bet · GC01SoU19 · 1988-12-31 00:00:00 — Omsorg om äldre och handikappade 1988/89 SoU19 I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag tillmedelsanvisningar under anslaget G. Omsorg om äldre och handikappade. Ianslutning härtill behandlar utskottet ett knappt femtiotal motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker de i propositionen föreslagnamedelsanvisningarna. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utskottets m-, fp-, c- och mp-ledamöter reserverar sigtill förmån för motionsförslag (c) om fördelningen av bidraget tillpensionärsorganisationerna. Vidare reserverar sig utskottets c-, vpk- ochmp-ledamöter för förslag (s, fp, c och vpk) om ett statligt ansvar förkostnaderna för gravt rörelsehindrade ungdomars gymnasiestudier. M-, c- ochmp-ledamöterna reserverar sig för förslag (s, m och c) om en höjning avbidraget till de synskadades riksförbunds (SRF) depåverksamhet, medan fp-, c-och vpk-ledamöterna reserverar sig för höjda bidrag till SRF:sledarhundsverksam-het. Fp- och vpk-ledamöterna reserverar sig var för sig försina egna förslag om höjning av bidraget till handikapporganisationerna. Fp-,c-, vpk- och mp-ledamöterna reserverar sig till förmån för förslag om enutvidgning av bilstödet till handikappade till att omfatta även den som är och äldre och som står utanför arbetsmarknaden (förslag från fp, c och vpk).Ytterligare ett knappt 20-tal reservationer har avlämnats (m, fp, c och vpk)till förmån för egna motionsyrkanden samt ett sårskilt yttrande (m). Proposition 1988/89:100 bil. Regeringen har under punkterna G 1-G 12 (s. 126-146)föreslagit G 1. att till Bidrag till social hemhjälp,ålderdomshem, m.m. för /90 anvisar ett förslagsanslag på , G 2. att till Bidrag till färdtjänst /90 anvisar ett förslagsanslag på , 1. att godkänner de riktlinjer för statsbidragtill specialpedagogiska insatser som förordats i propositionen. 1 1988/89.12 saml. 2.att till Kostnader för viss omsorg om psykiskt utvecklingsstör- 1988/89:SoU19 da m.fl. för /90 anvisar ett förslagsanslag på , att till för /90 anvisarett förslagsanslag på , att till Ersättning till för texttelefoner /90 anvisar ett förslagsanslag på , att till Ersättning till postverket för befordran av blindskriftsförsändelserför /90 anvisar ett förslagsanslag på , att till Kostnader för viss verksamhet för handikappade /90 anvisar ett förslagsanslag på , att till för /90 beräknar ettförslagsanslag på , att till för /90 anvisar ettförslagsanslag på , att till Bidrag till handikapporganisationer för budgetåret1989/90 anvisar ett reservationsanslag på , att till Bilstöd fill handikappade för /90 anvisarett reservationsanslag på , att till Omställningsbidrag till hundskolan för budgetåret1989/90 anvisar ett anslag på . 1988/89:So203av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om konstruktionen av statsbidraget till socialhemhjälp. 1988/89:So205av och (båda s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en särskildinformationsteknologisk myndighet med erforderliga befogenheter och med de imotionen angivna uppgifterna inrättas. l988/89:So212av och (båda c) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om fortsattbilstöd fill föräldrar/vårdnadshavare till hemmavarande gravt handikappade somfyllt . 1988/89;So216av och (båda s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av atten särskild myndighet ges ansvar för informafions-teknologins anpassning tillhandikappade gruppers behov. 1988/89:So219av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forsknings- ochutvecklingsinsatser för hjälpmedel för små handikappgrupper. 1988/89:So223av och (båda s) vari yrkas att 1988/89:SoU19riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionenom att till statsbidraget för den kommunala färdtjänsten kopplas krav omverksamhetens omfattning, kvalitet och avgifter. 