37. beträffandeavveckling av kostnadskontrollen vid beviljande av bostadslån att medanledning av motion 1988/89:Bo409 yrkande 26 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Aktieutdelning från allmännyttiga bostadsföretag(mom. 38) KnutBilling, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjar med "Somframgår" och slutar med "11 avstyrks" bort ha följande lydelse: Efterbeslut av skapades särskilda regler beträffandeaktieutdelningen för de allmännyttiga bostadsföretag som är organiserade somaktiebolag. Genom beslutet har dessa företags självbestämmande på denna punktsåledes beskurits på ett sätt som inte är acceptabelt. Det är naturligtvis interimligt att en liten grupp av företag undantas från de regler som i övrigtgäller för aktiebolag. Som framhålls i motion Bo417 (m) är det enligtaktiebolagens regler aktieägarna som skall bestämma utdelningens storlek. Deninförda begränsningen för de allmännyttiga bostadsföretagen i detta avseendebör sålunda upphävas i enlighet med yrkande 11 i samma motion. Utskottetsställningstagande i denna del bör ges regeringen till känna. debatt moment 38 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 38. beträffandeaktieutdelning från allmännyttiga bostadsföretag att med anledning av motion 1988/89:Bo417 yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 35, Fondering i skattebefriade underhållsfonder (mom.40) KnutBilling, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 51 börjar med "Bostadsutskottethar" och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: Isamband med att det s.k. ROT-programmet introducerades sedanuttrycktes från olika håll farhågor om att de olika subventioner som ingår iprogrammet skulle uppmuntra till onödigt omfattande reparationer ochombyggnader. Farhågorna har sedan undan för undan besannats och kritiken mot deolika låne- och bidragsformerna i programmet har tilltagit. Under de senasteåren har bristerna i ROT-programmets finansieringsregler också visat sig genomde olika låneramar och förändrade lånevillkor som regeringen av och till ansettsig tvungen att införa. Denna ryckighet i villkoren för förvaltning ochförnyelse av bostadsbeståndet har ställt till stora problem för mångafastighetsägare och lett till att förnyelseåtgärder försenats eller givits enannan utformning än vad som varit befogat ur fastighetsägarens och de boendessynvinkel. Föratt komma till rätta med bl.a. de ovan beskrivna missförhållandena på bostadsområdet behövs enligt utskottets mening en ny långsiktig politik vad 119 gällervillkoren för förvaltning och förnyelse av våra bostäder. Vad som krävs1988/89: BoU7 är ett system med fasta spelregler som kan fungera under lång tidoch som gör det möjhgt att finansiera såväl det kortsiktiga som det långsiktigafastighetsunderhållet ur hyresinkomsterna från resp. fastighet. Förslag meddenna inriktning läggs fram i moderata samlingspartiets partimotion Bo405yrkande 12 samt i motion Bo201 (m). instämmer i dessa förslagoch förordar således att ROT-programmets nuvarande låne- och bidragssystemersätts med en rätt för fastighetsägare att göra skattefria avsättningar tillreparationsfonder. Fonderna skall vara fastighetsanknutna och medel skallendast kunna lyftas för renovering och modernisering av fastigheten. Härigenomstimuleras en långsiktig planering av fastighetens underhåll som detskapas ett finansiellt utrymme för att genomföra planerade åtgärder. Ett systemmed reparationsfonder leder till att hyreshöjningarna kan hållas tillbaka irenoverade fastigheter och blir dessutom billigare för staten än dagenskraftigt subventionerade system. I takt med att fonderna byggs upp kanräntebidragssystemet för ombyggnader och underhåll avskaffas. Vad utskottet nu anfört innebär en anslutning till deförslag som förts fram i moderata samlingspartiets partimotion Bo405 yrkande 12och i motion Bo201 (m). Utskottets ställningstagande innebär även att vad som imotionerna Bo210 (s) yrkande 3, Bo409 (fp) yrkande 27 och Bo415 (c) yrkande 2föreslagits om skattebefriade reparationsfonder till viss del får anses varatillgodosett. Utskottets överväganden i denna fråga bör som sinmening ge regeringen till känna. dels att moment 40 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 40. beträffande fondering i skattebefriadeunderhållsfonder att med anledning av motionerna 1988/89;Bo201 och1988/89;Bo405 