bet · GC01BoU7 · 1988-12-31 00:00:00 — De höga boendekostnaderna har fört medsig att det nu kan förmärkas vissa avsättningssvårigheter också i områden därbostadsbristen är svår. Den nödvändiga minskningen avbostadssubventionerna till bl.a. ombygg nader måste ske under mera avvägda och planerade former. I enlighet med förslaget i partimotion Fill måste minskningen dessutom 173 kombinerasmed andra åtgärder t.ex. i form av höjda barnbidrag och 1988/89:BoU7flerbarnstillägg. Även andra åtgärder som underlättar en minskning avsubventionerna måste vidtas. En sådan möjlig åtgärd är skattefria avsättningartill reparationsfonder. Genom att ett system med reparationsfonder tillämpasges fastighetsägarna bättre möjligheter att på ett planmässigt och effektivtsätt underhålla sitt fastighetsbestånd som behovet av statliga medelför denna verksamhet minskar eller helt bortfaller. inställning står fast; "decemberbeslutet"om differentierade garanterade räntor vid ombyggnader var olyckligt. Emellertidär det , efter beslutet, inte försvarligt att föreslå att detrivs upp. En återgång till de tidigare gällande garanterade räntorna är i ochför sig önskvärd. Dock skulle därmed den ryckighet i ombyggnadsverksamhetenuppstå som vi så starkt kritiserade . Dessutom utreds ju förnärvarande bostadsfinansieringssystemet. Det är mot denna bakgrund vårtställningstagande skall ses att inte yrka bifall till motioner i vilka krävsatt "decemberbeslutet" skall upphävas. Lag om särskilda bestämmelser om bostadsbidrag för I avvaktan på att föreläggs ett förslag omförändringar i bostadsfinansierings- och bostadsbidragssystemen har vi kunnatansluta oss till regeringens förslag om att den som vid utgången av år 1989uppbär bostadsbidrag i princip skall få bidrag med samma belopp . Det i propositionen framlagda förslaget till lag om särskildabestämmelser om bostadsbidragen för bör alltså antas av . Vår principiella uppfattning om att en grundlig revisionav subventionerna till bostadssektorn behövs står naturligtvis fast. Särskilt yttrande (c) och (båda c) anför beträffande; Det är naturligtvis mycket viktigt att ett ekologisktbyggande kommer till stånd. är det viktigt att denna typ av byggandeutvärderas och utvecklas på ett sådant sätt att det kan bli ett normalt inslagi bostadsbyggandet. Framför allt bör härvid beaktas i vilken utsträckninglåneregler och övriga regler för byggandet kan behöva anpassas till desärskilda förutsättningar som gäller vid ekologiskt byggande. Vi har dockkunnat konstatera att flera projekt avseende ekologiskt byggande med olikaomfattning och inriktning kommit till stånd . 1 den mån dennautveckling inte fortgår är det vår avsikt att återkomma till medförslag i frågan. Ett viktigt och nödvändigt ekologiskt byggande får naturligtvisinte hämmas av ett stelbent och oflexibelt regelsystem. Särskiltyttrande (vpk, mp) 1988/89:BoU7 (vpk)och () anför beträffande; Lån till direktverkande elvärme En av de främsta orsakerna till vårt ökade elberoende ärden ökade installationen av direktverkande elvärme. Detta beroende ger intebara problem att klara dagens elförsörjning, utan det skapar framför alltproblem inför den förestående kärnkraftsavvecklingen. För att komma till rättamed den uppkomna situationen måste därför kraftfulla åtgärder vidtas för attminska elberoendet i samhället. Som en första åtgärd bör det nu förordadestoppet för bostadslån till direktverkande elvärme kunna godtas. Denna åtgärdbör dock följas av ett direkt förbud mot installation av direktverkandeelvärme i bostäder och lokaler. Särskilt yttrande (vpk) (vpk) anför beträffande; En parlamentarisk utredning om bostadspolitiken Enligt proposition 1988/89:100 (bil. 13 s. 19) skall enparlamentarisk utredning tillsättas för att bl.a. göra en översyn avboendekostnaderna. Regeringen har under hand frångått sin uppfattning och fåttutskottsmajoriteten med sig på att det räcker med viss parlamentarisk insyn ienmansutred-ningen. Som skäl anförs tidsbrist och beroendet avskatteutredningen. Jag menar att