1988/89:So224 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar att under G 7 i bilaga 7till budgetpropositionen. Kostnader för viss verksamhet för handikappade, för /90 anslå , vilket innebär en höjning med . i syfte att förstärka Synskadades riksförbunds depåverksamhet i enlighet med vad i motionen anförs. Mofiveringenåterfinns i motion 1988/89:Sf266. 1988/89:So23S av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att riksdagenbeslutar om ett femårigt stimulansbidrag om 100 milj.kr. per budgetår i syfteatt stimulera ombyggnaden av institutioner så att rätten fill eget rum kanförverkligas i hela landet före mitten av , 3. att riksdagenför nästkommande budgetår beviljar ett stimulansbidrag om 100 milj.kr. förombyggnad av institutioner (den slutna äldrevården) i syfte att förverkligarätten till eget rum. 1988/89:So238 av och (bådafp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen fill känna vad imotionen anförs om ändring av statsbidragsbestämmelserna för färdtjänst för attskapa möjlighet för handikappade att leasa bil. 1988/89:So244 av och (bådac) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten att höja grundbeloppet, 2. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av reglerna för fördelning av det statligabidraget fill de båda pensionärsorganisationerna SPF och PRO. 1988/89:So249 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en skyndsam översyn och behov av förtydligandeni regelsystemet för bilbidrag till handikappade. 1988/89:So255 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att riksdagenbeslutar om inrättande av ett träningscenter för barn med ovanliga handikapp, 3. att riksdagenanslår 10 milj.kr. under särskilt anslag för inrättandet av ett center för barnmed ovanliga handikapp, 4. att riksdagenbeslutar att det skall vara möjligt för alla som tidigare erhållit bilstöd attkunna förnya detta efter , 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om undantagfrån kravet på eget körkort som krav för erhållande av bilstöd, 6. att riksdagenbeslutar att till anslag Gli Bilstöd till handikappade /90 anvisa ytterligare 10 milj.kr., dvs. 2. att riksdagenhos regeringen begär en utvärdering av vilka effekterna 1988/89:SoU19blivit av att handläggningen av bilsröd förts över från länsarbetsnämnder tillförsäkringskassan, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstatsbidragsreglerna till färdtjänst, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avflexibla regler för färdtjänst, 16. att beslutar att till ;iocialdepartementetsanslag G 10 Bidrag fill handikapporganisationer för /90 anvisaytterligare 20 milj.kr., dvs. 1988/89:So263 av och (bådafp) vari yrkas att anslaget /90 till SRF:s ledarhundsverksamhet höjsmed . 1988/89:So265 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att avskaffa den s.k. 49-årsgränsen vad gäller bilstöd tillhandikappade. 1988/89:So287 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att beslutar om en utvidgning avvårdartjånsten till att omfatta även gymnasiestuderande, 2. att med ändring i prop. 1988/89:100,bil. 7, Socialdepartemen tet, G 4, , anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp till . avseende vårdartjänst för gymnasieelever. 1988/89:So288 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen med ändring i prop. 1988/89:100, bil. 7, ;5ocialdepartementet, G 7,Kostnader för viss verksamhet för handikappade anvisar ett med 1 090 000 kr.förhöjt belopp till . avseende Synskadades riksförbunds ledarhundsverksamhet. 1988/89:So291 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen med ändring i prop. 1988/89:100 bil. 7 G 10Bidrag till handikapporganisationer anvisar ett i förhållande till regeringensförslag med . förhöjt belopp till . 1988/89:So298 av och (bådac) vari yrkas att beslutar att höja det av regeringen föreslagnaanslaget till ledarhundsverksamhet med . 1988/89:So299 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven översyn av avtalet mellan och staten med syftet atttrygga depåverksamheten och dess finansiering. 