yrkande 12 samt med avslag på motionerna 1988/ 89:Bo210 yrkande3, 1988/89;Bo409 yrkande 27 och 1988/89;Bo415 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Fondering i skattebefriade underhållsfonder (mom. 40) (), (), (), SiwPersson (fp) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 51börjar med "har" och slutar med " med"yrkande 2" bort ha följande lydelse; Genom den s.k. tapetreformen har en möjlighet öppnats förmånga hyresgäster att utöva ett praktiskt inflytande över underhållet i denegna lägenheten. Som påpekas i motion Bo415 (c) yrkande 2 har dock dettautökade inflytande främst gällt i det allmännyttiga bostadsbeståndet. På grundav bl.a. reglerna för beskattning av privatägda hyresfastigheter finns det riskför att hyresgästerna i detta bostadsbestånd utestängs från möjligheten attpåverka sin egen lägenhets utseende och hyra. anser att alla hyresgäster som så önskarbör få möjlighet att utöva ett inflytande över sitt boende genom ett hyresgäststyrt lägenhets- j2q underhåll.En förutsättning för detta är sannolikt att skattelagstiftningen för1988/89:BoU7 privata hyresfastigheter ändras. Privata fastighetsägare bördärför ges rätten att skattefritt fondera medel till underhåll av lägenheterna.Fondmedlen bör följa lägenheten och hyresgästen ges möjlighet till inflytandeöver lägenhetsunderhållet på samma sätt som gäller i många allmännyttigafastigheter. anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag om underhållsfonder i enlighet med vad som nuförordats med anledning av partimotion Bo409 yrkande 27 och motionBo415 (c) yrkande 2. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Även vad som i motionerna Bo201 (m), Bo210 (s) yrkande 3 och Bo405 (m)yrkande 12 förordats om skattebefriade underhållsfonder torde till stor dellåta sig förenas med utskottets ovanstående ställningstagande. Som framhålls i partimotion Bo409 yrkande 27kommer ett system med underhållsfonder att minska behovet av statligalån och bidrag till förnyelseåtgärderna i bostadsbeståndet. På detta sätt ökarockså fastighetsägarens ansvar för att fastigheten löpande hålls i ett så gottskick att onödigt omfattande ombyggnadsåtgärder kan undvikas. Underhållsfondernatorde härigenom bidra till att underhåll och förnyelse kan ske med störrevarsamhet. dels att moment 40 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse; 40. beträffandefondering i skattebefriade underhållsfonder attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:Bo201, 1988/ 89;Bo210 yrkande 3,1988/89;Bo405 yrkande 12, 1988/89;Bo409 yrkande 27 och 1988/89;Bo415 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ramarna för beslut om ombyggnadslån (mom. 41) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 51 börjarmed "beslut" och slutar med "till känna" bort haföljande lydelse; De i motion Bo266 (s) aktualiserade problemen har singrund i de förändrade räntebidragsvillkor för vissa ombyggnader som beslutadesi . är av den uppfattningen att detta var ettolyckligt beslut som bör ändras. Utskottet kommer också nedan (avsnitt5.5.3) att ta ställning till motionsförslag (c) och (m) med denna innebörd. Vidett beslut i enlighet med dessa motionsförslag kommer givetvis ocksåde aktuella ombyggnadslåneramarna att behöva omprövas. Vid denna omprövning börombyggnadslåneramarna ges en mer regionalpolitisk prägel än nuvarande ramar geruttryck för. Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Bo266 (s) börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 41 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 41. beträffanderamarna för beslut om ombyggnadslån attriksdagen med anledning av motion 1988/89;Bo266 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 121 38.Ombyggnadslån vid lägenhetssammanslagningar (mom. 1988/89:BoU7 , , , , , , och (alla s)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 52börjar med "instämmer" och på s. 53 slutar med"vid lägenhetssammanslagningar" bort ha följande lydelse: delar således den uppfattning som förtsfram i de aktuella motionerna att det i dagens bostadsmarknadsläge är angelägetatt bibehålla ett utbud av billiga smålägenheter. Utskottet är dock inte berettatt förorda ett ovillkorligt stopp för ombyggnadslån till projekt som ävenomfattar vissa lägenhetssammanslagningar. Det är viktigt att komma ihåg attförutsättningarna på bostadsmarknaden skiljer sig