man bort söka finna en form för rejältparlamentariskt inflytande. får det i stället ske direkt iriksdagsbehandlingen. Från vpk:s sida vill vi påpeka att bostadssituationen förungdomar inte kan lösas utan kraftfulla åtgärder av typen obligatorisk kommunalbostadsförmedling, stopp för bostadsrätter (alternativt priskontroll) ochbättre utnyttjande av befintligt bostadsbestånd. Dessa åtgärder ingår i vpk;stio-punktsprogram. Enligt vpk;s mening skall ekologiskt byggande intebehandlas sorri något exklusivt. Ett ekologiskt synsätt skall genomsyraplanering och byggande helt generellt. Fördelningen mellan egen boendedel och gemensamma utrymmenm.m. Bostaden består av en kombination av privata Qchgemensamma utrymmen. De stela gränser som finns häremellan bör kunna luckrasupp. Till följd av den översyn av hela stödsystemet som pågår inom ochi avstår vpk från att nu yrka bifall till något konkretförslag. Avvecklingav RBF-stödet 1988/89: BoU7 RBF-stödet är allmännyttans alternativ till de privatafastighetsägarnas möjligheter att göra ännu fördelaktigare skatteavdrag. De somvill avveckla RBF-stödet bör också yrka på avveckling av skatteavdragen. Gränsdragningen mellan bostäder och lokaler ibostadsfinansieringssammanhang Från vpk;s sida vill vi påpeka att vi är positiva till enöversyn vad gäller gränsdragningen mellan bostäder och lokaler. Vi finnersamtidigt att det är en fråga för pågående utredningar. Tillstyrkanderamen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse Vpk konstaterar att majoritetsförhållandena räckte till enhöjning av tillstyrkanderamen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse med 15milj. Principiellt står vi fast vid vår uppfattning att någon ram intebehövs. Det är behoven och villkoren i sak som skall styra resurstilldelningenprecis som vad gäller bostadslån och räntebidrag. I en motion till 1988/föreslår vpk att ensärskild bomiljölag skall utarbetas. I denna lag anges lämpligen vilken kvaliteti olika avseenden som den boende har rätt att kräva. Bomiljölagen är denlämpliga grunden eller platsen för ett nytt gränsvärde vad gällerradondotterhalten. Stöd skall sedan utgå till alla åtgärder som behövs för attfylla kraven enligt bomiljölagen. Särskilt yttrande (mp) () anför beträffande; En parlamentarisk utredning om bostadspolitiken de gröna anser att den fortsatta expansionenav storstadsregionerna hejdas genom en aktivare regionalpolitik så att helaSverige utvecklas kulturellt, socialt och ekonomiskt. Det finns flera skäl fördetta, bl.a. följande som har anknytning till bostadspolitiken; I; Befolkningsomflyttningar mellan storstadsregioner ochövriga delar av landet måste balanseras så att inte landsbygden utarmasytterligare. II: Om storstädernas befolkning ökar kommer miljöförstöringen där attförvärras på grund av ökad trafik, luftföroreningar och avfall. Livsbetingelsernablir ännu sämre - även av sociala skäl. Sjukdomar, drogmissbruk ochkriminalitet kommer att öka, liksom samhällets kostnader. III: Köerna till bostäder, barnomsorg, sjukvård ochäldreomsorg måste minska kraftigt för ökad välfärd och trygghet. IV: Byggandet i storstadsregionerna måste minskas för att få bukt medöverhettningen och de våldsamma prisökningarna på byggmaterial, byggar- vill införa en investeringsavgift /89:BoU7 byggande av kontor, affärs- och industrilokaler i dessa regioner. Den regionalpolitik som vill driva gör detmer lockande för människor att bo kvar utanför storstadsregionerna eller attflytta dit än att flytta till storstadsregionerna. Härtill bidrar bl.a. vårtförslag att i stället för bostadsbidrag ge barnfamiljerna ett hyresoberoendebastillägg. Ingen förlorar på en sådan reform, men de som har lägre hyror änstorstadshyrorna vinner mellanskillnaden. Kommunerna utanför storstadsregionerna bör också uppmuntrasatt erbjuda bra bostäder till rimliga kostnader. Detta avlastar byggandet i deheta regionerna och sprider bostadsbyggandet till större delar av landet. Detmöjliggör också upphandlingar av mindre byggprojekt som även