bet · GC01AU3 · 1988-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas sex motioner rörande olikasemesterfrågor. Det gäller bl.a. en översyn av semesterlagen iförenklingssyfte, inrättande av en semesterlönefond, översyn avsemestervillkoren för vissa jordbrukare samt frågor rörandesemesterlönegrundande frånvaro. Samtliga motioner avstyrks av utskottet, främst medhänvisning till det pågående arbetet i den av regeringen filisattasemesterkommittén. Till betänkandet har fogats tre reservationer och ettsärskilt yttrande. Motioner från allmänna motionstiden 1987/88;A207 av och ()vari yrkas 1. att hos regeringen begär att den kommitté (A1985:4) för översyn av semestervillkoren får filläggsdirektiv att även behandlasemesterfrågan för animalieproducenter i enlighet med de riktlinjersom anförts i motionen. 1987/88;A706 av m.fl. (vpk) vari yrkasatt begär att regeringen tillsätter en snabbutredning med uppgift attinrätta en allmän semesterlönefond. 1987/88: A709 av och Lars-ErikLövdén. (s) vari yrkas att hos regeringen begär att 1985 årssemesterkommitté får tilläggsdirektiv om att utreda frågan omsemesterersättning till den som ofrivilligt drabbas av arbetslöshet. 1987/88:A729 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt ledighet för grundvux bör bli semesterlönegrundande. Mofiveringen återfinnsi motion 1987/88:Sf407. 1987/88:A731 av m.fl. (m) vari yrkas 36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående översyn av semesterlagen (1977:480). 1 1988/89.18 saml. 1987/88:A740av () vari yrkas att hos regeringen /89:AU3begär att vad i motionen anförts om reglerna för semesterlönegrundande frånvaroskall beaktas av utredningen för översyn av semestervillkoren. Nuvarande semesterlag är . Lagen gerarbetstagarna rätt under semesteråret. Detta löper frånoch med och till och med påföljande år. Rätten tillledighet behöver inte ha tjänats in i förväg, men för att få ut semesterlönmåste arbetstagaren ha tjänat in sådan lön året före semesteråret, det s.k.intjänandeåret. Lagens regler innebär alltså att man kan få semesterledighetutan semesterlön. Semesterlönen uppgår till av den lön somarbetstagaren har uppburit under intjänandeåret. Av betydelse försemesterlönens storlek är även bestämmelserna om semesterlönegrundandefrånvaro. Sådan frånvaro gäller bl.a. sjukfrånvaro, föräldraledighet, ledighetför utbildning samt invandrares ledighet för grundläggande svenskundervisning. Lagen ger rätt till sammanhängande semesterledighet omminst . Möjlighet finns att sparasemesterdagar till kommande år. Om inte annat avtalats kan arbetstagaren ta utde sparade semesterdagarna och hela semesterledigheten för det aktuella året ien följd. Semesterlagen innehåller både tvingande bestämmelser ochbestämmelser vilka kan ersättas av föreskrifter genom kollektivavtal. beslutade regeringen att tillsätta enkommitté för översyn av semestervillkoren (dir. 1985:41). Kommitténshuvudsakliga uppgift är att kartlägga semesterförmånernas variationer mellanolika arbetstagargmpper samt överväga en utjämning genom lagstiftning. 1direktiven pekas på att stora grupper av arbetstagare genom avtal ärtillförsäkrade väsentligt längre semester än som följer av lagen. Därvid nämnsoffentligt anställda och tjänstemän inom den privata sektorn. Även andra frågorskall belysas, bl.a. den enskildes möjligheter att påverka semesternsförläggning samt frågan om det går att sammanföra olika slag av befintligaledighetsregler till ett mer generellt system. Kommittén beräknas avsluta sitt arbete under hösten 1988.Avsikten är att kommitténs betänkande skall innehålla en redovisning av defrågor som utretts. Det gäller bl.a. en allmän lagstadgad semesterförlängningtill , semesterlön och semesterlönegrundande frånvaro, semestersparandesamt frågor om en s.k. semesterlönefond. I sex motioner förs fram förslag till ändringar isemesterlagstiftningen. I motion 1987/88: A731 av m.fl. (m)föreslås en dweryrt (vv semesterlagen. Motionärerna framhåller att dennuvarande semesterlagen redan vid sin tillkomst betraktades somohanterlig. Även om tillkomsten av kollektivavtal på större delen av arbetsmarknadenhar kunnat skapa en rimlig hantering av frågor rörande de anställdas semester,drabbas många företag som inte har ständig tillgång till juridisk expertis av tolkningssvårigheter.Semesterutredningen har emellertid inte fått direktiv /89:AU3 attutreda de lagtekniska frågorna. Det är därför nödvändigt med en skyndsamöversyn av semesterlagen i förenklingssyfte. Som ovan nämnts pågår en översyn av semestervillkoren i enav regeringen utsedd kommitté med bl.a. de politiska partierna representerade.