bet · GC01UbU2 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet finner det angeläget att de frågor som aktualiserasi motionen blir belysta i undervisning. Som utskottet tidigarepåpekat granskar länsskolnämnderna ett antal ämnen inom ramen för sin aktivafillsyn och SÖ:s nationella utvärdering. Enligt vad utskottet erfarit har ämnetbarnkunskap granskats under /88. SÖ kommer före innevarande årsslut att på grundval av nämndernas iakttagelser avge en slutrapport tillregeringen. Mot denna bakgrund finner utskottet att inte nu bör göraett uttalande i den här aktuella frågan, varför motion 1987/ 88:Ub243 avstyrks. Finlandssvenska barns möjligheter till undervisning ifinska tas upp i motion I987/88:Ub382 (s). Motionären föreslår att definlandssvenska barnen skall få delta i den hemspråksundervisning i finska somges i kommunerna utan att kravet på att hemspråket skall utgöra dagligtumgängesspråk i hemmet för eleven skall vara uppfyllt. Utskottet vill erinra om att principerna för rätten tillhemspråksundervis ning behandlades av vid /85 (prop. 1984/85:100 bil. 10, UbU 1984/85:12, rskr. 1984/85:149). Utskottet vill hänvisa till för ordningen (SÖ-FS 1987:72) med föreskrifter om elevers rätt till hemspråk sundervisning i och i gymnasieskolan. I denna uppställs två villkor, nämligen dels att minst en av elevens föräldrar (värdnadshavare) har ett annat språk än svenska som sitt modersmål och använder det språket i sitt dagliga umgänge med eleven, dels att eleven har etablerade kunskaper i hemspråket. Reglerna för elevers rätt fill hemspråksundervisning återfinns i grundskoleförordningen 5kap. 412§§ resp. gymnasieförordningen 10 kap. 40-46 §§. Utskottet finner ingen anledning att föreslå attnu ändra be- 1988/89: UbU2 stämmelserna för rätten tillhemspråksundervisning, varför utskottet avstyrker motion 1987/88:Ub382. I motion 1987/88 :Ub402 (c) yrkande 1 begärs lagförslagangående skyldighet för kommuner att inrätta en finskspråkig utbildningslinjeinom eller finskspråkig skola, om andelen finskspråkiga invånare ikommunen är lägst eller öm antalet finskspråkiga barn uppgår till minst 200i åldrarna . Utskottet vill först betona att målet förhemspråksundervisningen i är akdv tvåspråkighet Qfr prop. 1984/85:100bil 10, UbU 1984/85:12 s. 7f, rskr. 1984/85:149). Vidare vill utskottet peka påkommunernas möjlighet att fr.o.m. /87 anordna hemspråksklasser ochsammansatta klasser på låg- och mellanstadier med tillämpning avramtimplaner. SÖ har fått regeringens uppdrag att utvärdera ramtimplanerna ochskall avge en första rapport. I vissa kommunerförekommer dessutom pedagogiskt utvecklingsarbete för finskspråkiga elever 1986:7). Intresset för sådan utvecklingsverksamhet för finskspråkigaelever har successivt ökat. Enligt utskottets uppfattning finns det mot denna bakgrundgoda möjligheter för kommunerna att anordna finskspråkig undervisning med hänsyntill lokala förutsättningar i vad gäller elevunderlag m.m. En författningsmässigreglering av skyldigheten att anordna finskspråkig undervisning i enlighet medmotionsyrkandet är därför inte nödvändig och skulle enligt utskottetsuppfattning kunna ge ett totalt sett sämre resultat i jämförelse med denverksamhet som gällande bestämmelser beträffande hemspråksklasser ochsammansatta klasser samt det här nämnda utvecklingsarbetet för finskspråkigaelever ger utrymme för. Utskottet föreslår därför att avslår motion1987/88:Ub402 yrkande I. I motion 1987/88:Ub402 (c) yrkande 2 begärs förslag omförstärkning av finska språkets ställning i gymnasieskolan och högskolan.Motionären anser att i regioner med kommuner, som har en stor andel finskspråkigaelever, bör finskspråkig gymnasieutbildning inrättas. Vidare bör det i allayrkesinriktade svenskspråkiga studievägar i gymnasieskolan finnas etttillvalsalternativ för finskspråkiga elever. Tillvalet skall inriktas påyrkesterminologi på finska. Slutligen föreslås att institutioner förfinskspräkiga vid universitet och högskolor utvecklas. Medanledning av motionen vill utskottet anföra följande. Finska