bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Den är tillämplig när man kan avvisanågon med direkt hänvisning till att vederbörande kommit från ett annat landoch skall resa tillbaka dit. Då inträder i någon mening en skyldighet för detlandet att ta emot vederbörande. Denna skyldighet i någon mening är ännu intekonvenfionsbunden, utom såvitt avser de nordiska länderna, där vi har ennordisk passöverenskommelse. Men också där måste en framställan göras inom enmånad från vunnen kännedom och senast efter det att vederbörandekommit in i landet. Därefter tillämpas inte heller första asyllands-principenens inom . Allmänt vill jag peka på att det nu finns rörelser i ,såväl inom EG som inom en särskild grupp av , den s.k.Schengengruppen, och - för svenskt vidkommande ganska intressant - inomEuroparådet i riktning mot att träffa någon typ av internafionellt förpliktandekonvention och första asyllands-principen. En sådan konvention har utarbetatsinom av en ad hoc-kommitté, som har varit mera permanent än deflesta - jag vill minnas att den har arbetat - och som benämnsCAHAR. Den har lämnat ifrån sig ett förslag tillställföreträdarkommittén för vidare bearbetning. Jagber om ursäkt för att jag nu inte kan stanna kvar här längre. Jag måste gåhärifrån till för att förhandla vidare i detta ärende. : Jag tackar för att han har kommit hit. : Det är en vällovlig gärning. Jag vill bara runda av med att säga att man i vissa länderi kan konstatera en delvis förändrad attityd som kan göra att det blirkärvare för flyktingar i . Det har varit uppenbart fidigare i Frankrikeoch också i , vilket har framgått av vissa inslagi den senaste valkampanjen där. Vad jag tänker på är kanske inte så mycketdirekta överenskommelser osv. om vilka principer som skall gälla utantillämpningen av dem. Du har inte haft någon känsla av någon förändring på detområdet, så att överträdelser av godkända principer sker mer eller mindre medmyndigheters akfiva medverkan? : Nej, jag har inte upplevt något sådant. BertU Fiskesjö: En annan fråga som också är generell mensom har betydelse, i varje fall på litet sikt, är hur du uppfattar situationennär det gäller vår flyktingmottagning i stort. Inte så långt innan du lämnadedin post som invandrarminister visade du i en artikel i enganska pessimistisk attityd. Du talade om kris när det gälldeflykfingmottagning i vårt land, även om du sedan i artikeln hade en delpositiva tillrop. Den tidigare chefen för invandrarverket sig också ganska frustrerat i slutet av sin generaldirektörstid. Hurser du på möjligheterna att i praktiken realisera den generösa flyktingpolitiksom vi är ense om här i ? : Herr ordförande! Lät mig först säga attordets makt över tanken är stark. Jag hade, om jag nu minns rätt, formuleratmitt förslag till rubrik över den artikeln , men i arfikeln fanns en sats där jag skrev att vi gårmot en kris i flyktingpolitiken, om inte vissa åtgärder vidtas. Redaktionentyckte tydligen att det var mera spetsigt att välja rubriken från den passusen,och därmed kom hela diskussionen att handla om denna förmenta kris iflyktingpolitiken, inte om de fem punkter som jag avslutningsvis räknade uppoch som syftade till att motverka denna kris och skapa en offensiv iflyktingpolitiken. Sammanfattningsvis: Jag ville få i gång en diskussion omflyktingpolitiken i vid mening. Det smärtar mig att den offentligaflykfingpolitiska debatten så ensidigt är inriktad på sensationsbeskrivningarav vissa enskilda ärenden. Faktauppgifterna är då hämtade ursekretessbelagt material, som man inte kan ge rättvisa åt i den offentligadebatten, och vi är från myndigheternas sida bakbundna när det gäller att föraen rättvisande debatt. Den breda diskussionen om hur vi nu skall kunna hävdavår generösa och ambifiösa flyktingpolifik i ett längre perspekfiv har däremotsaknats i den svenska polifiska debatten. Det här var ett försök att få i gångdebatten, men det försöket misslyckades. Om ingenting av det som jag pekade på görs, kan det bliganska bekymmersamt