mindre byggföretagkan lämna anbud på, vilket medverkar till en sundare priskonkurrens ochmotverkar att byggandet och byggföretagen blir ännu storskaliga re. regionalpolitik gör det också mer lockandeför företagen alt förlägga nya eller befintliga arbetsplatser utanförstorstadsregionerna, bl.a. genom sänkta arbetsgivaravgifter i ,skogslänen och på och genom inrättandet av närfonder i varje kommun. Med en aktivare regionalpolitik, som den nu beskrivna, börden fortsatta expansionen av storstadsregionerna, överhettningen av byggsektornoch den våldsamma prisutvecklingen kunna hejdas. Därigenom skapas rimligareförutsättningar att finna ett system för bostadsfinansieringen som uppfyller dekrav som förs fram i motion Bo269. Ungdomar har fortfarande svårt att få bostäder som passarderas behov och ekonomi. Även i årets motionsflod finns flera goda förslag som,om och när de förverkligas, kan bidra till att få fram fler bostäder förungdomar. Det är viktigt att hejda den fortsatta expansionen avstorstadsregionerna genom en aktivare regionalpolitik så att hela Sverigeutvecklas socialt, kulturellt och ekonomiskt. Bl.a. bör inga nyabyggnadstillstånd ges till byggande av nya arbetsplatser i storstadsregionernaoch investeringsavgifter införas för att bygga kontor, affärs- ochindustrilokaler där. Vidare bör en arbetsgrupp med representanter för olikaungdomskategorier, bostadsförmedlare, fastighetsägare och politiskaungdomsorganisationer tillsättas omgående med uppgift att göra en katalog övertänkbara möjligheter, gärna även okonventionella, för att lösaungdomsbostadsproblemen. Denna katalog bör läggas fram för riksdag och regeringföre för beslut och åtgärder. Exempel på åtgärder m.m. ärföljande; - Kontor och vissa storalägenheter'kan varsamt byggas om till ungdoms bostäder - i vissa fall med utnyttjande av gemensamma utrymmen för att täcka in kraven på fullvärdig bostad på liknande sätt som föreslagits för gruppboende för bl.a. äldre. Dessutom borde vissa evakueringslägenheter, som är isådant skick att de kan utnyttjas, under ytterligare kunnaanvändas som ungdoms- 12 1988/89. bostäder,vid behov efter varsam upprustning. måste fortsatta 1988/89:BoU7sammanslagningar av små lägenheter stoppas. Det är enligt de grönas uppfattning viktigt attförbättra bostadsförsörjningen och anpassa den till de nya behov som blirföljden av den aktivare regionalpolitik som partiet förespråkar. En social,kulturell och ekonomisk utveckling av hela landet måste naturligtvis följas uppmed konkreta åtgärder också på bostadsområdet. Det får enligt degrönas mening mot bakgrund härav förutsättas att regeringen använder deplaneringsinstrument som redan finns för att nå detta mål. I första hand börhärvid utnyttjas möjligheten att av kommunerna begära särskilda redovisningarav bostadsförsörjningsplaneringen för bl.a. äldre, handikappade samt långvarigtsjuka. Metoden för beräkning av låneunderlag Det är naturligtvis viktigt att lånesystemet görs såenkelt och lätthanterligt får inte systemet ges en sådan utformning att andra Detta betyder bl.a. att lånesystemet måste vara anpassattill de övergripande målen om en minskad miljöförstöring och en bättrehushållning med våra naturresurser. Det är därför viktigt att den nya metodenför beräkning av låneunderlag ges en sådan utformning att den bidrartill att nå dessa mål. Det bör sålunda inom lånesystemets ram vara möjligtatt fullt ut belåna alla typer av åtgärder som ger en lägre energiför- ' brukningeller som bidrar till en god beständighet och därmed också minskadekostnader för drift och underhåll. Fördelningen mellan egen boendedel och gemensamma utrymmenm.m. Det finns enligt de grönas mening starka skälsom talar för att gruppboende i olika former skall underlättas och stimuleras.Det kan således finnas skäl att vidta förändringar i såväl byggregler somlåneregler för att nå detta mål. I ett övergångsskede kan dessutom särskildastimulanser visa sig nödvändiga. Inte minst bör dessa åtgärder rikta sig motgruppboende för äldre. Det är