kan studeras som B-språk och C-språk pägymnasieskolans tre-och fyraåriga linjer och som tillvalsämne (B- språk ochC-språk) på de tvååriga yrkesinriktade linjerna. Försöksverksamhet medfinskspråkiga linjer i gymnasieskolan har pågått /78 iStockholms kommun. Såväl teoretiska som yrkesinriktade linjer kan väljas.Regeringen har gett SÖ i uppdrag att utvärdera helaförsöksverksamheten. Institufionen för internationell pedagogik vid Stockholmsuniversitet har fått SÖ:s uppdrag att genomföra utvärderingen. Vad gällerfinska språket i högskolan kommer universitets- och högskole- . ämbetet(UHÄ), enligt vad utskottet inhämtat, att rap- 1988/89:UbU2portera ett regeringsuppdrag beträffande antagning av tvåspråkiga studerande iutbildning för personal i . Vidare vill utskottet erinra om dennya lärarutbildningen, som ger möjlighet för finsktalande studerande att väljaen inriktning med finska som hemspråk (lärare för årskurserna 17) och finskasom hemspråk i kombination med svenska (lärare för årskurserna 49). Slutligenhar utskottet fått veta att högskolan i kommer att erbjudaen kurs (10 poäng) med distansstudier i finsk kultur . Med hänvisning till det anförda finner utskottet att motionsyrkandeti stort är tillgodosett, varför motion 1987/88:Ub402 yrkande 2 avstyrks. I mofionerna l987/88:Ub806 (m) yrkande 3 och 1987/88:Ub291(m) tas vissa frågor upp om ämnet svenska i . I den förstnämndamotionen anförs att kraven på korrekt behandling av språket måste betonas ikursplanen för ämnet svenska och att litteraturstudierna bör få större utrymme.I motion 1987/88:Ub29l hänvisas till ett av SÖ utarbetat förslag till nykursplan i svenska, i vilket huvudmomentet Språken i de nordiska länderna i nugällande kursplan inte behållits som eget huvudmoment. Motionären finner dettaoacceptabelt och föreslår att skall göra ett uttalande att allaelever i skall få en elementär undervisning i danska och norska. Utskottet vill erinra om att regeringen i september 1988fattat beslut om ny kursplan i svenska (SÖ, Läroplaner 1988:99). Den nyakursplanen skall tillämpas fr.o.m. /90 men får dllämpas /89 som alternativ till den nu gällande kursplanen. I ämnets målbeskrivning anges följande i vad avser språketoch litteraturstudiet: När eleverna lämnar skall de ha en sådanspråklig säkerhet att de kan uttrycka sig tydligt och med respekt för människors värde i de många olika språksituationer de ställs inför i familj, kamratliv, föreningsliv, ar betsliv och fortsatt utbildning. De skall ha lagt en god grund för en livslång utveckling av läsförmågan och kunna läsa så bra, att de kan skaffa sig information, upplevelser och kunskaper genom uppslagsböcker, tidningar och tidskrifter, fackböcker och skönlitteratur. Deras skrivförmåga skall fungera som ett medel för minne och tänkande, för kontakt och påverkan. Skönlitteraturen skall särskilt uppmärksammas. 1 litteraturen möter ele verna verkligheten sä som andra människor upplever och tolkar den. Mö ten med litteraturen kan ge eleverna upplevelser av skönhet, humor och spänning och lust att själva experimentera med språk och stil när de skriver. Litteraturen stimulerar fantasin och lusten att berätta, göra bilder, leka och dramatisera. Av dessa skäl skall eleverna ofta läsa, lyssna till, samtala om och arbeta vidare med skönlitteratur. De skall bli väl förtrogna med böcker, författare och bibliotek och vänja sig vid att låna och läsa skönlitteratur. Eleverna skall genom skolåren bygga upp kunskaper om språket och dess betydelse för människan och samhället. De skall i efterhand lära sig förstå och kunna använda det offentliga språket Huvudmomentet Språken i de nordiska länderna har bibehållitsi den nya kursplanen. Detta huvudmoment skall behandlas på samtliga stadier. Danska och norska utgör tyngdpunkterna i denna undervisning. Med hänvisning till att det i den nya kursplanen i svenskaför grundsko- 1988/89:UbU2 lan läggs stor vikt vid språket,språkutvecklingen och läsning av skönlitteratur samt att de nordiska språkenäven i fortsättningen kommer att studeras, finner utskottet att båda yrkandenaär tillgodosedda, varför motionerna 1987/88:Ub806 yrkande 3 och 1987/88:Ub291avstyrks. Enligt motion 1987/88:Ub270 (c) bör de humanistiska ochestetiska ämnena ges företräde i skolan framför satsningen på datorer.Motionären anser att det finns anledning att skynda långsamt med datoriseringenoch att det inte är rätt att ta resurser från viktiga områden i skolan för attgöra dyra datorsatsningar. Utskottet vill erinra om beslut om ett fiertalåtgärder för att utveckla skolans dataundervisning vid föregående (jfrprop. 