bet · GC01SfU10 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt dessa stadganden skall enförsäkringskassa, i de fall ersättning för sjukhusvård eller sjukpenningutgivits eller då det annars föreligger skälig anledningtill det, undersöka om det föreligger behov av åtgärder som är ägnade attförkorta sjukdomstiden eller att på annat sätt helt eller delvis förebyggaeller häva nedsättningen av den försäkrades arbetsförmåga. Om försäkringskassanfinner att en sådan åtgärd är erforderlig, skall kassan tillse att lämpligåtgärd vidtas. har i kungörelsen (RFFS 1979:1) omrehabiliteringsgrupper m.m. hos allmän försäkringskassa, utfärdat föreskrifterom samarbete mellan de olika rehabiliteringsaktörerna. tillkallade regeringen en kommitté för attgöra en översyn av sjukförsäkringens regler i syfte att åstadkomma en meraaktiv och rehabiliteringsinriktad försäkring. Kommittén skulle bl.a. klarläggaansvarsfrågorna i rehabiliteringsarbetet och ta ställning till omförsäkringskassorna skall ges en mera aktiv och pådrivande roll. Kommittén, somantagit namnet rehabiliteringsberedningen, har överiämnatbetänkandet (SOU 1988:41) Tidig och samordnad rehabilitering -Samverkansmetoder och rehabiliteringsinriktad ersättning m.m. Rehabiliteringsberedningen föreslår i betänkandet attförsäkringskassorna bör ges ett ökat administrativt och samordnande ansvar föratt rehabiliteringsarbetet genomförs i varje enskilt fall. Försäkringskassanskall i det enskilda fallet - fillse attrehabiliteringsbehovet klariäggs /89:SfU10 - initierarehabiliteringsåtgärder om så inte redan skett - tillse attrehabiliteringsplan upprättas och fullföljs - tillse attåtgärder vidtas för en effektiv rehabilitering Betänkandetär föremål för remissbehandling. Försäkringskassornas roll i rehabiliteringsarbetet harföranlett flera mofionsyrkanden. 1 motion Sf237 yrkande 8 av m.fl. framhållermotionärerna vikten av en effektiv, samordnad rehabilitering. Samordningen är bristfällig och motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att deallmänna försäkringskassorna bör ges en samordnande roll i allt rehabiliteringsarbete,m.fl. tar i motion Sf301 yrkande I upp frågor om rehabiliteringvid arbetsskada. Motionärerna anser att det krävs ett nära samspel mellan deindividinriktade rehabiliteringsinsatserna och insatserna på arbetsplatsen.Kostnaderna till följd av arbetsrelaterade skador och sjukdomar belastar i dagflera olika parter såsom arbetsgivarna, sjukvårdshuvudmännen och socialförsäkringen.Kostnaderna skulle minska om samordningen av rehabiliteringsinsatserna ökar.De ekonomiska resurserna för rehabilitering borde därför sammanföras.Motionärerna begär ett tillkännagivande härom. och redogör i motion Sf342 förvilka prioriteringar gör i hälso- och sjukvården.Bl.a. har satsningar gjorts när det gäller den förebyggande hälsovården ochrehabiliteringsarbetet. Enligt motionärerna har Skaraborgsmodellen genom sindecentraliserade organisation för sådant arbete.Motionärerna anser därför att i med sinaerfarenheter av rehabilitering och med den utbyggda primärvårdenborde ges möjlighet att samverka i olika projekt för att uppnå bästaresursutnyttjande. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom. 1 motion Sf266 yrkande 1 föreslår m.fl. attvarje handikappad-bör erbjudas en kontaktperson vid som ettled i roll som rehabiliteringsorgan. Målet måste vara attge de arbetshandikappade möjligheter till arbetsvillkor som så nära som möjligtansluter till dem som gäller på den reguljära arbetsmarknaden. Härigenom kanantalet personer som förtidspensioneras minska. Rehabiliteringsberedningen har i sitt betänkande lämnatförslag som rör frågor som tas upp i motionerna. Utskottet anser attberedningen av betänkandet bör avvaktas och motionerna Sf327 yrkande 8, Sf301yrkande 1, Sf342 och Sf266 yrkande 1 bör därför inte föranleda någon riksdagensåtgärd. I motion Sf315 yrkande 1 påtalar m.fl.att såväl sjukkontrollen som rehabiliteringsinsatserna blir lidande av denökade arbetsbelastningen vid försäkringskassorna. Även felaktiga utbetalningarblir följden. Motionärerna anser att varje försäkringskassa bör få anställa denpersonal som krävs för att utföra de ålagda arbetsuppgifterna. derna fördetta får belasta det statsbidrag som utgår för att täcka kostnaderna1988/89:SfU10 för sjukpenning. I realiteten kommer detta konto dock ej attbelastas eftersom besparingar i försäkringssystemet kommer att göras genom attkontroll och tidiga rehabiliteringsinsatser då kan göras i såväl långa somkorta sjukdomsfall. Om antalet sjukdagar minskas med två innebär detta nämligenen besparing av 2 000 milj. kr. Motionärerna begär ett tillkännagivande om vadsålunda anförts. Även i detta sammanhang är rehabiliteringsberedningensbetänkande av intresse. I betänkandet behandlas bl.a. möjligheten att användasjukförsäkringens anslag mer flexibelt. Beredningen anser attförsäkringskassan bör få disponera vissa medel för bl.a. förebyggande ochuppsökande verksamhet samt för olika utredningar. Varje försäkringskassa kant.ex. få ett anslag för sådana insatser. styrelsebör besluta om hur anslaget skall användas. Med hänsyn till att förslaget nu är föremål förremissbehandling bör enligt utskottets mening motion Sf315 yrkande 1 inteföranleda något uttalande från sida. I motion Sf361 framhåller och att det är angeläget att försäkringskassorna ökar sin aktivitet när detgäller förebyggande och rehabiliterande verksamhet. Motionärerna påpekar attdet förslag fill nytt ADB-system för socialförsäkringen som förbereds bygger påinrättande av lokala sjukförsäkringsregister som inehåller all den informationsom krävs för förebyggande och rehabiliterande åtgärder. Systemet kan geimpulser till handläggarna utifrån en kombination av olika faktorer såsomålder, diagnos, yrke och sjukskrivningstid m.m. Det blir också möjligt att fåen bild av de arbetsplatser där arbetsskador är vanliga. Detta skaparförutsättningar för samarbete mellan kassor, företagshälsovård och yrkesinspektioneni syfte att vidta förebyggande åtgärder. Informafionen skulle även kunna utgöraett värdefullt underlag för en eventuell differentiering av exempelvisarbetsskadeavgiften. Motionärerna begär ett tillkännagivande om fördelarna medlokala sjukförsäkringsregister. Möjligheten att inrätta datoriserade lokalasjukförsäkringsregister berörs i propositionen i samband med frågan omutformningen av det framtida ADB-stödet. I propositionen anförs att ADB-stödetpå sikt bör inriktas mot en struktur där registerhanteringen inom sjuk- ochföräldraförsäkringen förläggs lokalt. Därigenom skapas förutsättningar för attmera systematiskt än sammanställa information om sjukfrånvaron ochdess orsaker. Detta ger i sin tur ökade möjligheter att komma till rätta med deökande utgifterna för sjukfrånvaron. Frågan om datorisering av lokala sjukförsäkringsregisterbehandlas även av rehabiliteringsberedningen. Beredningen påpekar inledningsvisatt försäkringskassorna har betydande kunskaper om vad som inomdet egna kassaområdet är orsakerna till långa sjukskrivningar. Beredningenanger att ett statistiksystem av den typ som prövats inom ramen för FAS 90 meduppgifter om bl.a. arbetsställe, yrke, diagnos, sjukskrivningsförhållandenm.m. kan ge upplysning om diagnosrelaterade kostnader som härrör från sjukvårdmen också från insatser. Systemet kan även fungera somlarmsystem