bet · GC01SfU11 · 1988-12-31 00:00:00 — Eftersom vi anser att arbetsskadeförsäkringen inte harnågot exklusivt värde för statistik och informationssystem i övrigt ellerförebyggande verksamhet, har vi kommit fram till att vi behöver ompröva helasystemet radikalt. Det finns flera utgångspunkter för detta. Man kan fråga sig om det är modernt att i ett samhälle avvår typ behandla människor olika, beroende på om de har skadat t.ex. ryggen iarbetet eller utanför arbetet. Är det inte ett modernt samhälles uppgift attbehandla människorna lika? Är det inte lika legitimt att bli skadad i hemmeteller under färd till och från fritidshuset t.ex.? En annan utgångspunkt är att den 100-procentigaersättningen ger oss möjlighet att följa internationella konventioner på arbetsskadeområdet. Det är annars något som binder oss och som vi inte kan bortse ifrån. Ett kvarvarande problem som gäller livräntor kan man säkert lösa - vare sig livräntorna ligger kvar hos eller flyttas över tilltrygghets- försäkringarna,-ävenom man radikalt förändrar systemet., ,. Vi tror således.att det är möjhgt att i det stora helaslppa arbetsskadeför- Bjlaga säkringen utan att det blir några väsentliga välfärdsförluster,i det syenska samhället. Vi tror att det är möjligt.att inordna arbetsskadeförsäkringen iett , . reformerat allmänt sjukersättningssystem., Vi'tror att, rnan gör avsevärda . vinster genom detta, således ,utan välfärdsförluster. Vi kommer att få en minskad administration, vi slipper väntetider innan människors ärenden blir . utredda och vi får ett bättre incitament till rehabilitering. ; ,-, ., Idetförslag till omläggning av sjukersättningssystemet soni SAF;s styrelse . harlagtfram,sominnebärattman skulleha en sjuklöri,från arbetsgivaren yid ..,, korttidsfrånvarooch en.100-procenfig nivå på sjukpenningen,passar det väl, in att också beaktabehovet av en omläggning av arbetsskadeförsäkringen. Jagsade tidigare att vitroratt man har en begränsad nyttaav arbetsskade-, , , försäkringen i det förebyggande arbetet. Jag har ganska stor erfarenhet av , detta. Givetvis har vi på SAF, från de privata arbetsgivarna, det största , ., intresseav att ständigt förbättra arbetsmiljön. Men.det är sällan vi i det arbetet hörtalas om att arbetsskadeförsäkringen skulle ha någon större betydelse. Det somär betydelsefullt är att den som råkar ut för en skada kommer in . Detallra viktigaste vore egentligen att ha ett internt system förarbetsskadestatistik på företagen, där man kunde spåra upp de riskersom finns och vid olycksfall, arbetssjukdomar och annat direkt utpeka vilkenmiljö som är den farliga och vad som behöver åtgärdas. Det arbetar vi ocksåför. Det är så varje ansvarskännande och avancerad .. skyddstjänst i ett företagvill arbeta. Det vi får veta från arbetsskadeförsäkringsstatistiken ärför gammalt och inte alls indelat på ett sådant sätt att man kan få riktiginformation. Vidare visar det sig av undersökningar att arbetsskadeförsäkringeninte ger hela sanningen ens statistiskt. Det kan vi lätt tänka oss in i. Deflesta människor kanske går på ett fidigt stadium fill den allmänna sjukvården,till vårdcentral eller privatläkare. Det är där de första symtomenuppmärksammas. Låt oss i ett reformerat system arbeta vidare rned attbygga upp och förbättra de informationssystem vi behöver, som inte behöver hasamband med just en arbetsskadeförsäkring. : Arbetsskadeförsäkringens betydelseför arbetsmiljön är temat . Jag skall i detta sammanhangredovisa några uppfattningar som är gemensamma för staten som arbetsgivare ochde fackliga huvudorganisationerna i den statliga sektorn - /SR, SF ochTCO-S-, vilka är statens arbetsmiljönämnds huvudmän. Jag vill först beröra vilka motiv som finns att utredaoch anmäla personskador som kan misstänkas ha samband med arbetet. Man kanibland få intrycket att det bara är försäkringen som gör att skador anmäls. Ömman ser litet närmare på detta kan man dock, anser vi, urskilja ett antal olikamotiv som vart och ett har stor betydelse i