framöver. Om man däremot vidtar de åtgärderna - om mangenomför den lagstiftning och gör den resursförstärkning som jag talar om, omkommunerna ställer upp på ett uthålligare sätt i flykfingmottagningen och om vikan avvisa alla tendenser till rasism och främlingsfientlighet som av 1988/89:KU30 och till dyker upp i det svenska samhället - är jag intepessimistisk. Då går vi Bilaga B 14 inte mot en kris utan kan fortsätta attvara den ledande nafionen i när det gäller flyktingpolitiken. : Vad man kan konstatera är att anhopningenav flyktingar, även av sådana som redan har fått uppehållstillstånd beviljat,är stor och ökar på de olika förläggningarna. Det är inget tecken på någonpositiv vändning, utan vi ackumulerar snarare såvitt jag kan förstå problem. : Jag tror i och för sig inte att vi gördet, men när det gäller uppbyggnaden av förläggningar sker enackumulering av problem. Utflyttningen till kommunerna sker inte i den omfattningsom är nödvändig. Låt vara att vi kan förkorta handläggningstiderna till ettminimum, men det är inte någon lösning på flyktingarnas problem, om de ändåblir sittande i förläggningar. De måste få komma ut i ett normalt boende i detsvenska samhället och ut i arbetslivet. Vi har från regeringens sida vidtagiten rad åtgärder för att stimulera en sådan utveckling, men det kan inte ske omvi inte får en ökad flyktingmottagning i kommunerna. BertU Fiskesjö: Vi har glädjande nog fått se förbättradeförhållanden på vissa håll i världen. Det finns visserligen fortfarandetillräckligt mycket av eländiga förhållanden kvar, men kriget mellan ochIrak har t.ex. upphört, ochdet har blivit litet lättare att andas i . Detär två av källorna till flyktingströmmen till . Hur kan det komma sig att flyktingströmmen inte avtar närförändringar i läget uppkommer i de länder som människor brukar fly ifrån? : Jag har tyvärr inte följt den allrasenaste fidens utveckling. Jag tror mig veta att det har skett en vissminskning av antalet asylsökande i , mycket naturligtvis beroende påvisumtvånget för chilenare. Men för övrigt skall vi komma ihåg att det är enförhållandevis liten för att inte säga ringa del av världens flyktingar som hartagit sig och tar sig till . Det finns ett enormt stort antal flyktingari behov av skydd. Vi har inte haft särskilt många afghaner under årens lopptrots att har världens största flyktingproblem, med 5 miljonerflyktingar, varav de flesta, ca 3 miljoner, i och ytterligare 2miljoner i . När det gäller de övriga länder varifrån vi får flykfingarfill har förhållandena knappast förändrats så radikalt att vi kan räknamed någon omedelbar lättnad i flyktingströmmen. Låt mig till den ändan säga att vi i svensk flyktingpoHtikmåste göra stora och större insatser när det gäller att möta behoven från flykfingarna där de befinner sig. Jag avslutade mitt arbete som invandrarminister med ett studiebesök i och . Det var inte planerat som en avslutning, men råkade bli det. Jag kunde då bevittna hur förhållandena är i flyktingläger i och i på gränsen mot . Dessa två upplevelser var mycket skakande. Tillsammans med andra upplevelser av flyktingsituationen i andra delar av världen var de en allvarlig påminnelse om att våra insatser på det flyktingpolitiska området i mycket hög grad måste riktas till de internafionella organisationer som arbetar i dessa läger. '"' BertUFiskesjö: Jag instämmer i det sista, även om vi från vår sida inte skall 1988/89:KU30 uttryckanågra meningar här om det som vi har hört. Kan man av din Bilaga B 14 erfarenhet,som är mycket stor på området, dra den slutsatsen att vi kan förväntaoss en ständigt ökande flyktingström till , och borde inte detta i såfall vara en utgångspunkt för en mera långsiktig planering på det här : Jag är inte säker på att vi behöverplanera för en ständigt ökande flykfingström, men jag tror att vi bör planeraför en flyktinginvandring till av ungefär den omfattning somförekommit . BertU Fiskesjö: Dvs. 17 000-18 000 flyktingar? : Vi skall avbryta utfrågningen ,och