Även om avsikten inte är att kommittén skall framlägga några konkreta förslagbör det material som framtagits under arbetet ge viss vägledning hur man skallgå vidare i frågan. Som framgår av regeringsdeklarationen är det regeringensavsikt att senare framlägga förslag om förbättringar av semesterförmånerna. Medhänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionen i denna del. 1 motion 1987/88;A706 av m.fl. (vpk)föreslås att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att snabbt utarbetaförslag om en allmän semesierlönefond. Motionärerna framhåller attlåglönegrupperna i samhället har mycket svårt att tillgodogöra sig enmeningsfull semester med vila och rekreation. Ur rättvise- ochjämlikhetsperspektiv föreslås därför att en semesterlönefond inrättas. En sådanfond skulle inte bara förbättra de lågavlönades ekonomiska möjligheter till ensemester utan även spela en roll som förvaltare av "folkliga semesteralternativ"- som ett alternativ till det kommersiella utbudet av rekreationsmöjligheter. Frågan om en semesterlönefond har behandlats av utskottettidigare, bl.a. i samband med regeringens skrivelse fill 1984/85:67,i vilken det framhölls att en sådan fond är en viktig reformfråga men att vissaandra semesterreformer borde ha förtur. delade denna uppfattning (AU1984/85:6, rskr. 1984/85:29). Som nämnts har semesterkommittén (A 1985:04) till uppgiftatt pröva orn det går att sammanföra olika slag av befintliga ledighetsreglertill ett mera generellt system. Detta skulle enligt direktiven exempelvis kunnaske genom att varje arbetstagare, vid sidan av den reguljära semestern, gesrätt att ta ut ett antal lediga dagar med ersättning från en gemensamfond för hela arbetsmarknaden. Med hänvisning till arbetet i semesterkommittén samt tillregeringens avsikt att senare lägga fram förslag om en utvidgning avsemesterförmånerna avstyrks motion A706. och () föreslår imotion 1987/ 88; A207 att semesterkommittén får tilläggsdirektiv att ävenbehandla frågan om semesterreform för animalieproducenter. I motionenrefereras en SCB-undersökning enligt vilken lantbrukare med djur är lediga imedeltal endast . Som jämförelse nämns att en arbetstagare medfem veckors semester är ledig . Motionärerna anser att ensemesterreform för mjölkproducenter skulle medföra stora och uppenbarafördelar. Härvid nämns bl.a. minskade sociala klyftor, minskat antalolycksfall, ökade möjligheter att få morgondagens generation att gå in inäringen, stor sysselsättningseffekt i glesbygden samt minskad sårbarhet inomlantbruket. Enligt motionärerna finns organisationsapparaten för en sådanreform i nuvarande system med LRF som huvudman och lantbruksstyrelsen somtillsynsmyndighet. Utskottethar ingen annan uppfattning än motionärerna beträffande jordbrukarnasbehov av semester. Den nuvarande semesterlagstiftningen är 1988/89: AU3emellertid inte tillämplig på jordbrukare, eftersom de inte är arbetstagare ilagens mening. Frågan om semestervillkoren för jordbrukare har behandlatsvid ett flertal tillfällen av såväl arbetsmarknadsutskottet somjordbruksutskottet i anslutning till bl.a. motioner om det s.k.avbytarsystemet som är av central betydelse för jordbrukarnas möjlighet tillledighet. framhöll vikten av attjordbrukarna får samma möjligheter till semester som andra företagare.Utskottet ansåg därför att det var väsentligt att avbytarsystemet byggdes ut. Iövrigt anslöt sig utskottet till den bedömning jordbruksutskottet redovisat isitt yttrande till arbetsmarknadsutskottet (JoU 1984/85:1 y). Detta innebaratt takten i uppbyggnaden av avbytarsystemet får anpassas till de medel som kanavdelas för detta ändamål i samband med de årligajordbruksprisöverenskommelserna. Därutöver täcks kostnaderna för avbytarsystemetgenom avgifter från dem som anlitar tjänsterna. Med hänvisning härtillavstyrkte arbetsmarknadsutskottet den aktuella motionens krav på utbyggnad avavbytarsystemet (AU 1984/85:6). Utskottet har inhämtat att den av Lantbruketsavbytartjänst startade försöksverksamheten