sammanhanget. Det första mofivet skulle vi vilja kalla det medmänskligamotivet. Det är den kanske största drivkraften hos oss, att se till attmänniskor inte skadas. Oavsett vilken position vi har i ett företag eller enmyndighet tror jag att vi alla känner ett sådant ansvar. De människor, som harblivit fällda i domstol för attde:anses ha haft skuld i ätten människa drabbats av skada eller /89:Sf.Ull avlidit, känner framåt en stor skuldkänsla, som.betyder .Bilaga enormt mycket mer än det ringa bötesbelopp som normalt blir följden avett. Vad bidrar då arbetsskadeförsäkringen med i,detta sammanhang?.Det; .. , finns en djupt grundad uppfattning hos oss att man, om man skadas,! inte därutöver skall behöva drabbas ekonomiskt och att man skall få,den,I ersättning man är berättigad till. För de-flesta ay oss ,kanske jobbet är . Men att arbeta är också något man.måste göra för att överleva;Det. , ligger alltså inte en frivillighet bakom. Det är då,rimligt att rnan intedrabbas . ,, , , ,, .,:!,: En annantyp av motiv är det formella arisvaret. Genom arbetsmiljölagen, . brottsbalkenoch de olika arbetsmiljöavtalen finns,tillräckliga motiv för att man skall tareda på vilka riskersom finns, utreda skador,och anmäla dem. Även här tillförLAF en del. Där finns nämligen ett formellt krav att man skall utreda ochanmäla skada inom en, . Oavsett vilken typ av verksamhet man har vill man bedrivaden på ett effektivt sätt. Det innebär att man skall bedriva en produktion, enverksamhet, med så stor omfattning och så god kvalitet som möjligt. Det innebärockså att det skall ske så få störningar som möjligt. Många arbetsmiljöforskareanvänder begreppet störning eller avvikelse som en definition på olycka. Det ärett starkt motiv i sig. Genom att man har ett krav på att utreda och anmälaskador, leder det till ökad kunskap om vad som orsakat skadan. De avvikelsersom inträffar leder så att säga bakvägen till ökad kunskap om vilka brister somfinns i produktionen. Därmed ökar också effektiviteten i verksamheten. Kostnaderna syns tydligt i många fall - om man skall sättain ersättare för den som är sjukskriven eller om det blir skador påutrustningen. Man skall inte heller glömma bort att det finns vinster att hämtanär det gäller att åstadkomma arbetsmiljöförbättringar. Man kan i och för sig säga att arbetsskadeförsäkringen ären fast kostnad. Man kanske inte har uppfattningen att det kostar att ha denförsäkringen. Jag tror ändå att det finns ett allmänt medvetande om detta. Detblir emellertid mer komplicerat om man ser till den enskilde arbetsgivaren, detenskilda arbetsstället. Här är betalningsströmmarna så komplicerade att detinte är så lätt att överblicka exakt vad en skada leder till strikt ekonomiskt.På den statliga sidan är sambandet nog tydligast på en vanlig anslagsmyndighet.Där betalar man genom arbetsgivarinträdet för den som är sjukskriven, och manfår inte tillbaka någonting från försäkringen. Det får man t.ex. på affärsdrivandeverk. Man kan således konstatera att det finns en hel del starkamotiv för att ta reda på vilka risker som finns i jobbet, att utreda inträffade skador och anmäla dem. Detta gäller oavsett LAF. Men med den utformning försäkring en har ger den ett antal ytterligare viktiga motiv för att görautredningar och anmälningar av skador. Den slutsats man kan dra av detta är att om man avskaffar försäkringssystemet, måste man skapa andra incitament för utredning och anmälan av personskador i arbetet, om man vill ha samma kunskap som man har . Eller också får vi helt enkelt räkna med en ' minskadbenägenhet att utreda och anmäla skador. När det gäller'vilka direkta arbetsmiljöförbättritigäréotri LAF leder till 1988/89:SfU 11 kan vi konstatera att på lokal nivå; på detenskilda afbétsstället, styrsmycket Bilaga ' av utbildning, informafion och uppmärksarhhet äv dé ko'nsfatei"ahdeh som' ' ' ' ' görs officiellt om sambandet mellan arbete och skada. Det påverkar '-.: .' säkerligeni många fall vilka resurser man är beredd att'släppa"till