när en viss diagnos är överrepresenterad inom ett yrke, påvisst arbetsställe eller vid en viss typ av exposition. Beredningen1988/89:SfU10 anför vidare att ett sådant statistiksystem bl.a. kan geunderlag, för sjukvårdens planering, ge förutsättningar för förebyggandeinsatser i arbetsmiljö m.m. samt ge vägledning för prioritering av åtgärder irehabiliteringsarbetet. Vidare bör ett sådant lokalt statistiksystem innebäraatt varje vårdcental får information från om desjukskrivningar läkaren genererar, t.ex. i form av antal sjukdagar,genomsnittlig sjukskrivningstid, information om långa sjukfall samtförsäkringens kostnad för de aktuella sjukfallen. Med det anförda, och då rehabiliteringsberedningensförslag nu är föremål för remissbehandling, anser utskottet att motion Sf361inte bör föranleda någon åtgärd. I motion Sf301 yrkande 2 anför m.fl. attdet vore värdefullt om en försöksverksamhet avseende rehabilitering inom belastningsskadeområdetsnarast initierades och kombinerades med forsknings-och utvecklingsinsatser.Särskilt viktigt är det att studera effekterna av tidiga rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser ur ett helhetsperspektiv. Även uppföljningar av resultatenär viktigt. Forskningen skall syfta till att få fram nya effektiva utrednings-och behandlingsmodeller samt att visa de ekonomiska fördelarna med tidigtinsatta åtgärder. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom. Även forskningsfrågor behandlas avrehabiliteringsberedningen i det angivna betänkandet. Beredningen redovisarvilka myndigheter och forskningsorgan som finns på rehabiliteringsområdet ochvilka projekt som är aktuella i sammanhanget. Beredningen anser att ett klartbehov föreligger av att forskningsprojekt och deras resultat redovisassammanfattat, systematiskt och kontinuerligt så att de blir tillgängliga intebara för forskare utan även för användare av olika slag. Beredningenkonstaterar att någon sådan redovisning inte finns och föreslårdärför åtgärder. Utskottet anser att beredningen avrehabiiiteringsberedningens förslag bör avvaktas även i denna del. Motion Sf301yrkande 2 bör därför avslås. Enligt uppbördslagen är arbetsgivare skyldig att vidutbetalning av bl.a. pension göra avdrag för kvarstående skatt för föregåendeår. Fr.o.m. pensionsutbetalningen t.o.m. utbetalningen i mars månadskall avdrag göras med en tredjedel av kvarskatten. I samband med pensionsutbetalningarna för november ochdecember 1988 angav på utbetalningsbeskeden att avdragför kvarstående skatt skulle komma att göras om pensionären inte senast den 10december 1988 själv hade betalat in skatten. I motion Sf303 av Hans Nyhage kritiserar motionärenriksförsäkringsver kets rutiner rörande avdrag för kvarstående skatt. Motionären anser att en pensionär bör ha samma rätt som en löntagare att slippa avdrag för kvarskatt om han själv betalar in skatten . Om det inte är tekniskt möjligt att fristen sätts till bör riksförsäkringsver ket i stället göra kvarskatteavdrag först fr.o.m. februari månad. begär etttillkännagivande härom. Utskottet harförståelseförattdenpensionärsomförst enbit ini december månad och i många fall efter fick sin slutligaskattsedel var missnöjd med den tidsfrist som hadeangivit för inbetalning av kvarskatten. Vid det senaste årsskiftet skulle riksförsäkringsverketspensionsdatabas uppdateras med uppgifter om betald kvarstående skatt nattenefter . Utskottet har erfarit att en pensionär, som självbetalade in sin kvarstående skatt, inte behövde vidkännas kvarskatteavdrag på januaripensionenom vederbörande visade upp kvitto på inbetalningenvid . Utskottet anser att denna möjlighet att göra egeninbetalning av kvarskatten