med semester för jordbrukarefr.o.m. har övergått i en permanent verksamhet som avser helalandet. Under försöksverksamheten har man prövat olika faktorer såsom semesterlängd,avbytartaxa och organisation. Försöket har medfört att antalet utfördasemesterdagar ökade från 8 1986 fill 28 1987. Fr.o.m. den 1januari 1989 tillämpas enhetliga regler för samtliga distrikt. Reglerna innebäratt animalieproducenterna har möjlighet att ta ut 14 dagars semester per årtill semestertaxa, vilken innebär rabatt i förhållande till ordinarieavbytartaxa. Med hänvisning dels till utskottets fidigare redovisadeprincipiella inställning i frågan, dels till den pågående verksamheten medavbytartjänst avstyrks motion A207 i aktuell del. I tremotioner berörs reglerna för semesterlönegrundande frånvaro. 1 motion 1987/88:A709 framhåller ochLars-Erik () att det måste anses otillfredsställande att de somofrivilligt drabbats av arbetslöshet avstängs från rätten tillsemesterersättning och därmed till möjligheten att få den rekreation och detmiljöbyte som semestern innebär. Man bör därför överväga att ändralagstiftningen så att också arbetslöshet kan bli semesterlönegrundande och att inrättaen fond för ändamålet. m.fl. (s) förordar i motion 1987/88:A729(motivering i motion 1987/88;Sf407) att ledighet för deltagande i grundvux blirsemesterlönegrundande. Motionärerna hänvisar till att tjänsfledighet fördeltagande i grund-sfi (svenska för invandrare) utgör semesterlönegrundandefrånvaro. () pekar i motion 1987/88;A740 på attsemesterlagens regler om semesterlönegrundande frånvaro kan få orimligakonsekvenser i samband med långvarig semesterlönegrundande frånvaro i mycketsmå företag. 1 motionen ges exempel på att företag kan bli tvungna att betalasemesterersättning för en period , den anställdevarit helt sjukskriven. Motionären framhåller att vid kortare frånvaroperio- der är denekonomiska belastningen på företaget begränsad, medan längre 1988/89:AU3frånvaroperioder kan medföra betydande ekonomiska problem. Reglerna försemesterlönegrundande frånvaro bör därför ses över av semesterkommittén.Enligt niotionen vore det naturligt att den som betalar ut ersättning underfrånvaroperioden även svarar för semesterlönen . Utgångspunkten för den nuvarande lagstiftningen är attarbetsgivaren skall vara skyldig att svara för semesterlönen för sådan frånvarofrån en anställning som arbetsgivaren normalt bör ha att räkna med. Sjukdom,föräldraledighet, ledighet för smittobärare, ledighet för studier som harsamband med eller anknytning till den anställdes ställning som arbetstagarenämns i detta sammanhang. Reglerna för semesterlönegrundande frånvaro (17 §semesterlagen) har upprepade gånger varit föremål för förändringar . Bl.a. har lagen utvidgats till att även gällaledighet för grundläggande svenskundervisning för invandrare. Som ovan redovisats har semesterkommittén i sitt arbetebehandlat frågor som hänger samman med semesterlönegrundande frånvaro. uppfattning bör resultatet av kommitténs överväganden avvaktasinnan ställning tas till förändringar av det slag motionärerna för fram. Med hänvisning härtill avstyrks de i sammanhangetbehandlade motionerna. 1. beträffandeöversyn av semesterlagen attriksdagen avslår motion 1987/88:A731 yrkande 36, 2. beträffande enallmän semesterlönefond att avslår motion 1987/88:A706, 3. beträffandesemesterreform för animalieproducenter att avslår motion1987/88:A207 yrkande 1, 4. beträffandereglerna för semesterlönegrundande frånvaro attriksdagen avslår motionerna 1987/88:A709, 1987/88:A729 och 1987/88 ;A740. Närvarande: (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (),(vpk), (), (), EivorHusing (s), (), () och (). Reservationer 1988/89:AU3 Översyn av semesterlagen (mom. 1) och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Som ovan" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse: Som framgår av regeringsdeklarationen är det regeringensavsikt att senare framlägga förslag såväl beträffande sexveckors semester som beträffande en förlängning av föräldraförsäkringen. Meddessa förväntade förslag torde utrymmet för andra kostsamma reformer i fråga omsåväl semester- som arbetstidslagstiftning vara intecknat för överskådligframtid. Bl.a. av detta skäl vill utskottet ifrågasätta inriktningen i detutredningsarbete som pågår. Enligt utskottets uppfattning bör utredandet avsemesterfrågorna ta sikte på en lagteknisk förenkling av semesterlagen. Det ärotillfredsställande att en lag som har så stor betydelse för såväl arbetsgivaresom arbetstagare skall vara praktiskt ohanterlig. All lagstiftning skall varautformad så att den kan förstås av den som skall tillämpa lagen. Det fårankomma på regeringen att finna en lämplig form för detta arbete. Vad utskottet anfört om en översyn av semesterlagen,vilket innebär att motion A731 (m) tillstyrks i motsvarande del, bör gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande översyn av semesterlagen attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A731 yrkande 36 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. En allmän semesterlönefond (mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Frågan om" och slutar med "motion A706" bort haföljande lydelse: Frågan om inrättande av en allmän semesterlönefond harvarit aktuell . När semesterlagen ändrades år1977 blev semesterlönefonden en av de frågor som skulle utredas ytterligare.Ett , utredningsarbete påbörjades också, men beslutade den dåvarandeborgerliga regeringen att det skulle läggas ner. Inte heller när socialdemokratinhar återkommit i regeringsställning har någon omsvängning skett. Enligt utskottets uppfattning är behovet av semesterstödlika stort som när frågan har väckts. Utskottet delaruppfattningen i motion A706 (vpk) att införande av en semesterlönefond är ettviktigt inslag i jämlikhetspolitiken. En sådan fond skulle gynna de grupper isamhället som har de sämsta betingelserna vad avser arbetsvillkor, arbetsmiljöoch ekonomi. Möjligheter till en meningsfull fritid och rekreation innebärockså en investering av samhället för att motverka utslagning. Mot den angivna bakgrunden bör begära att regeringenmed förtur utreder frågan om en semesterlönefond. Motion A706 tillstyrkssåledes av utskottet. dels attutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 1988/ö9:AU3 2. beträffande en allmän semesterlönefond att riksdagenmed bifall till motion 1987/88:A706 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Reglerna för semesterlönegrundande frånvaro (mom. 4) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utgångspunkten för" och slutar med "behandlademotionerna" bort ha följande lydelse; I den nu gällande semestérlagen, som började tillämpas år1978, utökades möjligheterna till semesterersättning vid viss frånvaro, s.k.semesterlönegrundande frånvaro. Sjukdom, arbetsskada och föräldraledighet kannämnas i detta sammanhang. En typ av frånvaro som hade diskuterats men intemedtagits i lagen gäller arbetslöshet. Enligt LO var det beklagligt att maninte praktiskt hade kunnat lösa frågan om arbetslöshet som semesterlönegrundandefrånvaro. Regeringen ansåg dock att denna fråga måste utredas vidare, bl.a. ivad avser finansieringen. Utskottet delar uppfattningen i motion A709 (s) att fråganom ofrivillig arbetslöshet som semesterlönegrund nu bör utredas. Utredningenbör även inkludera finansieringsfrågorna, bl.a. frågan om inrättande av enriskfond för ändamålet i enlighet med förslaget års semesterkommitté.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motion A709, vilket börges regeringen till känna. Övriga i sammanhanget behandlade motioner harutgångspunkter som utskottet inte kan ställa sig bakom. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande reglerna för semesterlönegrundande frånvaroatt med bifall till motion 1987/88: A709 samt med avslag påmofionerna 1987/88;A729 och 1987/88;A740 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. () och () anför; Den inom Lantbrukets avbytartjänst bedrivnasemesterverksamheten har utvecklats på ett positivt sätt. Inom de flestadistrikten råder emellertid en stor brist på avbytare. Den vikande tillgångenpå avbytare utgör den främsta begränsningen för en ytterligare utökning avverksamheten. Det kan noteras att antalet sökande till jordbrukslinjen harminskat dramatiskt . Mot denna bakgrund måste kraftfulla åtgärder vidtas föratt få fram utbildade avbytare. Vi vill i detta sammanhang understryka viktenav att avbytarkurser anordnas inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Dettaföreslogs från vår sida under föregående men vann inte riksdagensgehör. Vi återkommer till dessa frågor.