1988/89:So30S av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att beslutar att under anslaget G 1, bil. 7,/90 anslå 3 , dvs. ett i förhållande till regeringens förslag höjt anslagmed , 2. att hos regeringen begär förslag om nyttstatsbidrag för utbildning av vårdpersonal inom , fr.o.m. . 1988/89:So310av () vari yrkas att till Kostnader /89:SoU19 viss verksamhet för handikappade för /90 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit eller således tillhopa 3 270 000kr. 1988/89:So314 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till medelsanvisning på tilläggsbudgetför /90 avseende bilstöd till handikappade. 1988/89:So320 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omansvaret för svårt rörelsehindrade ungdomars gymnasiestudier. 1988/89:So321 av m.fl. (c, m, fp, mp) variyrkas att uppdrar åt regeringen att fördela bidragen tillpensionärsorganisationerna enligt ovan angivna principer. 1988/89:So322 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om höjt anslag till depåverksamhet för synskadade hantverkare. 1988/89:So323 av och (båda c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om kostnadsansvaret för gravt rörelsehindrade elevers gymnasieskolgång. 1988/89:So324 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att grundbidraget inom bilstöd till handikappade skall utgå med högst60 . 2. att riksdagenbeslutar att anskaffningsbidraget inom bilstöd till handikappade skall utgåmed högst . 3. att riksdagenmed ändring i prop. 1988/89:100 under bil. 7 G 11.Bilstödtill handikappade beslutar anvisa ett med . förhöjt belopp till284 , 4. att riksdagenbeslutar att grundbidraget och anskaffningsbidraget inom bilstöd tillhandikappade fr.o.m. skall följa den allmännaprisutvecklingen, 5. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag som innebär att även den som är över 50 åroch står utanför arbetsmarknaden kan komma i åtnjutande av bilstöd. 1988/89:So329 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samhällets behov av medel till statens hundskola för dessutbyggnad och utveckling. 1988/89:So333 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommöjligheten att införa ett kraftigt förbättrat bilstöd till handikappade.Motiveringen återfinns i motion 1988/89:T447. 1988/89:So476 av m.fl. (m, fp, c) variyrkas att anvisar medel för grundläggande organisationsarbete för detvå av speciellt nämnda Stroke och RFB med ! varderaför /90, att administreras genom statens handikapp- 1988/89:SoU19 råd i fillägg fill dess tidigare verksamhet. 1988/89:So624 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen fill känna vadi motionen anförts om behovet av att logopeder och talpedagoger jämställs istatsbidragshänseende vid tillämpning av omsorgslagens 4 §, punkt 1. 1988/89:Ub267 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna alt kostnaderna förgymnasieutbildningen för i motionen berörda elever bör bestridas av staten. Bidrag till social hemhjälp, ålderdomshem, m.m. I budgetpropositionen föreslås 3 . underanslaget G 1. Bidrag fill social hemhjälp, ålderdomshem, m.m. Från detta anslagbetalas statsbidraget till kommunerna för hjälp och stöd i boendet. Bidragetbetalas för kalenderår i efterskott. Anslaget för /90 avsersåledes bidrag för verksamheten . Under anslaget anvisas dessutom särskilda medel förutveckling och förnyelse av den sociala hemhjälpen. Vidare anvisas under detta anslag bidrag tillpensionärsorganisationer. Bidraget har tidigare budgetår anvisats underanslaget A 4. Statsbidraget till kommunerna för stöd och hjälp i boendet För bidragsgivningen gäller förordningen (1983:944) om statsbidragtill kommunerna för stöd och hjälp i boendet. Förordningen har fått nyrubrik och även i övrigt ändrats genom en förordning (1988:1203). för varje årsarbetare inom sådan verksamhet som avses,dvs. stöd och hjälp i boendet åt äldre, handikappade och