1987/ 88:100bil. 10, UbU 1987/88:14(1,5,6), rskr. 1987/88:304, UbU1987/88:18 (5), rskr. 1987/88:242, UbU 1987/88:16, rskr. 1987/88:367 och UbU1987/ 88:13, rskr. 1987/88:366). Dessa beslut har bl.a. berört frågor om datornsom pedagogiskt hjälpmedel, pedagogisk ledningsförstärkning för datafrågorsamt investeringar i datorutrustning och programvara för skolan. Samtligaskolformer inom det allmänna skolväsendet har fått nägon del av dessasatsningar pä dataområdet från statens sida. Regeringens förslag till åtgärderhar grundats på det handlingsprogram för datautbildningen som en arbetsgruppinom tagit fram och som redovisats i promemorian (Ds U1986:10) Handlingsprogram för datautbildningen i skolan, vuxenutbildning ochlärarutbildning. budgetproposition (bil. 10 s. 56 f) ges en allmänmotivering till förslagen: Alla människor behöver grundläggande kunskaper om datorerså att datateknikens möjligheter kan utnyttjas på bästa sätt och dess riskerkan undvikas. Kunskaper om datorer liksom datorers möjligheter ochbegränsningar är ett villkor för medborgerligt inflytande över datateknikensutbredning och användning. Om alla elever skall kunna nå framgång i skolan, och omskolan skall kunna ge alla en god förberedelse för ett aktivt deltagande isamhällslivet är det viktigt att även elever med särskilda behov elever somhar svårigheter att tillägna sig kunskap och elever med funktionshinder gesmöjligheter att bli förtrogna med en ny teknik och dess möjligheter ochkonsekvenser för individ och samhälle. Enligt utskottets uppfattning bör inte ändrasitt tidigare ställningstagande när det gäller dataundervisningen i skolan.Utskottet föreslär därför att avslår modon l987/88:Ub270. Frågan om maskinskrivning i tas upp i motion1987/88 :Ub285 (fp). I yrkande 1 föreslås att maskinskrivning skall ha ettbestämt timtal på timplan. Motionärerna anser att skrivmaskinenbör betraktas som en dator. Det är därför nödvändigt med obligatoriskundervisning i maskinskrivning med hänsyn till dataundervisningen, somförutsätter att eleverna kan hantera ett tangentbord. Vidare föreslås att SÖbör utarbeta ett servicematerial i maskinskrivning (yrkande 2). Utskottet vill beträffande yrkande 1 hänvisa till sinbehandling av frågan om maskinskrivning i vid /87 (UbU 1986/87:2 13 s. 12).Enligt utskottets mening har inte inträffat något som 1988/89:UbU2föranleder ändrad bedömning frän utskottets sida till ifrågavarande yrkande.Beträffande yrkande 2 har utskottet inhämtat att SÖ häller på ätt utarbeta ettservicematerial för maskinskrivning i . Träningen i maskinskrivningkommer att bli mer inriktad mot terminal- och datoranvändning. Materialetberäknas vara klart under /89. Yrkandet i motionen bör därför varatillgodosett. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1987/ 88:Ub285. I motion 1987/88:Ub252 (fp) anförs att skolan har ettsärskilt ansvar för barnens och ungdomarnas trafikfostran. Motionärernaföreslär dels att hos regeringen skall begära förslag till enkonkretisering av målen för trafikantutbildningen i skolan (yrkande 1), delsatt skall begära hos regeringen att SÖ fär i uppdrag att verka föratt varje elev, oberoende av rektorsområde, får ta del av en kontinuerligtrafiksäkerhetsundervisning, som syftar till att öka elevens förmåga att klarasig i trafiken (yrkande 2). Utskottetvill med anledning av motionen redovisa följande. Regeringen härden uppdragit ät SÖ att i samrådmed trafiksäkerhetsverket göra en översyn av handledningen Skolan ochtrafiken. Utskottet har inhämtat att SÖ kommer att ge ut ett servicematerialom barns cykelsäkerhet . En samrådsgrupp (TRUSK) har vidarebildats med företrädare för , , trafiksäkerhetsverket, statensväg- och trafikinstitut, , för trafiksäkerhetens främjande. ochSkola samt utbildningsradion. TRUSK har som syfte att bl.a. initierautvecklingsarbeten på central och regional nivå för att förbättra barns ochungdomars trafiksäkerhet och att stimulera och stödja utvecklingsarbete pälokal nivå inom detta område. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion l987/88:Ub252. Kooperationen som idé och verksamhet behandlas i motion1987/ 88 :Ub343 (s). Motionärerna anför att behovet av utbildning i kooperativverksamhet är stort. Material som underlag för lärarnas undervisning om kooperationenbör tas fram. Liknande yrkanden behandlades av utskottet vid riksmötet1986/87 (UbU 1986/87:3 s. 4 f och UbU 1986/87:14 s. 34). Utskottet avstyrkte ifråga varande yrkanden och pekade därvid på att kooperationen som företags form behandlas såväl i de samhällsorienterande ämnena i och gymnasieskolan som i gymnasieskolans och högskolans ekonomiska ut bildningsvägar. Utskottet har vidare inhämtat att både den producentkoo perativa och den konsumentkooperativa rörelsen ger ut ett omfattande un dervisningsmaterial för olika stadier i skolan. Mot denna bakgrund bör enligt utskottetsuppfattning inte 1988/89:UbU2 göra något uttalande i frågan, varför motion1987/88:Ub343 avstyrks. I motion 1987/88:Ub396 (m) begärs att SÖ fär i uppdrag attutfärda nya anvisningar för skrivstilen i skolan. Motionären anför, medhänvisning till en av SÖ gjord undersökning bland lärare, att eleverna igrundskolan har haft svårt att klara av den s.k. SÖ-stilen. Avsaknaden av ögloroch bristen på sammanbindningar mellan bokstäverna har lett till dåligskrivrytm hos eleverna. Då lärarna på lågstadiet numera själva får bestämmavilken skrivstil som skall läras ut, kommer enligt motionären vissa elever äveni framtiden att få lära sig SÖ-stilen. En återgång bör ske till den gamlahandstilen med öglor och sammanbindningar. Eleverna bör dock även fä lära sigläsa textbokstäver redan i årskurs 1. Medanledning av motionen vill utskottet anföra följande. Undervisningen i handskrivning har fram till är 1972baserats på en mångfald skrivkurser med olika förskriftstyper. Någon enhetligskrivstil har således inte förekommit. Efter en del undersökningar och vissförsöksverksamhet fattade SÖ beslut om att en viss bestämd stil skullegälla som förebild i alla skolor, den s.k. SÖ-stilen. Tanken med en enhetligförskrift i landet var att man ville göra det enklare för elever som flyttademellan olika skolor. Valet av förskrift, den enkla och rena kursiven, motiveradesav att man ville ge svenska skolbarn en internationellt gångbar stil. Under tioår var den nya stilen obligatorisk. upphörde den anvisning att gällasom ålade skolorna att lära ut SÖ-stilen. Utskottet har fått veta att SÖ kommer att ge ut ettkommentarmaterial om handskrivning . till skolornakommer att vara att ambitionsnivån, när det gäller undervisningen ihandskrivning, bör slås fast i skolans arbetsplan och att alla lärare skall haett gemensamt ansvar för undervisningens genomförande. Med hänvisning till det anförda finner utskottet attmotionsyrkandet i stort är tillgodosett, varför bör avslå motion1987/88:Ub396. Frågan om att införa till förfogande (TTF) igrundskolan bör utredas enligt mofion 1987/88:Ub202 (m). Skälet till att ensådan tidsresurs bör finnas är att olika aktiviteter avbryter undervisningen ihela . Det kan, enligt motionären, vara såväl planerade somoplanerade aktiviteter, som var för sig kan vara angelägna men som tarundervisningstid i anspråk. Vid föregående behandlade utskottet ettmotionsyrkande om att införa en fimme dll förfogande i (UbU 1987/88:3, s. 13). Ut skottet avstyrkte förslaget bl.a. med hänsyn till svårigheten att överblicka de ekonomiska konsekvenserna av en sådan anordning i . Då en begäran om utredning i samma fråga framställs, vill utskottet erinra om SÖ:s och länsskolnämndernas granskning av vissa ämnen och vissa delar av skolans verksamhet under /88 inom ramen för SÖ:s natio nella utvärdering. Ett område som därvid har granskats är tidsanvändning en i såväl som gymnasieskolan. SÖ kommer års slut att till regeringen avge en rapport om skolmyndigheternas gransknings verksamhet. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottets meningingen anledning 1988/89 :UbU2 att nu gör ett uttalande i frågan,varför utskottet avstyrker motion 1987/88:Ub202. I motion 1987/88:Ub246 (fp) yrkande 3 behandlashemuppgifternasroUi det totala skolarbetet. Enligt motionärerna börhemuppgifter vara ett självklart inslag i skolstudierna, eftersom elevernahärigenom lär sig arbeta självständigt och planera sitt arbete. Det ansesockså önskvärt att skolan kan ställa upp med "läxhjälp" för dem sombehöver sådan. Utskottet vill först erinra om vad som anförs i läroplanför (Lgr 80 s. 50) om hemuppgifter. De utgör en del av skolansarbetssätt. Att lära eleverna att ta ansvar för en uppgift, avpassad efterderas individuella förmåga, är en väsentlig del av den karaktärsdaning somskolan skall ge. Om elever av särskilda skäl inte kan utföra en given uppgift ihemmet bör det enligt Lgr 80 ingå som en naturlig del i skolans planering att iolika former hjälpa dem att fullgöra uppgifterna i skolan. SÖ har på regeringens uppdragfastställt föreskrifter och anvisningar beträffande hemuppgifterna. Därvidstryks under att hemuppgifterna bör anpassas till de enskilda elevernasförutsättningar. Elever måste kunna få arbeta mot gemensamt uppställda mål påolika sätt och . Genom att också arbeta hemma får elevernamöjlighet att använda så de behöver. De elever som arbetar långsamtfår dock enligt SÖ inte rutinmässigt ges i uppgift att göra färdigt den del avdagens arbete som de inte hunnit med i skolan för att därigenom hålla jämnasteg med kamrater som arbetar snabbare. Speciell uppmärksamhet skall ägnas deelever som har svårigheter av olika slag. Skolan bör t.ex. samräda ochsamplanera med föräldrar till barn med handikapp om deras arbetssituation. Frågor om läxhjälp i skolan till dem som behöver det måstefå avgöras på det lokala planet. Det är självfallet angeläget att hjälp avdetta slag ges. Då yrkandet med det anförda får anses vara i storttillgodosett, avstyrker utskottet motion 1987/88:Ub246 i denna del. I motion 1987/88:Ub801 (c) anförs att en övergripandehelhetssyn saknas på skolans område. Alltför många utbildningspoliliska besluthar fattats utan att man försökt se sambandet med andra redan fattade ellerväntade beslut. Detta har lett till att utbildningspolitiken har kommit attframstå som onödigt ryckig och ofta kortsiktig. Mot denna bakgrund börriksdagen enligt motionen (yrkande 7) som sin mening ge regeringen till kännaatt en övergripande utbildningspolitisk utredning (U 90) tillsätts med uppgiftatt lägga fast de utbildningspolitiska målen för 1990-talet och med utblickaröver . Utgångspunkten för utredningsarbetet bör enligt motionenvara utbildningens växande betydelse för såväl den enskilda individen som församhället som helhet. Kvalitetsfrågan bör sättas i centrum, ochutbildningsområdet måste undantas från besparingar och i stället ges ökaderesurser. Utskottetbehandlade samma yrkande vid /87 (UbU 1986/87:12s. 6 O- Utskottet erinrade därvid om eU antal viktiga beslut som 1988/89 :UbU2riksdagen fattat i vad gäller planering, gymnasieskolans utvecklingoch det utredningsarbete som föregått dessa beslut. Med hänvisningtill dettaoch den då tillsatta parlamentariska beredningen (dir. 1987:16) omansvarsfördelning och styrning på skolans område avstyrkte utskottetifrågavarande yrkande. Utskottet hänvisar dll årets budgetproposition(1987/88:100 bil. 10 s. 24 f), där föredragande statsrådet redovisar detförsöks- och utvecklingsarbete samt de utredningar och översyner som skallligga till grund för en ny läroplan för gymnasieskolan för såväl deteoretiska som de yrkesinriktade studievägarna. Utskottet vill vidare erinraom att under föregående fattat beslut (prop. 1987/88:102,UbU 1987/88:31, rskr. 1987/88:366) om utveckling av yrkesutbildningen igymnasieskolan, och att under innevarande kommer att taställning till regeringens proposition (1988/89:4) om skolans utveckling ochstyrning. Mot denna bakgrund finner utskottet det inte påkallat attriksdagen nu gör något särskilt uttalande i denna fråga, varför böravslå motion 1987/88:Ub801 yrkande 7. 