ordet kommer i första hand att gå fill två parfiföreträdare. Jag villunderstryka att det är socialförsäkringsutskottet som är sakutskott, medan viägnar oss åt granskning. Det vore bra om vi kunde begränsa frågorna mera tiHde rena granskningsärendena. : Jag vill återvända fill att tala ompalestinierna. När vi talade med Chrisfina Rogestam sade hon attregeringen i ett antal faH hade fattat beslut om avvisning fill viaSyrien. Är hennes beskrivning riktig? : Ja, vi har i något fall angett att enutvisning kan ske via . : Att den kan ske, inte att den skaU ske? : Nej, jag tror att vi har använtformuleringen "kan ske", men det är jag inte alldeles säker på. Detframgår av regeringsbesluten. RolfL : Att jag är intresserad av detta beror på av det som du sade fick intrycket att detta efterregeringens beslut närmast var en transportteknisk fråga, som skulle handläggasav polisen. : Det generella svaret är attverkställigheten sker genom polisen. Det är polisens uppgift att bedöma omverkställigheten kan ske och hur den bör ske. : Om det rör sig om statslösa palestinier,som på något sätt har varit inblandade i palestiniernas kamp för sinanationella rättigheter eller om libaneser inblandade i inbördesstriderna iLibanon, tycker du att polisen har tillräcklig kompetens för att göraavvägningen huruvida transport kan ske via och via ? : Ja, i de här fallen har det inte varitnågra tvivel om att verkställigheten kunde ske den vägen. Men jag kan inte idet här sammanhanget gå närmare in på en redovisning av omständigheterna kringdessa. : Jag förstår att vi inte kan diskutera deenskilda faHen, men generellt är det ett avgörande som kan åligga polisenhuruvida transport kan ske eller ej? : Ja, visst kan ett avgörande träffas av polisen. Men även 1988/89:KU30 regeringen kan anlägga synpunkter och i vissa fall anvisa hur ochtill vilket Bilaga B 14 land en utvisning kan genomföras, om den inte skerdirekt till hemlandet. : En annan fråga: I en avgranskningsanmälningarna frågas det om regeringens beslut på något sätt harmotiverats eHer påverkats av en önskan att gå utländsk makt till hända. Jagvill inte gå in på det konkreta fallet, men jag vill helt generellt fråga: Hardet som invandrarminister kommit till din kännedom att utländskmakt har visat intresse och gjort framstötar och påtryckningar för att påverkabeslut? : Ja, i ett fall. Där gick regeringen emotdessa påtryckningar. Regeringen har alltså inte i något fall tagit någon somhelst hänsyn fill vilja hos annan stat vid bedömning av våra ärenden. : Nej, det utgår jag ifrån. Men påtryckningarhar alltså förekommit i ett känt fall? RolfL : Jag skulle också vilja ha litet grandutförligare belyst hur tungt - om man kan uttala sig generellt om detta -säkerhetsaspekten väger i förhållande till humanitära aspekter, detta motbakgrund av att kvaliteten på säpos bedömningar av organisationer och grupper iMellanöstern åtminstone har varit under stark debatt. : Det går inte att ge något genereHt svar påfrågan hur säkerhetsaspekten vägs mot humanitära aspekter. Det beror ju påstyrkan i de båda faktorerna, och det måste bli fråga om en bedömning från fallfill fall. : Har det i något fall hänt att ni gått emotsäpos önskemål? : Ja, visst har vi det, i ganska mångaärenden. Vad gäller de fyra som varit omtalade här kan jag säga att det vid dettillfället var fem som var uppe till beslut. I ett fall blev det bifall och ifyra avslag. Vid ett senare fillfälle, , vill jag minnas attsju ärenden bifölls trots att det fanns invändningar från . : Jag vill övergå till frågan om praxis, somvi inledde utfrågningen med. Kan du mycket kortfattat beskriva hur en praxisutvecklas, främst när det gäller direktavvisning? : Jag förstår inte frågan. Utvecklas - vihar en lagstiftning, och den skall följas. Det är varje myndighets skyldighetatt följa den lagstiftning som gäller, och när beslut har gått någon emot finnsdet möjlighet att överklaga. När ärendet kommer till regeringen för prövninghar regeringen att göra bedömningen. De