t.o.m. tillgodoser denenskildes intressen så långt det är möjligt. Vad gäller motionärens förslag attavdrag för kvarstående skatt skall göras först vid februariutbetalningen villutskottet erinra om att enligt kungörelse (1968:97) om skatteavdrag i vissafall från folkpension m.m. får kvarstående skatt, under förutsättning attskatten kan betalas in senast som bestämmer,dras från pension vid utbetalningstillfällena , . melse gäller fr.o.m. . Utskottet har erfarit attriksförsäkringsverket har prövat att förskjuta kvarskatteavdrageten månad men att detta inte fallit väl ut. En förskjutning förutsätter även attriksskatteverket medger att skatten får inlevereras . Någondispens i detta avseende finns inte. Utskottet anser mot dennabakgrund att det varken är lämpligt eller möjligt att förskjutakvarskatteavdraget på sätt motionären föreslår. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motion Sf303. Rätt till tilläggspension grundas på inkomst avförvärvsarbete. fastställer skattemyndigheten storleken avpensionsgrundande inkomst för varje försäkrad. tillgodoräknardärefter försäkrad pensionspoäng sådan inkomst har fastställts.Tilläggspensionen i form av ålderspension beräknas sedermera i princip påmedeltalet av de femton högsta pensionspoängtalen. Storleken av den utgåendepensionen påverkas även av andra faktorer såsom om vederbörande inte harfillgodo-räknats pensionspoäng , inberäknat s.k. vårdar. I motion Sf231 av och att den enskildes aktuella pensionspoäng skall redovisas påden slutliga skattsedeln. Detta skulle underlätta för den enskilde ätt i tidplanera sin ekonomiska situation. Av samma skäl anser . i motion Sf300 att det på den slutliga skattsedeln skall finnas uppgiftom vederbörandes pensionspoäng samt uppgift om högsta medélpoäng. Som ovan nämnts är storleken av pensionen beroende avmånga olika faktorer. Utskottet är därför tveksamt till värdet av en löpande uppgift om vederbörandes pensionspoäng. Som utskottet framhållit vid behandling av frågan under föregående (se SfU 1988/89:19) har alla försäkrade möjlighet att vända sig till för att få ett preliminärtbesked om den framtida pensionens storlek. Utskottet vill även erinra om att sänder ut individuell informa tion till försäkrade i vissa åldersgrupper om intjänade pensionspoäng, den 13 avser riksförsäk- 1988/89:SfU10ringsverket att sända sådan information till försäkrade som fyller 50, 55, 60eller . Mot bakgrund av vad sålunda anförts avstyrker utskottetmotionerna Sf231 och Sf300. 1 motion Sf220 av tar motionären upp fråganom de olika rabatter pensionärer kan få. Motionären påpekar att en ålderspensionärmed ett vanligt kan styrka sin pensionsålder, medan sjuk- ochförtidspensionärer måste uppvisa själva beslutet om pension där ävenpensionsbelopp m.m. anges. Motionären anser att ett särskilt pensionsbevisborde utfärdas automatiskt för dessa grupper. En enkel lösning kunde vara attnedre delen av pensionsbeslutet innehöll vissa uppgifter som kunde avskiljassom en talong. Motionären begär ett tillkännagivande i frågan. Utskottet har erfarit att försäkringskassorna på begäranutfärdar pensionsbevis avsett att uppvisas vid SJ. Detta görs i enlighet medett avtal med SJ, och SJ ersätter för detta arbete. 1 frågaom ett mer generellt pensionsbevis förutsätter utskottet attriksförsäkringsverket inom det löpande arbetet överväger den ur olika aspekterlämpligaste utformningen av pensionsbesluten. Något uttalande från riksdagenssida är emellertid inte nödvändigt med anledning av motion Sf220. 