mot bakgrund härav vår avsikt att återkomma tillriksdagen med förslag med denna inriktning. delar helt den inställning till behovet avkommunal energiråd givning som förs fram i detta betänkande behandlade motioner från c och vpk. Den kommunala energirådgivningen har framgångsrikt medverkat till att minska energislöseriet och förbättra energihushållningen. I samband med den förestående kärnkraftsavvecklingen kommer det att vara nödvändigt att en fungerande energirådgivning finns uppbyggd. Vi anser emellertid att en ' sådanverksamhet bör kunna komma till stånd utan att statliga bidrag införs. I vår motion Bo254 har vi därför föreslagit att kommunallagen skall ändras så att inrättandet av en tjänst som energirådgivare blir en obligato- ._ Detta motionsyrkande kommer att behandlas av 1988/89:BoU7bostadsutskottet . Reglerna för stöd till fukt- och mögelskador Det är i högsta grad oroande att reglerna för stöd tillfukt- och mögelskadade bostadshus inte tycks fungera tillfredsställande. Mångadrabbade småhusägare får vänta orimligt på den hjälp de ärberättigade till. Andra får inget stöd alls eller så begränsat stöd att derasekonomiska situation allvarligt hotas. Det var mot denna bakgrund vi hösten1988 tillsammans med övriga partier i ett enigt bostadsutskott ställde ossbakom en beställning till regeringen om en skyndsam översyn av villkoren förstöd till fukt--och mögelskadade bostadshus. Med tanke på att det endast gått sedanriksdagen ställde sig ' bakom bostadsutskottets begäran om regeländringar harvi inte ansett att ett nytt uttalande i samma riktning nu skall behövas. Viförutsätter att regeringen vid omarbetningen av reglerna för stödet tillfukt-och mögeldrabbade bostadshus även beaktar de synpunkter som förts fram imotion Bo205 (c), dvs. behovet av lägre självrisk, kortare väntetider m.m. Viutgår vidare från att regeringen inom en mycket snar framtid vidtar deregeländringar som erfordras eller återkommer till med förslag omsådana. Skulle så inte bli fallet bör ta ett initiativ ifrågan. de gröna förordar att dagens bostadsbidragskall ersättas av särskilda bastillägg. Med den konstruktion dessa tillägggivits kommer kostnaderna härför att belasta huvudtitel.Någon anslagsbelastning under huvudtitel uppstår därmedinte. Regeringensav utskottet tillstyrkta i988/89:BoU7 Lag medsärskilda bestämmelser om bostadsbidrag för lämnas bostadsbidrag enligt lagen(1988:786) om bostadsbidrag tills vidare endast för månaderna . Den som vid utgången av uppbärbostadsbidrag har rätt att utan föregående ansökan få bidrag även för månadernajanuari-juni 1990 med samma belopp som för . Inträffar någon sådanändring som avses i 28 eller 29 § lagen (1988:786) om bostadsbidrag, skall dockbidragsbeloppet anpassas med hänsyn härtill. I fråga om bostadsbidrag för månaderna januari-juni1990 i andra fall än som avses i 2 §, skall bidraget bestämmas med utgångspunktfrån den bidragsgrundande inkomst som kan beräknas med ledning av 1988 årstaxering till statlig inkomstskatt. Närmare föreskrifter i fråga om den bidragsgrundandeinkoinsten och ansökningsförfarandet meddelas av regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer. Dennalag träder i kraft . Reservanters i988/89:BoU7 Bilaga2 Förslag till Tillhör reservation 83 (m, c) Lag omupphävande av lagen (1988:786) om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs att lagen (1988:786) ombostadsbidrag skall upphöra att gälla vid utgången av . Lag omändring i lagen (1988:786) om bostadsbidrag 85 (vpk) Härigenom föreskrivs att 7, 9, 14,19, 21 och 24 §§ lagen (1988:786) om bostadsbidrag skall ha följande lydelse: Bostadsbidrag lämnas till den som 1. är kyrkobokfördinom kommunen och 2. där bor i enbostad som han äger eller innehar med hyres- eller bostadsrätt. Närmare föreskrifter om vad som gäller när bostaden utgören del av upplåtarens egen bostad, hyrs i andra hand eller är en gruppbostadför flera hushåll meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Bostadsbidrag lämnas med lägst detbidragsbelopp som kan beräknas enligt 19 och 20 §§, om den bidragsgrundandeinkomsten inte överstiger . Om den bidragsgrundande inkomsten ärhögre, skall bidragsbeloppet minskas av den överskjutandeinkomsten. Bostadsbidrag lämnas med lägst detbidragsbelopp som kan beräknas enligt 21 §, om den bidragsgrundande inkomsteninte överstiger för en ensamboende och för makar.Om den bidragsgrundande inkomsten är högre, skall bidragsbeloppet minskas meden tredjedel av den överskjutande inkomsten. 