1. beträffandebildspråket i skolan attriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Ub209och 1987/88:Ub390 yrkandena 13, 2. beträffande inslag av praktiska och estetiskaämnen i undervis ningen attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub230 yrkande 7, 3. beträffandeämnet religionskunskap i attriksdagen avslår modonerna 1987/88:Ub230 yrkande 6, 1987/ 88:Ub235 och1987/88:Ub385 yrkande 1, 4. beträffandeden kristna etiken i skolans undervisning attriksdagen avslår mofionerna l987/88:Ub2IO yrkande 1, 1987/88:Ub225,1987/88:Ub230 yrkande 1, 1987/88:Ub338 yrkande 1 och 1987/88:Ub381, 5. beträffande utbildning och fortbildning förlärare i religionskun skap attriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Ub210 yrkande 2, 1987/ 88:Ub338 yrkandena 2och 3, 1987/88:Ub342 delvis och 1987/ 88:Ub385 yrkande 2, 6. beträffandeläromedel i religionskunskap attriksdagen avslår modonerna 1987/88:Ub301, 1987/88:Ub342 delvis och1987/88:Ub385 yrkande 3, 7. beträffandekost- och konsumentkunskap attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub283 yrkandena 1 och 2, 8. beträffande undervisningsmaterial ihushållsberedskap att avslår mofion 1987/88:Ub261, 9. beträffande utökad information omutbildning vid lanthushålls- 17 skolor 1988/89:UbU2 attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub296 yrkande 1, 10. beträffandeämnet barnkunskap attriksdagen avslår mofion 1987/88:Ub243, 11. beträffande finlandssvenska barns möjlighetertill undervisning i finska attriksdagen avslår mofion 1987/88:Ub382, 12. beträffande finskspråkig utbildningslinje inomgrundskolan m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub402 yrkande 1, 13. beträffande y?nj-A'a språkets ställning igymnasieskolan och hög skolan att avslår mofion 1987/88:Ub402 yrkande 2, 14. beträffande ämnet svenska i attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub291 och 1987/88:Ub806 yrkande 3, 15. beträffande de humanistiska och estetiskaämnenas företräde framför skolans datorisering attriksdagen avslår modon 1987/88:Ub270, 16. beträffandemaskinskrivning i attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub285 yrkandena 1 och 2, attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub252 yrkandena 1 och 2, 18. beträffande behovet av utbildning ikooperativ verksamhet att avslår motion 1987/88:Ub343, 19. beträffande nya anvisningar förskrivstilen i skolan att avslår motion 1987/88:Ub396, 20. beträffande timme till förfogande(TTF) i att avslår motion 1987/88:Ub202, 21. beträffande hemuppgifternas roll attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub246 yrkande 3, 22. beträffande behovet av en övergripandeutbildningspoUtisk ut redning attriksdagen avslår mofion l987/88:Ub801 yrkande 7. Närvarande: (), (), HelgeHagberg (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), MaritaBengtsson (s), (), () och --son(vpk). Reservationer 1988/89:UbU2 De humanistiska och estetiska ämnenas företräde framför skolans datorisering (mom. 15) dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "motion1987/88:Ub270" bort ha följande lydelse: De humanistiska och estetiskaämnena bör ges företräde i skolan framför satsningen på datorer. Det finnsanledning att skynda långsamt med datoriseringen. Nyheter på datorområdet kommerslag i slag. Specialiseringen borde vänta till gymnasiet. Utbildningen får inteenbart bli teknikinriktad. Våra framtida tekniker, ekonomer m.fi. behöver enallsidig utbildning, där de kreativa ämnena har en viktig plats. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 15 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: