bet · GC01JoU12 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet erinrade i det sammanhanget om att även skogsvägarsom byggs utan statsbidrag i områden med svårföryngrad skog skall underkastasvillkor om hänsyn till naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen, enligtett riksdagsuttalande. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Jo310yrkande 9. Med samma motivering avstyrks motion Jo316 yrkande 20. 18.Främjande av skogsvård m.m. (D 7) Anslaget används för tillämpad skogsproduktionsforskningsamt för särskilda utredningar och undersökningar i syfte att främja bl.a.skogsvården och arbetsmiljön inom skogsbruket. Regeringen föreslår ettoförändrat anslag om 12,9 milj. kr. redovisasett förslag från om medel för att bl.a. stärka 1988/89:JoU12angelägen utvecklings- och försöksverksamhet i fråga om kalkning ochvitallseringsgödsling av skogsmark. Enligt vad jordbruksministern framhållerstår det nu klart att man måste vidta motåtgärder om inte omfattande skador påvåra skogar skall bli följden av den fortgående markförsurningen. Bl.a. ansesdet nödvändigt att vidta restaureringsåtgärder genom s.k. vitallseringsgödslingav skogsmarken, innebärande tillförsel av kalcium och magnesium. Forskarna äremellertid ännu inte eniga i frågan. Frågan bedöms dessutom inom ramen för detarbete som utför inför ett nytt program mot luftföroreningaroch försurning. Mot den bakgrunden är jordbruksministern inte beredd attföreslå att statliga resurser satsas på en omfattande försöksverksamhet såsomskogsstyrelsen har förordat. Han har emellertid erfarit att viss verksamhet medvitallseringsgödsling ändå kan komma till stånd. Med hänsyn till det allvar somfrågan rymmer är detta givetvis positivt, framhåller jordbruksministern. 1 flera motioner yrkas ökning av anslaget för atttillgodose förslag om inledande av en försöksverksamhet. Så ärfallet med motionerna Jo273(mp: lOmilj.kr), Jo311 (c; 15 milj.kr. till kalkningi södra och sydvästra ), Jo320 (c: 15 milj.kr. till bl.a. försök iHalland), Jo321 (vpk; yrkande 7: 10 milj.kr.) och Jo967 (mp; yrkande 17: 10milj. I andra motioner föreslås tillkännagivande om analyser,mätning och uppföljning av skogsskadorna samt om åtgärder mot försurningen. Såär fallet i motionerna Jo314 (m) yrkande 1 och Jo869 (m; skogsskadesituationeni ), Jo321 (vpk) yrkande 6 (skogsbruket bör ha en inriktning som minimerarkväveläckaget), Jo324 (c) yrkande 2 (vitaliseringskalkning), Jo731 (s;skogsskadesituationen i regionen ), Jo742 (c;åtgärdsprogram mot försurningen), Jo958 (c) yrkande 4 () ochJo971 (fp) yrkande 5 (lövskogsandelen inom försurade områden). Utskottet erinrar om att försöksverksamhet pågått medbl.a. kalkning och vitallseringsgödsling av skogsmark med ianspråktagande medelfrån anslaget Åtgärder mot försurningen under miljö- och energidepartementetshuvudtitel. har föreslagit att ges ettprogramansvar för övervakning och inventering av tillståndet i skog ochskogsmark, och har som framgår av den lämnade redovisningen avpropositionen begärt medel för att stärka utvecklings- ochförsöksverksamheten. Utskottet biträder regeringens uppfattning att det ickefinns tillräckliga skäl för att satsa resurser på en så omfattande försöksverksamhet som har förordat, under jordbrukshuvudtiteln. Däremot har utskottet som framgår av betänkandet om miljö- och .budget (1988/89:JoU13 p. 27) ingen erinran mot att utrymmet för skogskalk ning utökas inom ramen för försurningsanslaget. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna Jo273 yrkande 5, 40 Jo311yrkande 2, Jo320, Jo321 yrkande 7 och Jo967 yrkande 17. Utskottet avstyrker även motion Jo311 yrkande 1 varibegärs ett tillkännagivande om omedelbara kalkningsinsatser. Utskottet vill än en gång understryka allvaret i denpågående markförsurningen och vikten av att kraftfulla åtgärder vidtas för atthejda denna utveckling. I grunden är det givetvis som jordbruksministernpåpekar nödvändigt att begränsa de skadliga utsläppen av svavel- ochkväveföreningar, och åtgärder kan även vidtas inom skogsbruket för att minskaverkningarna av det sura nedfallet. De olika förslag om dokumentering avskogsskador samt olika program i de mest utsatta delarna av landet som framförsi motionerna Jo314,Jo324 yrkande 2, Jo731,Jo742,Jo869 yrkandena 1, 2 och 4,Jo958 yrkande 4 och Jo971 yrkande 5 får enligt utskottets mening ansestillgodosedda genom den verksamhet som bedrivs av skogsvårdsorganisationen ochde naturvårdande myndigheterna. Motionerna bör således icke föranleda någotsärskilt uttalande från sida. Med motsvarande motivering avstyrks motion Jo321 yrkande 6om kväveläckaget från skogsbruket. Bidrag till trygghetsförsäkring för skogsbrukare (D8) Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 8(s. 50). (E 1) och Fiskenämnderna (E 2) 1 propositionen föreslås ett anslag till fiskeristyrelsenpå . Det innebär att anslaget beräknas med utgångspunkt ifiskeristyrelsens huvudförslag med en total real minskning avutgifterna fördelad på 1, 2 och för första, andra resp. tredjebudgetåret. Jordbruksministern anmäler sin avsikt att i annat sammanhang föreslåatt regeringen upphäver det beslut som begränsar möjligheteratt avgiftsbelägga utnyttjandet av undersökningsfartyget. Även detta anslag är beräknat med utgångspunkt ifiskeristyrelsens huvudförslag. Dock bör med hänsyn till fiskenämndernasbegränsade organisation viss kompensation för huvudförslaget ske. I motionerna Jo402 (fp) och Jo410 (fp) yrkande 9 föreslåsen höjning av anslaget med . för fortbildning av yrkesfiskare. Enligt motion Jo414 (vpk) är det av stor vikt att enövergripande plan för fiskerinäringens utveckling kommer till stånd. I avvaktanpå en sådan kan motionärerna inte acceptera nedskärningar /90 på områdena E 1 och E 2 Fiskenämnderna.Även i övrigt yrkar motionärerna på höjning av anslagsbeloppen. Sammanlagt börriksdagen enligt motionen anslå 22 milj. kr. till fiske utöver regeringensförslag. För anslagen E 1-E 2 yrkas ett förhöjt anslag om . (yrkande2a). har tidigare avslagit motionsyrkanden om höjningav anslaget för utbildning av fiskare (/88:JoU17 s. 46). Utskottetsbedömning av frågan är oförändrad. bör således avslå motionerna Jo402och Jo410 yrkande 9. Utskottet återkommer i det följande till förslaget imotion Jo414 om planering av fiskerinäringen, i anslutning tiir behandlingen avriksdagens revisorers förslag i samma riktning. Utskottet är icke berett ätttillstyrka motionärernas förslag om höjning av anslagen till fiskeristyrelsenoch fiskenämnderna. Riksdagenbör således bifalla regeringens förslag. Främjande av fiskerinäringen (E 3) I propositionen föreslås ett anslag av . har föreslagit att anslaget räknas uppmed 5 milj.kr. avseende det nationella fiskforskningsprogram som styrelsen ochskogs-och jordbrukets forskningsråd () har redovisat på regeringensuppdrag. Detta program anmäls i propositionen under anslaget G 4 Skogs- ochjordbrukets forskningsråd. Därav framgår bl.a. följande (s.78ff). och har haft regeringens uppdrag attgemensamt utforma ett samlat, övergripande program för forskning och utvecklingsverksamhetpå fiskets område. Uppdraget har redovisats i två rapporter med namnetFiskforskning för . I rapporterna framhålls att det är mycket angelägetatt en kraftfull och samlad satsning på svensk fiskforskning kommer i gång. Somsärskilt nödvändigt anges en uppbyggnad av svensk kompetens inom vissabiologiska nyckelområden såsom genetik, fysiologi, fiskekologi samtfisksjukdomar. Det påpekas att inte har någon betydande tekniskfiskforskning. Som särskilt angelägna områden för insatser nämns fartygs- ochredskapsutformning, transportfrågor, distribution och produktutveckling. Ävenpå det ekonomiska området föreslås FoU-insatser. Det påpekas i rapporterna att fiskforskningen i äravsevärt mindre än i övriga nordiska länder om man tar hänsyn till ländernas storlek. I rapporterna redovisas en kartläggning av insatserna. Den är inte heltäckande men kan sammanfattas enligt följande. Till den