och dén ' beredvillighetsom finns ätt'vidta åtgärder.' ' *' '.,'.,". ':;,-' -'i' Naturligtvispåverkar LÄF på många fler sätt. När det gäller den officiella ' . ' statistikenanser vi från SAN:s sida att denna är mycket användbar på '' sektors-och branschnivå vid prioriteringar äv gérié'rélla'in'satser. Deh är ' ' ' ' ' ' naturligtvis mindre användbar på lokal nivå på'grund äv'den lärijga' ' - eftersläpningen och de grova kategoriindelningar som används. Vi anser ändå att statistiken är en biä inkörsport för konstruktiva diskussioner om åtgärder på arbetsplatserna; Med alla de brister söm ärbétsskadéstatistikén' ' har. har den dock en fantastisk förmåga att få eri att ställa frågor Och ättgöra ' '"' ' ' , " ' . ; ;. . .. . ' . Eftersom "lever" genom LAF är den slutsatsman kan dra följande: ' om man avskaffar försäkringssystemet måsteman skapa ett nytt system för central skaderapportering, eller också får vi ifortsättningen klara oss en officiell skadestatistik pä riksplanet. : Jag företräder här både . Den kommunala sektorn, dvs. landsting och kommuner,tillhör inte de näringsgrenar som är mest drabbade ur arbetsskadesynpunkt.Såväl arbetsolyckorna som arbetssjukdomarna ligger under genomsnittet församtliga näringsgrenar, om man ser till frekvensen skador per . Det framgår av den senaste statistiken frånarbetarskyddsstyrelsen över arbetsskador 1984. Inom vissa grupper har vi dockproblem. Det gäller framför allt sjukvårdsbiträden i såväl sluten som öppenvård. Lokalvårdare är en annan utsatt grupp. Enligt statistiken är överbelastning den vanligasteorsaken till arbetsolyckorna, och belastningsskador är den vanligaste orsakentill arbetssjukdomar. Men det pågår också en hel del utvecklingsarbete för attkomma till rätta med problemen. Utvecklingsarbetet innebär dels en satsning påteknik och metoder, dels en utveckling av arbetsorganisationerna. Den kraftiga omstruktureringen i vården innebär storaförändringar i arbetsmiljön. När vården sker i andra boendeformer, t.ex. ihemmet, är förutsättningarna för en god arbetsmiljö helt annorlunda. Enömsesidig anpassning måste allfid göras mellan personalens behov och dess kravpå en . god arbetsmiljö och den enskilde patientens behov av service, men detgäller också patientens behov av integritet. På sjukhusen kan följden samtidigtbli att vårdtyngden blir större - ju fler patienter som flyttar till annanvård, desto fler krävande patienter får man att vårda. Det innebär också enökad psykisk och fysisk belastning för personalen. Det görs kartläggningar av arbetsmiljöns beskaffenhet, ochdet förs kontinuerligt lokal arbetsskadestatistik. Detta utgör ett viktigtunderlag för det förebyggande arbetet. Den centrala statistiken från kaninte användas i det praktiska arbetet. Den är alltför grov, och redovisningen För att man skall kunna börja det förebyggande /89:SfUll arbetet på ett tidigare stadium behövs en betydligt bättre ochsnabbare Bilaga statistik. Arbetsmiljöfrågorna är mycket viktiga för landsfingen ochkommunerna ' när det gäller personalförsörjningsarbetet inför 1990-talet. Det gäller, insatser på flera plan, bl.a. en mer medveten satsning påpersonalens trivsel och utveckling. Det gäller även förändrade samverkansformermed de fackliga organisationerna. Det pågår ett aktivt arbete från parternas sida för attarbetsmiljön skall bli så bra som möjligt och för att man skall kunna förhindraatt arbetsskador . . uppkommer. Arbetet ingår som en naturlig del iverksamheten. Stora resurser satsas också på särskilda projekt inom en hel delproblemområden. Man satsar också på utsatta yrkesgrupper och vissaverksamhetsområden. Insatser görs även för att de långtidssjukskrivna lättareskall kunna återgå i arbete. Företagshälsovården i samarbete med arbetsledare,primärvården, . m.fl. har en särskilt viktig roll i dettaarbete. och stöder på olikasätt landstingen och kommunerna i deras arbete för en bra arbetsmiljö. Olikametoder , diskuteras för att nedbringa sjukfrånvaron. En metod som diskuterasär en , . radikal omläggning av sjukersättningssystemet. Det börfinnas ekonomiska incitament för arbetsgivaren genom ett klart samband mellanpersonalens sjukersättning och arbetsgivarens kostnad. Diskussionen har iförsta hand . gällt att låta arbetsgivarna ta det fulla ekonomiska ansvaret förersättning för förlorad arbetsförtjänst vid kortare sjukskrivningsperioder.Resurser från skulle kunna sparas in, frigjorda medel skullesättas in i det aktiva rehabiliteringsarbetet. Det finns naturligtvis risker med en sådan omläggning.Personer med olika slags arbetshandikapp kan få svårare att komma in påarbetsmarknaden och . svårare att byta arbete. Man måste överväga på vilkasätt en sådan utveckling kan förhindras. Omläggningen är också förenad med enrad praktiska svårigheter som måste analyseras. Oavsett om det är en arbetsskada eller om det är någotannat som orsakat sjukdomen är det mycket viktigt att rehabilitering sätts in itid och att man kan komma tillbaka till arbetet och arbetsgemenskapen. : Förmiddagens diskussioner har ganskamycket handlat om försäkringens administration och kostnader. Jag tycker attdet är viktigt att från de försäkrades synpunkt också diskutera den utvecklingvi talat om. Bland de fackliga medlemmarna har det under många årfunnits en stark kritik mot tillämpningen av arbetsskadeförsäkringen. Man harupplevt att den tillämpats för snävt och att det funnits stor variation itillämpningen. Man har fått avslag på ansökningar om arbetsskador som man påarbetsplatsen helt klart funnit vara relaterade till arbetsplatsförhållanden.Den krifiken har minskat genom den ändrade praxis som slagit igenom undersenare år. Enligt min uppfattning har försäkringen numera i huviidsak fått entillämpning som svarar mot de syften man hade med den nya lagsfiftningen. Huvudfrågan när det gäller arbetsskadeförsäkringen ärenligt min mening inte administrationen och kostnadsutvecklingen. Det är viktigt att vänteti- gg 6 1988/89.11 saml. dernaförkortas, öch jag tror att administrafionen säkertkän förenklas. Men1988/89:SfUl 1 det allvarliga är det förhållandet att så många människor iåldern Bilaga slits ut i arbetet. Det alarmerande är inte attarbetsskadeförsäkringens kostnader ökar. Större delen av kostnaderna skulle förövrigt, om så inte var fallet, ligga på sjukförsäkringen. Det alarmerande ärattalla tre grupperna-långtidssjukskrivna, arbetsskadade och förtidspensionärer -ökar . Det är inte fråga om att genom eh snävare praxis flyttamänniskor från den ena gruppen till den andra, det är fråga om att göra någotåt utvecklingen. Förhållandena i arbetslivet har en stor del av ansvaretför utvecklingen. Utvecklingen har gått mot att arbetet på många håll styckatssönder i ännu mindre moment, och arbetsteriipot har drivits upp. Våra medlemmarhar drabbats hårt av detta. Vi vet ätt klasskillnaderna när det gäller ohälsasnarare har ökat än minskat. Antalet människor med svår värk i skuldror, axlar,rygg eller höfter är cirka fyra gånger så högt hos arbetarklassen som isocialgrupp 1. Detta kan inte'förklaras med att det beror på individuellafaktorer. Det strategiska handlandet är att ge sig på de förhållanden iarbetslivet som skapar förslitning och ohälsa. Det finns också andra motiv till arbetsskadeförsäkringen.Det gäller den enskildes rätt till ersättning, den skadeståndsäspekt som jagförut pekat på, liksom att de förhållanden som leder till arbetsskador i mångafäll är eri form av ekonomisk brottslighet. Om vi ser till arbetsskadeförsäkringens roll när detgäller arbetet med arbetsmiljöproblemen, finner vi att det först och främst ären fråga om att få in anmälningar. Vi skulle helt säkert få mycket färreanmälningar om det inte fanns en försäkring där dét har betydelse för dénenskilde om han anmäler sig eller inte. Det handlar om att ha en försäkring ochom hur försäkringen är utformad. Genom anmälningarna får vi inte bara enstatistik, vi får en uppmärksamhet kring dessa frågor. Jag är övertygad om attdagens diskussion om belastningsskador inte hade förts om vi inte haft enförsäkring som omfattat den typen av skador. Vi hade heller inte satsat så kraftigtpå att, göra något ät dem som vi nu är på gång att göra. Det gäller att fästa uppmärksamheten på utvecklingen ochde här skadorna. Det handlar också om att få fram kunskaper om orsakssammanhangoch om vad som kan göras. Riskerna med lösningsmedel, flygmotorbränsle ochasbest har främst till följd av arbetsskadeförsäkringen kommit undervetenskaplig belysning. Jag tror att vi kan utnyttja försäkringen bättre, menvi skall ha den som ett ay instrumenten i arbetet med arbetsmiljöproblemen. Vikan utnyttja anmälningarna bättre. Varje anmäld, skada kan användas som enindikator. Man behöver inte vänta på prövningen. Redan anmälda skador bör varaen signal till åtgärder.på arbetsplatserna. Jag tror också det är möjligt att åtminstone på störrearbetsplatser med tillgång till företagshälsovård lägga första steget i en arbetsplatsutredningvid arbetsskada på arbetsplatsen och därmed få en snabbare och effektivare koppling till förebyggande åtgärder. Det skulle i så fall vara en parallelltill det rehabiliteringsutredningen föreslår vad gäller rehabiliteringsarbetet. skall naturligtvis ha kvar det slutliga ansvaret för utred ningen, för kompletteringar m.m. samt för bedömningen. Men jag tror att mycket mer kan göras på arbetsplatsen. Vi diskuterar just nu den frågan 70 inom LO isamband med remissyttrandet över rehabiliteringsutredningens /89:SfUll betänkande. En fråga som på många håll har diskuterats är om man pånågot sätt.kan skapa ekonomiska drivkrafter för arbetsgivaren att medverka tillrehabilitering och till en bättre arbetsorganisation och arbetsmiljö. Med denmotiveringen har man från arbetsgivarsidan själv föreslagit att man skall taöver ansvaret för sjukersättningen under den första delen av en sjukperiod. Visst kan korttidsfrånvaron ha samband medarbetsorganisation och arbetsmiljö, men jag tycker att resonemanget verkarbakvänt. Det är främst .-de långa sjukskrivningarna som avspeglar arbetsskadoroch brister i arbetsmiljön. Det är framför allt fallen av sjukskrivningarunder som kan nedkortas genom effektivare rehabilitering. Det ärfallen med sjukskrivningar som står för huvuddelen avsjukförsäkringens kostnader och huvuddelen av ökningen. Varför inte vända på resonemanget och säga attförsäkringskassan skall debitera arbetsgivaren kostnaden för den sjukfrånvarosom sträcker sig ? Då tror jag att vi skulle få ettbetydligt större intresse för att de långtidssjukskrivna skall ha möjlighet attså fort som möjligt komma tillbaka till arbetsplatsen. Men en avgörande förutsättning är att vi inte skaparettsystem som leder till en ännu hårdare gallring av de arbetssökande. Det ärkanske någon form av differentierade avgifter som vi skall stanna för. Arbetsskadeförsäkringen är alltså, viktig både för denenskilde och för att . fästa uppmärksamhet på och få kunskaper om faktorer i arbetsorganisatio nen som orsakar skador och sjukdomar. Vi kan använda arbetsskadeförsäk ringen på ett bättre sätt än vi gör . : Aft arbetsskadeförsäkringen blivit ettbekymrrier för socialförsäkringsadministrationen har framgått av förmiddagensredovisning. Arbetslivet försliter emellertid människor i snabbare takt än vadadministrationen hinner med att hantera. Trots arbetsmiljöförbättringar, som iett internationellt perspektiv är föredömliga, ökar skadorna. Nya skaderiskerdyker upp. Monotona och reJDCtitiva arbeten som leder till statisk belastningoch successiv förslitning återfinns förutom i industrin även i dagenskontorsmiljö. Detta beror bl.a; på införandet av ny teknik som många gångerinnebär en arinorlunda arbetsorganisation som skaparmonotona och repetitiva arbeten. Tjänstemän är utsatta för såväl olycksfall i arbetet somarbetssjukdomar. Olika faktorer i miljön kan leda till psykosociala skador. Med den snabba utveckling och strukturförändring som sker på arbetsmarknaden kan mari ' sannolikt förvänta sig att psykiska och sociala