barnfamiljer. Ikostnaderna för vilka bidrag lämnas får inte tas med löne- och lönebikostna-derför bl.a. arbetsledande personal Vissa övergångsbestämmelser finns och1990. För vart och ett av lämnas enligtförordningen statsbidrag för personalutvecklande åtgärder inom äldreomsorgen. I motion So203 av () hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförts omkonstruktionen av statsbidraget fill social hemhjälp. Motionären anför attstatsbidraget bör vara neutralt beträffande de olika personalkategorierna såatt inte relationen mellan grupperna blir felaktigt avvägd. En tendens förnärvarande är enligt mofionären att arbetsledande personal inte anställs ifillräcklig utsträckning eftersom statsbidrag inte utgår för dennapersonalkategori. I motion So305 av m.fl. (vpk) hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om nytt statsbidrag för utbildning avvårdpersonal inom , fr.o.m. (yrkande 2).Motionärerna anför att för att arbetet inom skall bli attraktivaremåste värdbiträde- na fåstörre ansvar och inflytande över arbetet, men för att kunna ta ansvar 1988/89:SoU19 måstevårdbiträdena få tid och möjlighet att skaffa sig kunskaper. basutbildningbehövs kontinuerligt "personliga" utbildningsplaner. skallkonstrueras så att personalen fortlöpande kan välja utbildning inom det områdesom man arbetar med. Genomgångna etapper bör också ge utdelningpå lönen och större ansvar i arbetet, anför motionärerna. arbetet ihemtjänsten kortas med förslagsvis , med bibehållenlön, skapas utrymme både för utbildning och utveckling av Genom att arbetet varvas med utbildning blir det ocksåmindre fysiskt tungt. Deltidsanställda skulle, enligt motionärerna, dåstimuleras att öka sin tjänstgöringsgrad om de i motsvarande utsträckning fick delav utbildning. I anslutning till medelsanvisningen till Bidrag tillsocial hemhjälp i budgetpropositionen 1987/88:100 behandlade socialutskottetett antal mofionsyrkanden om reglerna för statsbidrag till social hemhjälp.Utskottet anförde bl.a. (SoU 1987/88:15 s. 7). Utskottet konstaterar att det råder politisk enighet omatt ålderdomshemmen kommer att behövas även i fortsättningen inomäldreomsorgen, liksom servicehusboende, eget boende och långtidssjukvård. Medett sådant principiellt synsätt finns det anledning att nu göra vissa ändringari statsbidragssystemet så att bidraget blir likvärdigt i förhållande fillomsorgsform. Ett statsbidrag som är likvärdigt i förhållande tillomsorgsform kan konstrueras på olika sätt. Utskottet anser det för sin delväsentligt att statsbidraget utformas så att det verkligen stimulerarkommunerna att bygga ut äldreomsorgen och då framför allt den del aväldreomsorgen som avser den personliga omvårdnaden och omsorgen. Ett sådantbidrag gynnar i första hand de kommuner som har en utbyggd sådan omsorg ochökar i takt med att kommunerna bygger ut social hemhjälp och/eller omsorg iålderdomshem. Det anförda innebär att utskottet förordar ett statsbidrag somknyts till den personal som är anställd för omvårdnadsuppgifter inomäldreomsorgen, dvs. såväl inom social hemtjänst som vid ålderdomshem.Personalkretsen bör avgränsas på samma sätt som enligt 3 § förordningen(1983:944) om statsbidrag fill social hemhjälp. 3 § innehåller de fidigare nämnda begränsningarna när detgäller ersättning för kommunernas kostnader för arbetsledande personal. I proposition 1987/88:176 Äldreomsorgen inför 90-taletägnades personalfrågorna stort utrymme (s. 81-91). Bl.a. gjorde föredragandenföljande bedömning. Kommuner och landsting bör ge hög prioritet åtpersonalpolifiska insatser inom äldreomsorgen. Insatserna bör syfta till attminska personalomsättning och sjukfrånvaro, att höja tjänstgöringsgraden ochatt förbättra rekryteringsmöjligheterna. bör få i uppdrag att redovisaen uppföljning och utvärdering av utvecklingen på personalområdet. bör i samarbete med berörda myndigheteroch organisationer samla in och sprida erfarenheter och