påtagligt mellan olika delarav landet. finns kommuner med problem med outhyrda lägenheter, oftaföranledda av en sned lägenhetssammansättning. Även i bostadsområden utan påtagliga problem med outhyrdalägenheter kan det sannolikt i vissa fall i samband med andra ombyggnadsåtgärderfinnas skäl att se över lägenhetssammansättningen. Ett sådant skäl kan vara atten ensidig lägenhetssammansättning i ett bostadsområde leder till problemföranledda av en skev social struktur i bostadsområdet. Ett annat skäl kan varaatt ett område har en hög andel små icke fullvärdiga bostäder som saknar fleragrundläggande bostadsfunktioner såsom kök, dusch m.m. kan ombyggnader isådana bostadsområden förutsätta vissa förändringar ilägenhetssammansättningen för att en acceptabel boendestandard skall kunnauppnås. Att inte tillåta att denna typ av problem åtgärdas vid statliglångivning leder till att nya ombyggnadsåtgärder behöver vidtas inom en snarframtid. Det bör i detta sammanhang erinras om den roll kommunerna givits iplaneringen av bostadsförsörjningen samt det inflytande som hyresgästerna har iombyggnadsärenden både avseende långivning och byggnadslov. Möjligheter finnssåledes att förhindra att ett bostadsområde eller en fastighet fåren icke önskvärd lägenhetssammansättning. Utskottets ovanstående överväganden visar att ett stoppför bostadslån till projekt som även omfattar lägenhetssammanslagningar intebör införas utan att konsekvenserna av en sådan åtgärd närmare studeras. inledningsvis anfört kan dock de rådande förhållandena påbostadsmarknaden anses motivera en restriktivare inställning till ombyggnadersom innebär ett påtagligt bortfall av antalet lägenheter. En sådanrestriktivare inställning bör vara möjlig att införa i reglerna och villkorenför ombyggnadslån utan att grundläggande bostadssociala krav åsidosätts. Ytterligare överväganden om ombyggnadslånereglerna m.m.vid lägen hetssammanslagningar bör göras. I dessa överväganden kan även förslagen i de aktuella motionerna bedömas. Som framgått ovan instämmer utskottet i huvudinriktningen i dessa förslag men är således inte berett att utan ytterligare överväganden nu föreslå ett stopp för ombyggnadslån i de aktuella fallen. Övervägandena bör således leda fram till en sådan ändring av ombyggnadslånereglerna att oönskade lägenhetssammanslagningar i fort- 122 sättningen inte belånasmed statligt bostadslån men att belåning i 1988/89:BoU7 de särskilda fallutskottet ovan diskuterat kan medges. regeringen att göra dedetaljerade övervägandena om vilka ändringar i gällande författning somerfordras. Regeringen bör också bemyndigas att göra deerforderliga författningsändringarna. anfört med anledning av motionernaBo206 (fp) yrkande 3, Bo228 (vpk) yrkande 5, Bo279 (c)yrkande 2 och Bo409 (fp) yrkande 20 bör som sin mening ge regeringentill känna. delsatt moment 42 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 42.beträffande ombyggnadslån vid lägenhetssammanslagningar att medanledning av motionerna 1988/89: Bo206 yrkande 3, 1988/89:Bo228 yrkande 5, 1988/89;Bo279 yrkande 2 och 1988/ 89;Bo409 yrkande 20 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Kravet på hyresgästyttrande (mom. 44) KnutBilling, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 54 börjar med "Närförslaget" och slutar med "Motionsyrkandet avstyrks" bort haföljande lydelse: Närbeslutet att införa yttrande från hyresgästförening som krav 1986 reserverade sig ledamöter från moderata samlingspartiet. I dennu aktuella motionen från detta parti redovisas olika missförhållanden somkravet på hyresgästyttrande lett fram till. Det kan således exempelvis inträffaatt ingen av de boende i en fastighet som skall byggas om är medlem i denorganisation som fattar beslut för deras räkning. anser bl.a.mot denna bakgrund att kravet på ett formellt hyresgästyttrande starkt kanifrågasättas. Ombyggnadenav en fastighet är främst en angelägenhet för fastighetsägaren och berördahyresgäster, som bäst sköts utan inblandning av vare sig organisationer ellermyndigheter. Det bör i stället vara självklart att en fastighetsägare som avseratt renovera sin fastighet skall informera berörda hyresgäster om sina planer.Hyresgästerna bör sedan själva få avgöra i vilken form de vill samråda ochdiskutera med fastighetsägaren. ovan anfört med anledning av motion Bo417 (m) yrkande 15 leder framtill slutsatsen