utslag som fälls ligger till grund förden praxisbildning som regeringen anser skall ske. Vi fattar beslut i hög gradi medvetande om och utifrån den målsättningen att de skall vara riktningsgivandeför andra ärenden av motsvarande slag. Jag kan parentetiskt säga, med tanke på de uppmaningar somav och till förekommer om att regeringen skall göra undantag i olika enskilda ärenden, 365 attregeringen måste iaktta en viss försiktighet när det gäller att göra 1988/89:KU30 undantag från praxis. Nya ställningstaganden skall varapraxisbildande för Bilaga B 14 underlydande myndighet, och ett undantag häroch ett undantag där bildar snart en ny praxis, som blir allmängilfig. : Kan det på beslutsnivå under regeringenunder din fid som invandrarminister ha utvecklats praxis som avviker frånregeringens syn på hur saker och ting skall handläggas, utan att ni har fåttkännedom om det i regeringen? : Jag kan inte uttala mig om enskildaärenden som inte har varit föremål för regeringens prövning, och jag anser attjag inte bör uttala mig om dem. Men jag har ingen anledning att uttrycka någongenerell krifik mot myndigheter på det här området. : Det här är litet besvärligt, delvis motbakgrund av att JO beslut och formuleringar är så långtgående. Hanifrågasätter ju inte huruvida lagbrott har skett, utan han ställer sig tveksamtill på vilken nivå det har varit sanktionerat. : Om JO:s skrivning tolkas så, att därfinns en antydan om att regeringen skulle ha utövat påtryckning påinvandrarverket och polismyndigheten, vill jag på det bestämdaste avvisadetta. Här har inte förekommit någon som helst påtryckning. Jag har varitutomordentligt försiktig och undvikit att gå in i den konkreta handläggningenav de ärenden som polisen har att handlägga. Jag utgår ifrån att det inte harvarit JO:s mening att antyda vad frågeställaren här tycks vilja läsa in i denhär kommentaren från JO. : Jag uttryckte mig kanske litet slarvigt,men att JO för sin del konstaterar att det har förekommit lagöverträdelser kanknappast ifrågasättas. På vilken nivå sanktionen har legat sätter han ettfrågetecken för. Det är ingen bedömning som jag gör här, utan han säger att detenligt hans bedömning åtminstone har varit förankrat på verksnivå. Om det harvarit förankrat högre upp ankommer inte på honom att avgöra. - Ungefär såformulerar han sig. : Också jag har noterat det. : Och det är inte förankrat på högre nivå? : Det är icke förankrat på regeringsnivå.Ni har förhört invandrarverkets ledning, och jag är övertygad om att denhar givit uttryck för invandrarverkets bedömning. : Det verkar inte vara förankrat påinvandrarverksnivå heller, men att en sådan praxis finns och att den upplevssom förankrad "på högre nivå" framgår bl.a. av det bakgrundsmaterialsom JO har, t.ex. i yttrande från polisintendenten i iinspektionsärendet. Han hänvisar till tillämpning av praxis som utbildats påområdet och säger att man i ett bestämt fall skulle kunna underlåta attöverlämna ärendena till statens invandrarverk. Därvidlag är JO:s bedömning attdet är fråga om bedömningar av politisk natur, som det enligt förarbeten filllag jämlikt yttrande från arbetsmarknadsutskottet ochsocialförsäkringsutskottet inte ankommer på polisen att ta ställning till. : Jag har ingen ytterligare kommentar. Regeringen har inte 1988/89:KU30 utövat några påtryckningar. Hans Leghammar: Jag skulle vilja ta upp en sak som jag varinne på redan. De som arbetar ideellt med dessa ärenden sägerofta att det finns två olika skolor inom invandrarverket: en mera human ochgenerös skola och en med strängare syn på invandrarpolitiken. Är det någontingsom du som förre invandrarminister uppmärksammat och känner till? Jag kan tänkamig att engagerade människor uppsökt dig i egenskap av invandrarminister. : Jag känner inte till att det skullefinnas olika skolor inom invandrarverket. Hans Leghammar: Du sade fidigare när det gälleruppföljning av enskilda ärenden att det mera kan vara till skada än till nyttaom man följer upp hur de utvisade blir