biologiska fiskforskningen inkl. vattenbruk går av statliga resurser ca 16 milj. kr., varav 4,8 milj. kr.från och 2 milj. kr. Till teknisk fiskforskning inkl. vattenbruket går ca 4 milj. kr. Dessa 16 milj. kr. inkluderar inte den verksamhet som sker med egna anslag hos vissa av de anslagsgivande myndigheterna. Medräknat denna kommer insatserna upp i ca 40 milj. kr. föreslår för sin del att den biologiska forskningen tillförs ytterligare 9 milj. kr., varav 2 milj. kr. kan omfördelas inom redan befintligt anslag. föreslår för den tekniska och ekonomiska forskning en ett tillskott av 9 milj. kr., varav 7 milj. kr. av nya medelöver statsbudgeten och 2 milj. kr. Jordbruksministern framhåller att rapporterna ochyttrandena över dem 1988/89:JoU12 utgör en värdefull grund för planering och ledning av den framtida forskningen och utvecklingsarbetet påfiskets område. bör i fortsättningen ha huvudansvaret för attinsatserna för grundforskning och tillämpad forskning på fiskets område inkl.vattenbruket samordnas inom ett program som också om möjligt bör rymma undersöknings-och utvecklingsverksamhet som bör ha ansvaret för. Härigenomunderlättas samordningen och överlappningar kan undvikas. Vad så gäller resurserna för programmet ärjordbruksministern inte beredd att förorda en så kraftigförstärkning som och har föreslagit. Han föreslår attverksamheten, förutom'de 2 milj. kr. som är berett att omfördela, nutillförs ytterligare 2,5 milj. kr. Härav bör 2 milj. kr. Därmed kommer att under anslagetförfoga över minst 1,4 milj. kr. Med hänvisning till fiskeristyrelsernsanslagsframställning bör enligt motionerna Jo401 (fp) yrkande 1 ochJo410 (fp) yrkande 7 anslå ytterligare 5 milj. kr till det nationellafiskforskningsprogrammet. I motionerna Jo414 (vpk) yrkande 2b, Jo416 (c) ochJo418 (c) yrkande 5 föreslås med samma motivering att anslaget höjs med 4,5milj. Utredningen om fiskforskning i har enligtutskottets mening visat på behovet av ökade insatser på området. Utskottet harockså i olika sammanhang, senast i samband med beslut om särskildaåtgärder med anledning av algblomning och säldöd (prop 1988/89:10, JoU6)framhållit vikten av insatser för forskning och undersökningsverksamhet ifiskevattnen runt . Utskottet har därvid särskilt betonat det kustnärafiskets problem. Enligt utskottets uppfattning finns det anledning att i någotstörre utsträckning än vad regeringen föreslagit tillgodose de behov somredovisats. har även enligt vad utskottet erfarit begärt medelför att påbörja projektering av ett nytt undersökningsfartyg avsett förkustnära undersökningar. Utskottet kommer i samband med behandlingen av anslaget E7 Lån till fiskerinäringen att tillstyrka regeringens förslag att slopafiskberedningslånen vilka utgått med 10 milj. kr . Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottetförslaget i motionerna Jo401 och Jo410 om en anslagshöjning med 5 milj. kr.Därigenom tillgodoses även motionerna Jo414, Jo416 och Jo418 i berörda delar.Regeringens förslag bör således jämkas i enlighet därmed. Vid dispositionen avdessa medel bör beaktas å ena sidan behovet av en god balans mellan grundforskningoch tillämpad forskning och å andra sidan utvecklingsbehovet. Bidragtill fiskehamnar m.m.(E 4) 1988/89:JoU12 Frånanslaget lämnas bidrag till fiskehamnar enligt förordningen (1985:439) omstatligt stöd till yrkesfisket m.m. Från anslaget täcks också bl.a. kostnaderför underhåll och drift av fiskefyrar och för utmärkning av fiskegränser. Jordbruksministernframhåller att bidragen till fiskehamnar numera spelar en obetydlig roll, medde höga investeringskostnader det normalt är fråga om. Bidragsformen bör därföravvecklas successivt. För nästa budgetår föreslår han att anslaget räknas nedmed 1 milj. kr. För /90 tas upp en sammanlagd ram av 2 424 000kr. för bidrag till fiskehamnar m.m. Enligtmotionerna Jo414 (vpk) yrkande 2c och Jo417 bör anvisa 2 milj.kr.utöver regeringens förslag. Den föreslagna anslagsminskningen bör således