1 motion Sf224 yrkande 2 av m.fl. anförmotionärerna att det är viktigt att människor får en riktig information när dehar problem med svåra sjukdomar i familjen. Motionärerna anser därför att detär angeläget att tar initiativ till en utökad information ifrågor som rör samhällets trygghetssystem för dessa grupper. Motionärerna begärett tillkännagivande härom. Det ankommer på ochförsäkringskassorna att se till att allmänheten får en tillfredsställandeservice och information om trygghetsanordningarna. Enligt utskottets uppfattningär den omfattande information som lämnas av hög kvalitet. Motion Sf224 yrkande2 bör därför inte föranleda något uttalande från sida. 1. beträffande ansvarsfördelningen mellan och försäkringskassorna attriksdagen avslår motion 1988/89:Sf293, 2. beträffandeanslag tdl attriksdagen med bifall till proposition 1988/89:100, bil. 7, punkt B 1 tillRiksförsäkringsverket för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 3. beträffandeanslag tdl allmänna försäkringskassor attriksdagen med bifall till proposition 1988/89:100, bil. 7, punkt B 2 och medavslag på motion 1988/89:Sf329 till Allmänna försäkringskassor för budgetåret1989/90 anvisar ett förslagsanslag på , 4. beträffande försäkringskassornas kontorsnät 1988/89:SfU10 att avslår motionerna 1988/89:Sf315 yrkande 3 och 1988/ attriksdagen avslår motion 1988/89:Sf320, 6. beträffandearvodering av ledamöter i socialförsäkringsnämnd att avslår motion1988/89:Sf213, 7. beträffandeförsäkringskassornas rehabiliteringsarbete attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Sf237 yrkande 8, 1988/ 89:Sf301 yrkande1, 1988/89:Sf342 och 1988/89:Sf266 yrkande 1, attriksdagen avslår motion 1988/89:Sf315 yrkande 1, 9. beträffande lokala sjukförsäkringsregister att avslår motion 1988/89:Sf361, 10. beträffande forskning pårehabititeringsområdet att avslår motion 1988/89:Sf301 yrkande 2, 11. beträffande inbetalning avkvarskatt att avslår motion 1988/89 :Sf303, 12. beträffande pensionspoäng påskattsedeln attriksdagen avslår mofionerna 1988/89:Sf231 och 1988/89:Sf300, 13. beträffande pensionsbevis förförtidspensionär att avslår motion 1988/89:Sf220, 14. beträffande information tillkroniskt sjuka attriksdagen avslår motion 1988/89;Sf224 yrkande 2. Närvarande:Doris (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), Margö (vpk), (), (),() och (). Anslag till allmänna försäkringskassor (mom. 3) Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "motion Sf329. "bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att försäkringskassornasarbetsuppgifter under senare årständigt har ökat. Särskilt besvärlig är situationen när det gäller1988/89:SfU10 handläggningen av arbetsskadeärenden, men även när det gällerutbetalning av sjukersättning är handläggningstiderna orimligt långa. På grundav den stora arbetsbelastningen har möjlighet attkontrollera utbetalda belopp minskat. För att försäkringskassorna skall kunnauppehålla en hög servicenivå anser utskottet att försäkringskassorna börtillföras mer medel än vad som föreslås i propositionen. Enligt utskottetsmening är bedömning av behovet av ökade resurser välunderbyggd, och för försäkringskassorna bör därför i enlighet med vad somanförs i motion Sf329 beräknas ytterligare 90,6 milj. kr. bör såledestill Allmänna försäkringskassor anvisa ett förslagsanslag av . dels att moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffande anslag titt allmännaförsäkringskassor att med bifall till motion 1988/89:Sf329 och medanledning av proposition 1988/89:100, bil. 7, punkt B 2 till Allmänna försäkringskassorför /90 anvisar ett förslagsanslag på , Arvodering av ledamöter i socialförsäkringsnämnd (mom. 6) (), (), (), () och () anser e/5 att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Til! en" och på , 9slutar med "åtgärd." bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att de ledamöter iförsäkringskassornas socialförsäkringsnämnder som är egenföretagare inteerhåller samma ekonomiska kompensation för sitt uppdrag som övriga ledamöter. mening är det viktigt att nämnderna får en så bred sammansättningsom möjligt, och som utskottet har framhållit är det värdefullt attäven egenföretagarna deltar i nämndernas arbete. För att detta skall blimöjligt måste dock även en egenföretagare få ersättning försittinkomstbortfall. Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motion Sf2l3ges regeringen till känna. dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 6. beträffande arvodering av ledamöter isociatförsäkringsnämnd att med bifall till motion l988/89:Sf213 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Försäkringskassornas rehabiliteringsarbete (mom. 7) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Rehabiliteringsberedningen har" och slutar med"åtgärd." bort ha följande lydelse: är många samhällsorgan engagerade irehabiliteringsarbetet. Eftersom samordningen ofta är bristfällig försenasrehabiliteringen, vilket leder till långasjukskrivningar och minskar patientens motivation för rehabilite- 1988/89:SfU10ring. För att effektivisera rehabilitering bör enligt utskottetsmening ges en samordnande roll i rehabiliteringsarbetet. Utskottet anser vidareatt varje arbetshandikappad person bör få en särskild kontaktperson vidförsäkringskassan när det gäller rehabiliteringen. Vad sålunda anförts bör riksdagenmed bifall till motionerna Sf237 yrkande 8 och Sf266 yrkande 1 ge regeringentill känna. dels att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 7. beträffandeförsäkringskassornas rehabiliteringsarbete attriksdagen med bifall fill motionerna 1988/89:Sf237 yrkande 8 och 1988/89:Sf266yrkande 1 samt med anledning av motionerna 1988/ 89:Sf301 yrkande 1 och1988/89:Sf342 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Sjukförsäkringsanslaget (mom. 8) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjarmed "Även i" och slutar med "sida." bort haföljande lydelse: Utskottet konstaterar att försäkringskassornasarbetsuppgifter ständigt har ökat . Handläggningstiderna förutbetalning av sjukersättning och andra förmåner är orimligt långa.Försäkringskassans möjligheter att göra sjukkontroll har minskat. Utskottetanser att försäkringskassorna för att kunna uppehålla en hög servicenivå skallfå anställa den personal som man behöver för att utföra de ålagdaarbetsuppgifterna. Kostnaderna för detta bör få belasta det statsbidrag somutgår för kostnaderna för sjukförsäkringen. Eftersom försäkringskassorna dåfår möjlighet att göra kontroll av systemet och därigenom fidigt kan sätta inrehabiliteringsinsatser kommer kostnaderna för sjukförsäkringen att minska.Härigenom finansieras försäkringskassornas personalförstärkningar. Med bifallfill motion Sf315 yrkande 1 bör detta ges regeringen till känna. dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: att med bifall till motion 1988/89:S015 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Arvodering av ledamöter i socialförsäkringsnämnd () anför: De ledamöter i försäkringskassornassocialförsäkringsnämnder som är egenföretagare erhåller inte sammaekonomiska kompensation för sitt uppdrag som övriga ledamöter. Jag anser attdet är viktigt att nämnderna får en så bred sammansättning som möjligt, ochäven egenföretagare bör därför få ersättning för sittverkliga inkomstbortfall. Med hänsyn till att frågan om 1988/89:SfU10ersättning för förlorad arbetsförtjänst till kommunalt förtroendevalda förnärvarande bereds inom avstår jag dock från att yrka bifalltill motion Sf213.