att kravet på hyresgästyttrande vid ombyggnadslån böravskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 44 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 44. beträffande kravet på hyresgästyttrande att medanledning av motion 1988/89;Bo417 yrkande 15 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Avvecklingav RBF-stödet (mom. 46) . och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 55börjar med "Motion Bo247" och slutar med "av " bortha följande lydelse: Enligt vad som anförs i motion Bo247 (c) har RBF-stödet ibetydande omfattning kommit att användas till vad som är att betrakta somnormalt periodiskt underhåll. delar denna uppfattning. Detmåste betraktas som ytterst tveksamt om statliga subventioner skall användasför denna typ av åtgärder. I en sund fastighetsförvaltning bör i stället detperiodiska underhållet bekostas av för detta ändamål i företaget fonderademedel. RBF-stödet har sålunda kommit att få en olyckliganvändning och kan inte längre anses vara ett verkningsfullt inslag i denstatliga bostadspolitiken. Enligt bostadsutskottets mening bör mot dennabakgrund RBF-stödet avvecklas och några nya beslut om stöd inte fattasefter . Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Bo247(c) yrkande 8 bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 46 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 46. beträffande avveckling av RBF-stödetatt med anledning av motion 1988/89:Bo247 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Kommunernas VA-nät (mom. 48) (), () och (vpk)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 56börjar med "har" och på s. 57 slutar med "1,3och 4" bort har följande lydelse: delar den oro som motionerna om VA-nätetsrestaurering ger uttryck för. Det förfall som hotar VA-nätet i mångastäder och tätorter kan inte tillåtas fortsätta. Det är således av centralbetydelse att det problemområde som ingående beskrivs i framför allt motionBo274 (c) i fortsättningen ägnas större uppmärksamhet. Risken är annars mycketstor för samhällsekonomisk misshushållning vad gäller vatten- och avloppssystemeti många tätorter. Värdet på det svenska VA-nätet har uppskattats till ca150-200 miljarder kronor. Nuvarande renoveringstakt om 150 milj. kr. perår ärorimligt låg. Ett målmedvetet åtgärdsprogram för att undanröja ett framtidasammanbrott av VA-nätet måste därför utformas. Åtgärdsprogrammet bör inriktas på att fram iförsta hand förnya det VA-nät som anlagts . Programmet bör inte enbart innefatta en inventering för att klarlägga behovet av underhåll när det gäller VA-nätet. En redovisning av de effekter på miljön som den eftersatta förnyelsen innebär bör vara en central uppgift. Det måste också klarläggas hur kommunerna skall kunna få ekonomiskt utrymme för insatserna. Därvid bör påpekas att kommunallagen ger kommunen rätt att ta ut avgifter som gör det möjligt att långsiktigt försvara investeringar på detta område. Andra frågor som bör ägnas uppmärksamhet är sysselsättningseffekterna av insatserna 24 avseendeVA-nätet samt en analys av arbetsmiljöproblemen på området. För att upprustningen av VA-nätet skall kunnapåbörjas är det angeläget att genom konkreta signaler visa att staten bedömerinsatserna på detta område som mycket angelägna. Av detta skäl anser utskottetatt ett stimulansbidrag för upprustning av VA-nätet bör införas. Bidraget börvara riktat mot kommuner med ledig entreprenadkapacitet. Villkoren för bidragetbör vara utformade på det sätt som föreslås i motion Bo274 (c). att förbättringar och förnyelse som ger stora miljöfördelar börprioriteras. Bidraget bör utgå av kostnaden enligt ett schablonberäknatbidragsunderlag. anser att bör medge regeringenatt inom en ram av 200 milj. kr. under /90 fatta beslut omstimulansbidrag enligt vad utskottet ovan förordat. Vidare bör ett nytt anslagunder huvudtitel inrättas för detta ändamål. Riksdagenbör för /90 anvisa ett förslagsanslag om 100 milj. kr. till detnya anslaget för stimulansbidrag för upprustning av VA-nätet. Även vadutskottet i övrigt förordat beträffande VA-nätets upprustning med anledning avmotionerna Bo216 (c) och Bo274 (c) yrkandena 1, 3 och 4 bör som sinmening ge regeringen till känna. Förslagen i motionerna Bo238 (s) och Bo243(vpk) beträffande VA-nätets förnyelse får till stor del anses tillgodoseddagenom utskottets ovan redovisade ställningstagande.