intebifallas. Utskottetansluter sig till regeringens ställningstagande. Bidragen till fiskehamnar börpå sikt avvecklas. bör anvisa medel enligt regeringens förslag ochavslå motionerna i berörda delar. Isbrytarhjälp åt fiskarbefolkningen (E 5) Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt E 5 (s. 55). Bidrag till fiskets rationalisering m.m. (E6) Frånanslaget lämnas bidrag till investeringar i fiskeföretag, vid fångstbegränsning,vid skada på fiskeredskap samt skrotningspremier för äldre fiskefartyg som tasur fiskeflottan. Jordbruksministern föresår att det sammanlagda rambeloppetförs upp med oförändrat 8,5 milj. kr., varav högst 2,6 milj. kr. som premierför skrotning av vissa äldre fiskefartyg. Fraktstöd bör inte längre lämnas fråndetta anslag. Regeringen bör kunna jämka fördelningen mellan de olikaändamålen. För utbetalning under anslaget beräknas 9 milj. kr. Ifyra motioner tas upp de problem som fiskarena i framför allt fått i samband med den tilltagande nedsmutsningen av haven med syrebrist och fiskdöd som följd. I motion Jo418 (c) föreslås att ett ekonomiskt skydd införs för dem som drabbats av allvarliga förluster orsakade av miljöförstöring. Sådana ersättningar har utgått i samband med Tjernobylkatastrofen till de .. gruppervilkas försörjningssituation lidit direkt skada genom det radioaktiva 1988/89:JoU 12 nedfallet, framhåller motionärerna. bör enhgt motionen inrättaett ett katastrofskydd för fiskenäringen och anslå ett förslagsanslag på 5milj. (yrkandena 1-2). Enligt mofion Jo430 (c) bör anvisa medelför att lösa Hallandsfiskarenas akuta problem samt ändra reglerna förbidragsgivningen under anslaget. I motion Jo431 (vpk) föreslås att enkatastroffond inrättas för fisket och i motion Jo748 (fp) yrkas på etttillkännagivande om stöd till Hallandsfiskarena (yrkande 10). Regeringen måstenoga pröva vilka möjligheter som finns till stöd för fiskare som behöverkompletterande utrustning för att kunna byta fiskevatten och gå över till annatfiske eller en kombination med det nuvarande, anser motionärerna. Enligt motionJo421 (m) har fraktstödet tillkommit för att de bifångster som erhålls vidsill/strömmingsfisket i och inte kan avsättas på ostkusten skallkunna transporteras till (på ) och ge en viss lönsamhet. Det ärfrån flera utgångspunkter angeläget att möjligheterna till fraktstöd vidtransporter med lastbil finns kvar. Dels undviks brott mot dumpningsförbudet,dels ökar det lönsamheten något, vilken är alltför låg, dels tillförs råvaratill den enda fiskmjölsfabriken som finns i . bör därförenligt motionen besluta att . får användas till fraktbidragför foderfisk. Utskottet delar motionärernas oro över tillståndet i havetoch den återverkan föroreningarna får på fisket. Det finns all anledning församhällets företrädare att noga följa utvecklingen av fiskenäringen i dedrabbade områdena och att ingripa stödjande till yrkesutövare som drabbas.Enligt utskottets mening bör sådant stöd dock kunna ges inom ramen för rådandesystem. Utskottet är icke berett föreslå att på nuvarande stadiuminrätta någon ny stödform. Motion Jo418 yrkande 1, Jo430, Jo431 och (Jo748yrkande 10) bör således icke föranleda någon ytterligare åtgärd. Medmotsvarande motivering avstyrks motion Jo430. Med motsvarandemotivering avstyrks motion Jo431. Medmotsvarande motivering avstyrks motion Jo748 yrkande 10. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag om anslag och avstyrker motion Jo418 yrkande 2. Utskottet är heller icke berett att biträda motion Jo421 ivad avser dispositionen av anslaget. Utskottet biträder således regeringensförslag att slopa fraktbidragen för foderfisk. De därvid frigjorda medlen börutnyttjas till att öka ramen för skrotningsbidragen vilka prioriteras avfiskeristyrelsen. Lån till fiskerinäringen (E 7) Från anslaget beviljas fiskerilån och fiskberedningslånenligt förordningen (1985:439) om statligt stöd till yrkesfisket m.m. Regeringen föreslår att fiskberedningslånen slopas och stöder sig därvid på ett förslag från riksda gens revisorer (se nedan). Även har föreslagit att fiskbered- 45 I gengäld har styrelsen begärt att fiskerilånen ökar med 5 1988/89:JoU12milj. samt att anslaget till undersökningsverksamheten ökar med 5 milj. kr. revisorers förslag till angåendestödet till fiskerinäringen (Förs. 1988/89:9), yrkande 2 revisorer har anmält sin granskning av vissaplanerings- och stödfrågor på fiskeriområdet. Under förevarande punkt harutskottet funnit lämpligt behandla revisorernas förslag i vad de rör stödformenfiskberedningslån. Vid granskningen har revisorerna funnit skäl överväga omde nuvarande lånen för stöd till fiskberedningsindustrin har någon roll attspela. har det i stort sett inte varit någon som ansökt omberedningslån för produktutveckling eller för avsättningsfrämjande åtgärder. fall beredningslån beviljats har de gått till kostnadsbesparande ocharbetsmiljöförbättrande åtgärder. Med hänsyn till den utveckling som ägt rumoch branschens nuvarande struktur anser revisorerna att det uppenbarligen intefinns skäl att bibehålla de från finansiell synpunkt förmånliga fiskberedningslånen.De föreslår därför att dessa slopas. Det stöd till fiskberedningsindustrin somär påkallat får i stället ges i form av regionala stödinsatser. Det finnsnämligen behov av stödåtgärder för produktutveckling och avsättningsfrämjandeåtgärder, framhåller revisorerna. Sålunda finns det överskott av t.ex. sill,strömming och siklöja liksom stora problem med distributionen av fisk. -Enligtden nuvarande stödförordningen kan fiskerilån lämnas för mindrefiskberedningsanläggning eller för fiskodling i samband med yrkesfiske. Dennamöjlighet bör kvarstå, anför revisorerna. Mot bakgrund av det anförda hemställer revisorerna(yrkande 2) att gör ett uttalande om slopande av de nuvarandefiskberedningslånen och lånegarantierna. Enligt motionerna Jo401 (fp) yrkande 2, Jo410 (fp) yrkande8 och Jo418 (c) yrkandena 3 och 4 bör godta regeringens ochriksdagens revisorers förslag att slopa fiskberedningslånen. Dock bör medlenanvisas enligt förslag, nämligen med 5 milj. kr. till enhöjning av fiskerilånen och med 5 milj. kr. till undersökningsverksamhet underanslaget E 3. Enligt motion Jo406 (c) bör anslaget till fiskerilån öka med 10milj. Enligt motion Jo414 (vpk) yrkande 2d bör fiskberedningslånenbibehållas och anslaget således utgå med 50 milj. kr. Ett motsvarande yrkandeframställs i motion Jol4 (vpk) yrkande 2, avgiven med anledning av revisorernasförslag. Enligt motion Jol5 (m) yrkande 3 bör fiskberedningslånen slopas, ochmotsvarande belopp bör föras över till fiskerilånen. I motion Jol6 (fp) uttalastveksamhet om det lämpliga i att redan nu besluta om en avveckling avfiskberedningslånen. Under alla förhållanden är det enligt motionen angelägetatt den totala ramen för dessa bägge låneformer tillsammans inte minskar(yrkande 2). Utskottet delar regeringens och revisorernas mening attfiskberedningslånen bör slopas. Som utskottet uttalat i det föregående (underpunkt 20) finns det anledning att prioritera fiskeristyrelsensundersökningsverksamhet m.m. Utskottet avstyrker således de motioner vari yrkaspå fiskberedningslånens fortbestånd. Utskottet är heller icke berett medverkatill att anslaget till fiskerilånen höjs. Även de motioner som går i dennariktning avstyrks alltså. bör således anvisa medel i enlighet medregeringens förslag med beaktande av vad som anförts av revisorer. Täckande av förluster vid stathg kreditgaranti tillfiske och Prisreglerande åtgärder på fiskets område (E 8-E 9) Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaE 8 och E 9 (s. 56-57). Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m.m. (E10) Från anslaget bestrids kostnader för bl.a.ersättningarenligt lagen (1985:139) om ersättning för intrång i enskildfiskerätt och för bidrag enligt förordningen (1985:145) om statsbidrag tillfritidsfisket inom vissa områden. Regeringen föreslår att anslaget förs upp med 1 milj.kr.med hänsyn till belastningen. Enligt motion Jo414 (vpk) yrkande 2e bör ett oförändrat (3milj. Enligt motionerna Jo425 (c) och Jo434 (c,m,fp,mp)har beslutet att släppa handredskapsfisket fritt på ochi ett antal skapat betydande problem för många yrkesfiskare.Problemen är i vissa fall en följd av en ökad konkurrens om fisket, men handlari ännu högre grad om skador på redskap och störningar i fiskets utövande.Regeringen bör därför lägga fram förslag om en särskild fond för att ersättapersoner som bedriver yrkesmässigt fiske för skador och förluster som uppkommiti samband med införandet av fritt handredskapsfiske på ostkusten och i vissasjöar. Utskottet erinrar om att betalning måste utgå frånanslaget - oavsett beloppets storlek - till dem som tillerkänns ersättningenligt lagen om ersättning för intrång i enskild fiskerätt. Med hänsyn till attanslaget i övrigt utnyttjas föga tillstyrker utskottet regeringens förslag. MotionJo414 avstyrks i berörd del. Utskottet är icke berett att i förevarande sammanhangförorda någon vidare åtgärd med anledning av förslaget om en fond imotionerna Jo425 och Jo434. Bidragtill fiskevård m.m. () 1988/89:JoU12 Från anslaget lämnas bidrag bl.a. till fiskevård och tillkostnader för bildande av fiskevårdsområden enligt förordningen (1985:440) omstatsbidrag fill fritidsfisket. Regeringen föreslår att anslaget räknas upp med205 . Enligt motion Jo410 (fp) yrkande 10 bör anslaget räknasupp med ytterligare 1 milj. kr. EnUgt motion Jo414 (vpk) bör anslaget höjas med3 milj. kr. Sportfiskarna utgör en stor grupp i samhället och det nuvarandeanslaget är mycket blygsamt om man ser till det rekreationsvärde och denomfattning som sportfisket har, anför motionärerna (yrkande 2f). Utskottet finner regeringens förslag väl avvägt. Riksdagenbör alltså anvisa medel enligt detta och avslå motionerna. revisorers förslag 1988/89:9 angåendestödet till fiskerinäringen (yrkandena 1,3 och 4) Utskottet har i det föregående (under punkt 26) behandlatrevisorernas förslag om slopande av fiskberedningslånen. I förevarandesammanhang tar utskottet upp till behandling övriga frågor som revisorernaväckt med anledning av sin granskning. Revisorerna konstaterar att olika styrmedel och stödformerpå fiskets område, bl.a. låne- och investeringsstöden, används med hänsyn tagnatill givna förutsättningar, utvecklingsmöjligheter osv. för olika typer avfiske, vattenbruk, beredning och distribution. Granskningen har emellertid gettvid handen att de övergripande kunskaperna och planeringen för att garanteraatt dessa krav uppfylls saknas. Därför behöver förhållandena på områdetförbättras och målen för fiskepolitiken vidareutvecklas, framhållerrevisorerna. Övergripande planer för det framtida fisket och dess dimensioneringsaknas. Revisorerna anser för sin del att en förbättring avplaneringen bör genomföras och att samarbete härvid regelmässigt skall ske mellan centrala och regionala organ samt med företrädare för fiskerinäringen. Med bättre planeringsunderlag som kan användas för principiella ställningstaganden kan både enskilda företag säkrare överväga sina investeringar och myndigheter na lättare fatta riktiga beslut om regionala, regionalpolitiska ochfiskepolitis ka stödinsatser. Underlaget skall ge förutsättningar för vägning av investe ringsstödet mot bl.a. biologiska och marknadsmässiga begränsningar. Det skall även utgöra en grund för samordning av styrmedel och stödinsatser, t.ex. mellan licensgivning och investeringsstöd. Ett ökat samarbete på det regionalaplanet är önskvärt. Den nationella bilden av fiskenäringens 1988/89:JoU12 utvecklingsmöjligheter behöver stämmas av mot regionala ochregionalpolitiska synsätt. bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad revisorerna förordat om den vidare utvecklingen på fiskeområdet(yrkande Revisorerna föreslår vidare att besluten om fiskerilåndelegeras från till fiskenämnderna (yrkande 3). Delegeringenav stödärendena förutsätter länsvisa ramar för fiskerilånemedlen, framhållerrevisorerna.