1. med265 kronor för familjer med ett barn, 530 kronorför.familjer med två barn, 795 kronorför familjer med tre barn, 660 kronorför familjer med fyra barn, 265 kronorför familjer med fem eller flera barn, samt 2. av den del av bostadskostnaden som överstiger men inte 2 450kronor för familjer med ett eller två barn, för familjer med treeller fyra barn, för familjer med femeller tlera barn. Ombostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket 2, lämnasbostadsbidrag av den överskjutande bostadskostnaden per månadupp tili 2 650kronor för familjer med ett barn, för familjer med tvåbarn. för familjer med trebarn, för familjer med fyrabarn, för familjer med femeller flera barn. Högre bostadskostnad än som anges i andra stycket fårbeaktas, om 1988/89:BoU7 bidragssökanden eller någon medlem av dennes familjär handikappad och socialnämnden har tillstyrkt att bidrag lämnas för en högrekostnad. Närmare föreskrifter om beräkningen av bostadskostnadensstorlek meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Bostadsbidrag lämnas med 80 procentav den del av bostadskostnaden som överstiger men inte för ensamboende och för makar. För hushåll där någonfår studiemedel lämnas bostadsbidrag dock endast för den del avbostadskostnaden som överstiger . Högre bostadskostnad än som anges i första stycket fårbeaktas, om bidragssökanden eller dennes make är handikappad och socialnämndenhar tillstyrkt att bidrag lämnas för en högre kostnad. Närmare föreskrifter om beräkningen av bostadskostnadensstorlek meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Bostadsbidrag betalas ut månadsvis.Bidrag betalas inte ut. Om bostadsbidraget inte hartagits ut före utgången av kalenderåret efter det då bidraget kunde tas ut, harrätten till det förfallit. Denna lag träder i kraft den 1september 1989 och tillämpas första gången i fråga om bostadsbidrag för tidenden 1 januari-den 30 juni 1990. 1988/89:BoU7Bilaga 4 53. ,54. - 1988/89:BoU7 84, 85, 90 59, 62. 45, 53, 54, 60 1 Sammanfattning....................................................... 1 2 Propositionerna........................................................ 2 3 Motionerna .............................................................. 3 4 Statistiskauppgifterom bostadsförsörjningen m. m. 4.1 Bostadsbeståndet.................................................. 17 4.2 Bostadsproduktionen............................................. 18 4.2.1 Nyproduktionen .................................................. ..... 18 4.2.2 Ombyggnadsverksamheten................................. ..... 20 4.3 Byggnadskostnader............................................... ..... 21 4.4 Bostadsmarknadsläget......................................... 24 4.5 Bostadskostnaderna............................................. 25 5 Utskottet................................................................. 26 5.1 Bostadspolitikensinriktning och utformning m. m 26 5.1.1 Bostadspolitikensallmänna utformning................ 26 5.1.2 Byggnadsreglerandeåtgärder............................. ..... 29 5.1.3 Vissabostadspolitiska åtgärder i övrigt............... ..... 31 5.1.3.1 Boendeför vissa grupper......... ..... 31 5.1.3.2 Bostadsbyggandetsomfattningm.m .. 33 5.1.3.3 Bostädernasfördelning på upplåtelseformer m.m 35 5.1.3.4 Kostnadsutvecklingeni bostadsproduktionen m. m 36 5.1.3.5 Ekologisktbyggande.......................................... 37 5.2 Vissa äldrelåneformer m. m................................... ..... 