faktorer i arbetsmiljön kommer att spela en alltmer betydande roll för uppkomsten av arbetsskador och arbetssjukdomar, vilket innebär eri ur arbefsmiljösynpunkt sammansatt problembild. Det är då viktigt att ha en särskild arbetsskadelagstiftning. Dét gäller att slå vakt om en för arbetstagaren mycket viktig reform. Lagen om arbetsskadeförsäkring syftar till att garantera en ekonomisk grundtrygghet vid sjukdom och skada vilka är föranledda av arbetet. TCO anser att detta syfte fortfarande gäller, och detta skall vara vägledande, när arbetstagaren j., Vi instärnmeri det som frånförsäkringsöverdomstolen sade 1988/89:SfUll och det som från LO sade, nämligen Bilaga att domstolarna har utvecklat försäkringen till vad politikerna ansåg att den skulle vara den dag de beslöt om införandet av försäkringen. Lagens smidiga konstruktion medger en anpassning till utvecklingen inom forskningen. TCO anser emellertid inte att socialförsäkringsadministrationen på den här punkten på ett effektivt sätt utnyttjar nuvarande praxisutveckling och forskningens landvinningar. ' Vi är medvetna om att kritik har riktäts mot lägen. TCOkan inte acceptera att kritiken mot tillämpningen av lägeri tas till intäkt för att göraingripanden i lagen som försämrar arbetstägarrias försäkringsskydd. Det är i första hand de. bakomliggande orsakerna till ökningenav antalet arbetsskador som vi måste komma till rätta med. TCO är emellertid öppet för en positiv diskussion kring försäkringen och en eventuell förändring av den, dock utan att ändring sker beträffande grundskyddet. ' Enligt TCO behövs ett bättre incitament för en förbättringav arbetsmiljön för att därmed minska trycket på arbetsskadeförsäkringen. Dettaskulle kunna ske genom skärpta bestämmelser äv arbetsmiljölagen och därmed merkostsamma påföljder för arbetsgivaren än vad som är fallet . Vidare bördiskussionen om differentierade avgifter till arbetsskadeförsäkringen intensifierasoch leda till konstruktiva förslag. Förbättringar i miljön skulle kunnauppmuntras med sänkt avgift. är avgiften lika'för alla. Det måste bli mer ekonomiskt kännbart för företag somproducerar arbetsskador och som från arbetsmiljösynpunkt inte tar sitt arbetsgivaransvar. TCO har, liksom andra organisationer och myndigheter, uppmärksammat svagheten i sambandet mellan försäkringskassornas hand läggning av arbetsskadeärenden och yrkesinspektionens insatser för arbets miljöförbättrande åtgärder, ,, , , TCO inlämnade till regeringen enhemställan om åtgärder för att öka sambandet meUan arbetsskador ocharbetsmiljö. TCO har funnit att ätgärder, för att undvika ytterligare skadormycket sällan vidtagits på arbetsplatser som anmält arbetsskador, vare sigunder den tid skadan utretts eller efter det att skadan godkänts. TCO kan också konstatera att har enomfattande och viktig kunskap om arbetsmiljön på olika arbetsplatser. Dettagäller speciellt ärenden avseende arbetssjukdomar. Denna kunskap-utnyttjasnästan aldrig vid arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna. TCO anser därför attdet måste bli en starkare organisatorisk koppling mellan ochyrkesinspektionen. Detta kan ske genoni att man i varje län tillsätter ensamverkansgrupp för arbetsskador och förebyggande miljöarbete.' Syftet medgrupperna skall vara att fortlöpande. bedöma och diskutera sambanden samt atttillsammans med myndigheterna också föreslå åtgärder för att eliminera ellerbegränsa antalet arbetsskador på arbetsplatserna, i olika branscher eller inomolika yrkesgrupper. : Enligt /SR är antalet arbetsskador avden typ som ofta berör just våra medlemmar, och söm kan betecknas som psykiska eller psykosociala, av mycket stor omfattning. De är 'i mycket stor _« Detta beror bland annat på okunskap hos den drabbade 1988/89:SfU 11om kopplingen mellan skadan och miljön på arbetsplatsen. Själva anmälan Bilaga kan vidare kännas mycket betungande att göra för en person som ärdrabbad av en sådan typ av skada. Orsakssammanhangen kan också vara mycketsvåra att konstatera.