behandlade i hemlandet. Skulle du kunnabelägga litet bättre vad du menar med det? : För det första är det fråga om en personsintegritet. Vi har all anledning att visa största möjliga respekt för personersintegritet även om de varit asylsökande i . De vill inte känna att dehar ett vakande öga från svenska myndigheter över sig när de rest hem. För detandra: Om det dessutom skulle komma till landets myndigheters kännedom attsvenska myndigheter intresserar sig för vederbörande, kunde det väckamisstankar om att här är någonfing oegentligt på gång. Hans Leghammar: Jag tycker att det är en litet konstiginställning. Myndigheterna i det speciella landet tror jag är ganskauppmärksamma på och vill känna till vad vederbörande har gjort i ochvarför vederbörande inte fått politisk asyl i . Skulle den svenskamyndigheten då följa upp om vederbörande blir utsatt för våld tror jag att detsnarare hade en hämmande verkan än tvärtom. har just dentypen av argumentering när man följer upp ärenden och försöker trycka på olikaländers myndigheter för att inte personer skall behöva bli förföljda ellerutsatta för mer våld i hemlandet. : Redan det förhållandet att en person harsökt asyl i är en uppgift som vi inte lämnar ut. Hans Leghammar: Och du tror att myndigheterna i landet ifråga inte kände fill det? : Jag vet inte vad som gäller i varjeenskilt ärende. Jag vet att det förekommer flyktingspionage från olikaländergrupper. Dess värre kan det spridas uppgifter på andra vägar. Men det ärviktigt att inte svenska myndigheter medverkar till att sprida uppgifter omasylsökande. Jag tycker faktiskt att asylsökande har samma rätt till personligintegritet som var och en av oss. Såvitt jag förstår är detta något som vi allaönskar. Hans Leghammar: Jag tycker också att integriteten ärviktig. Men jag tror att den som sökt men inte fått asyl i vårt land har ettvisst önskemål om att man följer upp ärendet och följer den praxis som ärrelevant för landet i fråga. : Vi skaffar oss allmän kunskap om vad som kan ha hänt 1988/89:KU30 den utvisade i hemlandet. Vi har fått många rapporter av allmänkaraktär. Bilaga B 14 Om vi tar som exempel, kan vi konstatera attenligt de informationer som vi har fått därifrån känner man där inte till någotfall där en chilenare som återvänt från skulle ha råkat illa ut. : Jag skulle vilja fråga en uppgift som vi fick av Chrisfina Rogestam,nämligen att invandrarverket överlämnade ett antal fall somrörde iranier till regeringen för att få praxis fastställd men att verket intefick något svar från regeringen. Varför fick man inte det? : De ärendena var föremål för överväganden,och jag tror att det är sådana ärenden som vi redan fidigare diskuterat och därdet fanns skäl att noga överväga innan vi lade fast någon praxis. Den utredningsom behövdes och de överväganden som behövde göras kunde inte slutföras under1988. : Är det här ytterligare ett exempel på attde långa handläggningstiderna inte bara gäller invandrarverket och polisen utanatt även regeringen tar på sig för att bedöma saker? : Har ni ändrat på handläggningsrutinernainom för att undvika att man kanske tar på sigför att avgöra ett fall av det här slaget? : Som bekant vidtog vi den åtgärden ibörjan av januari att vi bestämde att alla som sökt asyl före den 1 januari1988 fick bifall. Detta innefattar också den typ av fall som jag tror att YlvaAnnerstedt åsyftar. : Men de här ärendena överlämnades ju ifebruari 1988. Det borde redan då ha funnits en del uppgifter som regeringenhade kunnat grunda sin bedömning på, när man ändå ansåg att det gick bra attlämna generellt tillstånd fill alla? : Men det generella beslutet - vi kan kalladet amnesti -kommer att gälla alla, dem som hade asylskäl och dem som inte hadedet. Enda undantaget är de som begått brott eller om det av andra skäl skullevara stötande att vederbörande fick stanna i . Detta kommer också attgälla barn. Det är en ganska självklar ordning. För övrigt har jag ganska utförligt redovisat vilkaöverväganden som vi ansett oss behöva göra när det gäller de ensamma barnen,vilka jag tror att åsyftar med sin fråga. : Just nu sitter 14 000 personer iflyktingförläggningar. 5 000 av dem har redan fått uppehållsfillstånd. Men detär svårigheter att få igångsättningsfillstånden ut fill kommuner, mycketberoende på bostadsbyggandet. Vad gör regeringen för att underlätta ochstimulera kommunernas bostadsbyggande? : Jag vetinte om det är en konstitutionell fråga, men 1988/89:KU30 regeringen harvidtagit åtgärder som har ökat bostadsbyggandet väldigt Bilaga B 14 kraftigtunder . Dessutom har vi vidtagit en del åtgärder för attunderlätta för kommunerna och gett statsbidrag till genomgångsbostäder förmottagning av flyktingar. YlvaAnnerstedt: Datainspekfionen har riktat mycket allvarlig kritik motinvandrarverkets dataregister. De åtgärder som invandrarverket skall vidta kommeratt kosta 3 milj. kr. Kommer regeringen att bevilja dessa 3 miljoner utanförbudgeten? : Det ankommer knappast på mig som avgången invandrarminister attsvara på frågan. YlvaAnnerstedt: Kommer att verka för det i sin ställning somregeringsledamot? : Jag tycker att det vore synnerligen olämpligt om jag skulle svara på frågan. '' ElisabethFleetwood: Herr ordförande! Jag börjar med att konstatera att jag inte kommeratt hinna ställa alla mina frågor. Närregeringen skall bekräfta beslut om en utvisning av asylsökande tar man hänsyntill det landets regim dit vederbörande skall utvisas. Då och då ser vi ipressen väldigt upprörande och dramatiserade beskrivningar av vilken situationde utvisningshotade befinner sig i. Får jag då fråga: Skulle det inte finnasanledning att också se på de olika polifiska rivaliserande grupper i resp. landsom kanske Hgger i strid med varandra? Det kan vara så att regimen inte hotarvederbörande, som alltså hotas här av utvisning, men väl en polifisk grupp somväntar på att vederbörande skall komma hem. Den utvisade kanske inte känner såmycket skräck för regimen som för just en politisk grupp. Om vi skulle tahänsyn till detta, skulle vi kanske kunna undvika en del mänskligt lidande. : Det görs en individuell bedömning. Grundprincipen för vem som skallbedömas som flykting är att man skall vara utsatt för förföljelse från regimeni landet. Huruvida vederbörande får stanna i är sedan beroende av enrad olika omständigheter. Somjag kunde redovisa fick stanna som konvenfionsflyktingar, medan38 % av asylsökandena fick stanna på grund av allmänna omständigheter enligt 6§. fick stanna av rent humanitära skäl. I många sådana fall som ElisabethFleetwood tecknar upp får vederbörande stanna av den senare nämnda orsaken. ElisabethFleetwood: Bland de återstående procenten tror jag att vi kan återfinna någraav de mycket ömmande fall som vi får läsa om och som både vi och övrigasvenskar upprör sig över. : Ja, det är jag övertygad om. Men i en del av de ömmande fall som vi läser om har allmänheten beklagligtvis inte hela materialet fillgängligt och förleds ibland att göra en helt felakfig bedömning på grund av det offentligt redovisade materialet. : Jag vill tacka för att han ställt upp ochkompletterat det skriftliga materialet genom att svara på våra frågor. Nr 30 Bilagedel B Sluten utfrågning med f.d. statsrådet fortsatt granskning av regeringens åtgärder med anledning av mordet påstatsminister : Vi hälsar vår riksdagskollega välkommen hit. Du har begärt att få komma till ett slutet sammanträdedärför att du har viss information av sekret karaktär att delge utskottet. Dethar vi självfallet accepterat, och vi tycker det är riktigt att informationenskall lämnas på det här sättet. Utskottet menar att vi skall koncentrerautfrågningen till dessa informationer. I övrigt har vi en öppenutfrågning . Jag skall nu ge dig tillfälle att lämna oss dessainformationer av hemlig karaktär. Jag har tidigare påpekat de bestämmelser som gällersekretesskydd av uppgifter som lämnas på detta sätt. : Om detta var jag inte alls medveten. Jaghade inte tänkt göra någon inledning och är inte förberedd för det.