38 5.3 Förutsättningaroch villkor för lån........................... 39 5.3.1 Metoden förberäkning av låneunderlag.............. 39 5.3.2 Mark-ochkonkurrensvillkoret .............................. 42 5.3.3 Lån tilldirektverkande elvärme............................ ..... 44 5.3.4 Prövningen avuthyrningen av egnahem............. ..... 44 5.3.5 Ortskoefficienterna............................................... 45 5.3.6 Villkor ochförutsättningar för lån i övrigt....... 46 5.4 Reparation,om-och tillbyggnad........................ 50 5.4.1 ROT-programmetsomfattning m. m...................... 50 5.4.2 Ändringar avgällande lånevillkor m. m................. 52 5.4.3 ROT-program förVA-nätet m.m............................ ..... 55 5.5 Räntebidrag..................................................... ..... 57 5.5.1 Gällandeordning m.m.......................................... ..... 57 5.5.2 Vissa förslagom räntebidragssystemets uppbyggnad 58 5.5.3 Den garanteraderäntan vid ombyggnad m. m. 5.5.4 Slopande avvissa räntesubventioner m. m......... 63 5.5.5 Gränsdragningenbostäder/lokaler som förutsätt- ning för räntebidrag..................................... 64 5.5.6 Slopande av räntebidrag vidövertagande av fas tigheter ägda av allmännyttiga bostadsföretag ... 65 5.6 Stödför fastighetsförvärv m. m........................ ..... 65 5.7 Vissatemporära bostadsstöd ......................... 68 1988/89:BoU7 5.7.1 Hyresrabatter....................................................... ..... 68 5.7.2 Återflyttningsbidragoch nybyggnadsbidrag......... ..... 69 5.7.3 Ungdomsbostadsstödet....................................... 70 5.8 Tilläggslån m.m....................................................... 71 5.9 Bostadsbidrag ............................................ ...... ..... 75 5.9.1 Inledning ............................................................. ..... 75 5.9.2 Gällande regler..................................................... 76 5.9.3 Förslag imotioner om ändringar i bostadsbidragsreglerna m.m. samt utskottetsställningstagande 76 5.9.4 Vissa frågor omalternativ till bostadsbidragen ... 78 5.12 Anslag.................................................................... ..... 88 5.12.1 Anslag tillvissa lån till bostadsbyggande............. ..... 88 5.12.2 Anslag tillräntebidrag.......................................... 88 5.12.3 Anslag tillåtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter 89 5.12.4 Anslag tilltilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshusm. 5.12.5 Anslag tillbostadsbidrag...................................... ..... 89 5.12.6 Anslag till viss bostadsförbättringsverksamhet m.m 89 5.12.7 Anslag tillbidrag till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m 90 5.12.8 Anslag iövrigt .................................................... 90 5.13 Hemställan........................................ ...... ......... 90 1 Utformningen avbostadspolitiken (m)...................... ..... 99 2 Utformningen avbostadspolitiken (fp)..................... ..... 99 3 Utformningen avbostadspolitiken (c)....................... ... 100 4 Avveckling avde byggnadsreglerande åtgärderna (m, fp) 101 5 Införande av eninvesteringsavgift (m, fp)............... ... 102 6 Införande av eninvesteringsavgift (c. mp)............... 103 7 Införande av eninvesteringsavgift (vpk)................. ... 104 8 Ungdomensbostadssituation (m, fp)....................... 104 9 Ungdomensbostadssituation (c)............................. 105 10 Avveckling avungdomsbostadsdelegationen (m) .... 106 11 Samhälletsansvar för boendeservice (vpk) ........... ... 106 12 Bostadsbyggandetsinriktning i (m). 13 Bostadsbyggandetsinriktning i (fp). 14 Stimulansbidrag(m)................................................. 108 15 Stimulansbidrag(vpk, mp)................................... ........ 108 16 Neutralitetmellan olika upplåtelseformer m. m. (m, fp) 109 17 Utförsäljningav äldre hus ägda av allmännyttiga bostadsföretag (m,fp).............................................................................. 110 189