idéer, som syftar tillatt förbättra personalförsörjningen inom kommunernas äldreomsorg. socialstyrelsenav utvecklingsmedlen inom ramen för statsbidraget till den /89:SoU19 socialahemhjälpen disponera 1 milj.kr. under de två kommande Föredraganden pekade också på de av beslutaderesursförstärkningarna, vilka bl.a. innebär att totalt 200 milj.kr. tillförskommunerna för personalutvecklande åtgärder inomäldreomsorgen. Enligt föredragandens mening borde dessa resurstillskottavsevärt öka kommunernas möjligheter att bedriva en effektiv personalpolitik.Avtalet för service- och vårdpersonalen inom äldreomsorgen visade också, enligtföredraganden, att kommunerna lägger stor vikt vid personalbefrämjandeinsatser. Om arbetsledarna och deras fortbildning framhölls följandei propositionen (s. 54, 85 och 90). Jag delar äldreberedningens bedömning attledningsfunktionen behöver utvecklas. Arbetsledarnas uppgifter inom den socialahemtjänsten har förändrats från att huvudsakligen avse administrationen av dendagliga hjälpen till att i högre grad samordna, utveckla och följa uppverksamheten. De får också en allt viktigare roll som handledare ochproblemlösare för personalen. De har även en viktig uppgift i att görabehovsbedömningar och planera insatserna tillsammans med den enskilde, dennesanhöriga och annan personal. En bra psykisk arbetsmiljö förutsätter att det ömsesidigastödet inom arbetslaget fungerar. Arbetsledaren har en nyckelroll i att stödjapersonalen och bidra till ett stimulerande arbetsklimat. Fortbildningen är ett av de viktigaste inslagen för attutveckla äldreomsorgen och dessutom ge personalen en bättrearbetstillfredsställelse. Det är angeläget att fortbildningen betraktas som ettsjälvklart led i arbetet och att den återkommer regelbundet. Det är ocksåönskvärt att en del av fortbildningen sker gemensamt för olikapersonalkategorier för att skapa kontakt och utveckla samarbetet dem emellan. Fortbildningen bör syfta till att ge kunskap och insikt omdet egna arbetet samt ge specialkunskaper på vissa områden. Jag tänker särskiltpå kunskap om speciella gruppers behov och förutsättningar, t.ex. behoven hosäldre invandrare och människor med svåra handikapp. Jag kommer i det följande att peka på fördelarna av atttillskapa regionala centra för utveckling av äldreomsorgen. Enligt minbedömning bör sådana utvecklingscentra även kunna få betydelse förfortbildningen och andra personalstödjande åtgärder. Jag har erfarit att chefen för utbildningsdepartementetavser att föreslå regeringen att ge universitets- och högskoleämbetet i uppdragatt genomföra en utredning av hur en lämplig utbildning inom givna ramar förarbetsledande och verksamhetsansvarig personal inom primärkommunal äldre- ochhandikappomsorg bör se ut. Möjligheterna till samordning med andra näraliggandeutbildningslinjer kommer därvid att beaktas. Även socialutskottet (1988/89:SoU6) ägnadepersonalfrågorna betydande utrymme. Utskottet erinrade om sina uttalanden våren1988 om betydelsen av vidareutbildning och fortbildning, om lönernas roll, omnödvändigheten avförsöksverksamheter och om behovet av bättre arbetsvillkor såsom 1988/89:SoU19 personalens önskemål att slippa helgarbete m.m. 1 petitan för /90 anförde socialstyrelsenatt statsbidraget borde kompletteras med ett bidrag för arbetsledare inomhemtjänsten (hemvårdsassistenter). Bidrag borde utges med . hänvisade till att detta förslag lagts fram istyrelsens rapport till regeringen om personalförsörjningen inom (redovisar 1988:7). I den nämnda rapporten framhålls det bl.a. (s. 60) att ien framtid med utökat ansvar och nya uppgifter för arbetsledarna bör kommunenstimuleras att anställa fler arbetsledare för att kunna höja kvaliteten ochskapa bättre förutsättningar för en effektiv verksamhet. I en decentraliserad hemtjänst där besluten fattas långtute i organisationen är arbetsledaren en nyckelperson. Arbetsledaren förväntasfå ett uttalat verksamhetsansvar som innebär delegering av ansvar ochbefogenheter. För att svara mot de nya kraven kan dels fler arbetsledarekomma att krävas på många håll, dels i stor utsträckning ny kompetens. Antalet arbetsledare har betydelse för bl.a. kvaliteten iarbetet, för möjligheterna till långsiktig planering, till att handleda,utbilda, till att vara ett stöd för vårdbiträden etc. varierarantalet arbetsledare i förhållande till antalet vårdbiträden och brukare starktmellan kommunerna. Antalet hjälpta hushåll/hemtjänstassistent varierar ocksåi stor utsträckning. Det finns ingen modell för hur förhållandet bör se ut. framtid med utökat ansvar och nya uppgifter för arbetsledarna bör kommunenstimuleras att anställa fler arbetsledare för att kunna höja kvaliteten ochskapa bättre förutsättningar för en effektiv verksamhet. I budgetpropositionen s. 128 förklarar föredraganden atthan inte är beredd att bifalla yrkande på denna punkt. Utskottet anser att arbetsledarna har en viktig roll inomden sociala och att betydelsen sannolikt kommer att ökaytterligare. Att relationen mellan antalet arbetsledare och antalet övrigpersonal är lämpligt avvägd år också väsentligt. De ändringar avstatsbidragsbestämmelserna som beslutades trädde i kraft den 1januari 1989. Utskottet är inte berett att redan nu ta något initiativ tilländring av bestämmelserna. Som påpekas av föredraganden i budgetpropositionenkan åldredelegationens (S 1988:A) arbete med frågan om ansvaret för samhålletsäldreomsorg få betydelse för utformningen av statsbidragssystemet. Motion So203(s) avstyrks sålunda. I betänkandet SoU 1988/89:6 behandlade utskottetmotionsyrkanden liknande det i motion So305 (vpk) yrkande 2. Utskottet anförde(s. 29). 1 några motioner (c. vpk) reses krav på en förkortadarbetstid för personal och/eller för all personal inom vården. Vidsin behandling av liknande motionsyrkanden hänvisade utskottet bl.a.till att frågor om arbetstidens längd och arbetstidens förläggning i förstahand är en frågasom arbetsmarknadens parter har att besluta om. Utskottet 1988/89:SoU19hänvisade också till det uppdrag som lämnats till arbetstidskommittén. Dessasynpunkter gör sig enligt utskottet alltjämt gällande. Till detta villutskottet foga att det inte bara är vårdpersonal utan också många andra gruppersom måste anses ha berättigade önskemål och krav när det gäller en förkortningav arbetstiden. En allmän förkortning av arbetstiden inom vårdsektorn kanvisserligen i någon utsträckning förväntas medföra att flera människor sökersig fill vårdområdet, men minskar det totala antalet arbetade timmar.Nya vårdtimmar måste täckas genom ytterligare nyrekryteringar. En förbättradpersonalpolitik och en förbättring av arbetsvillkoren i övrigt är enligtutskottet minst lika viktiga åtgärder för att vården skall få behålla sinpersonal. Utskottet erinrar om vad utskottet uttalat även i det föregående.Utskottet får - i likhet med propositionen - framhålla att arbetsförhållandenaoch arbetsmiljön måste ha en sådan utformning att människorna kan arbeta heltidutan att riskera att bli utslitna . Utskottet är inte berett att förorda något initiativ frånriksdagens sida när det gäller kraven på en förkortad arbetstid. Utskottet avstyrkte med det anförda de då aktuellamotionsyrkandena. Utskottet (s. 31) var inte heller berett att tillstyrkakraven i en motion (vpk) på ett sådant särskilt stöd för utbildning avhemtjänstens personal som förordas i motion So305. Utskottet anser att det inte finns anledning för riksdagenatt nu ändra uppfattning i dessa frågor. Utskottet avstyrker sålunda motionSo305 (vpk) yrkande 2. Bidrag till vissa pensionärsorganisationer I budgetproposifionen 1988/89:100 beräknas medelsbehovetför nästa budgetår fill . Bidraget bör enligt proposifionen utgesefter samma principer som under innevarande budgetår. För innevarande budgetår angavs om bidragssystemetföljande i prop. 1987/88:100 bil. 7 s. 14.