bet · GC01AU11 · 1988-12-31 00:00:00 — Industribeställ ningar 15 000 000 - 15 000 000 Strukturstöd för byggarbetsmarknaden 40 000 000 + 45 000 000 Försöksverksamhet med sysselsättnings skapande åtgärder 15 000 000 Nordiska handlings planen 500 000 - 500 000 Särskilda medel(1) 100 000 000(3) - 50 000 000 ochinvandrare 52 000 000 + 20 000 000 2 432 500000 - 541 500 000 (1) AnslagsposternaBeredskapsarbeten m.m. och Särskildamedel måste räknas ihop för att få fram raedelsbehovet för beredskapsarbeten m. m. (2) Av beloppetskall . föras bort från anslaget enligt beslut av regeringen. (3) Av beloppetskall . föras bort från anslaget enligt beslut av regeringen. Medlenunder anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder är under innevarande budgetårfördelade på olika poster på sätt som framgår av sammanställningen ovan. Detbör noteras att anslagsposten Nordiska handlingsplanen avvecklas /90 eftersom försöksverksamheten som planerat avslutas underinnevarande budgetår. Motbakgrund av det goda arbetsmarknadsläget föreslår regeringen för nästa budgetåren minskning av resurserna för konjunkturberoende sysselsättningsskapandeåtgärder med drygt 500 milj. kr. Ipropositionen anförs att den traditionella uppdelningen i olika delposter och den begränsning som det innebär ibland kan motverka insättandet av rätt medel och därmed ett effektivt utnyttjande av resurserna. Därför föreslås fr.o.m. nästa budgetår ett mindre reglerat och mer offensivt användande av vissa delposter inom de sysselsättningsskapande åtgärderna. För åtgärder avseende långtidsarbetslösa och andra som har svårt att finna arbete föreslås totalt 1 625 milj. kr. Medlen bör få användas till beredskapsarbete, till sådana åtgärder som gäller långtidsarbetslösa och deltidsarbetslösa, till industribeställningar och för särskilda insatser av icke-traditionellt slag.För de sistnämnda bör AMS få disponera högst 200 milj. kr. Arbetsmarknadsmi nistern avser att senare föreslå en utvärdering av användningen och effekterna av den friare medelsanvändningen. Vidare föreslås i budgetpropositionen att det nuvaranderekryteringsstödet 1988/89: AUll för svårplacerade, som kan utgå , avskaffas vid utgången av innevarande budgetår. Förslagetmotiveras dels av den rådande arbetsmarknadssituationen, dels av de ökademöjligheterna till arbetsplace-ring av de svårplacerade som bör följa av denfriare medelsanvändningen inom AMS. 1 kommittémotion 1988/89; A276 framhållsatt det är särskilt viktigt att de sysselsättningsskapande insatsernaintensifieras och att de medel som reserverats för dessa ändamål utnyttjaseffekfivt. Mot bakgrund av att problemen för de svårplacerade påarbetsmarknaden kvarstår yrkas avslag på propositionen i denna del. anvisas för detta ändamål. Även utskottet anser att det är angeläget att medlen förde sysselsättningsskapande åtgärderna utnyttjas effekfivt. Detta är ocksåbakgrunden fill att utskottet ser positivt på AMV;s ökade möjhgheter att väljainsatser inom ramen för anslagsposten Beredskapsmedel m.m. I motsats tillmofionärerna anser utskottet att den nya ordningen bör kunna ge bättreförutsättningar för att hjälpa de svårplacerade personerna. Med hänvisning tilldet anförda tillstyrks propositionens förslag och avstyrks motion A276 iaktuell del. I moderata samlingspartiets kommittémotion 1988/89:A285anförs att statsbidraget till de sysselsättningsskapande åtgärderna - bådekommunala beredskapsarbeten och nya former av sysselsättningsinsatser somarbetsmarknadsverket självt får möjlighet att utforma - bör sänkas. Normaltbör bidragsandel tillämpas. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attgrundbidraget till kommunala beredskapsarbeten i normalfallet har sänkts från70 till av lönekostnaden fr.o.m. föregående budgetår. Förslag omytterligare sänkning kan utskottet inte biträda med hänsyn till det aktuellastödbehovet. Utskottet vill därutöver betona att AMV:s ökade möjligheter attsjälvt utforma insatserna för de berörda grupperna i sig kan innebära eneffektivisering. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion A285 iföreliggande del. I motion 1988/89:A203 av och Lars-ErikLövdén (båda s) begärs att det bör vara obhgatoriskt med yttrande från denfackliga organisationen vid ansökan om arbetsmarknadspolitbkt stöd.Deltidsarbetslösheten är enligt motionen ett särskilt påtagligt problem inomservicenäringarna. Motionärerna pekar på den intressekonflikt som kan uppståmellan två olika grupper av arbetslösa, nämligen den deltidsarbetande som intekan återfå sin tidigare heltid och den arbetslösa person som anvisas detaktuella arbetet med hjälp av t.ex. rekryteringsstöd. Denna konflikt bör lösasgenom ett obligatoriskt yttrande från den fackliga organisationen innan enarbetsmarknadspolifisk åtgärd sätts in. Som framhålls i motionen kan det uppstå vissa problem iavvägningen mellan de redan anställdas önskemål om en längre arbetstid och arbetsför- medhngens önskan att placera en arbetslös. Enligt instruktionen för AMV gäller den generella regeln att de fackliga organisationerna bereds tillfälleatt yttra sig i samband med beslut om samhällsstöd till en arbetsgivare. Undantag medges dock beträffande exempelvis rekryteringsstöd, där AMV dock har åtagit sig att informera berörda fackliga organisationer. Principiella '*' kan också tas upp i arbetsförmedlingsnämnderna, i vilka bl.a. 1988/89:AU11de lokala arbetsmarknadsparterna ingår. Med tanke på att de arbetsmarknadspolitiska stöden måstekunna sättas in snabbt för att ge önskvärd effekt är utskottet inte berett attförorda att de fackliga organisationernas yttrande måste inhämtas i samtligastödärenden. När det gäller möjligheterna till inflytande för de redananställda vid företaget vill utskottet hänvisa till arbetsgivarensinformationsphkt enligt medbestämmandelagen. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motion A203. I anslagsposten Beredskapsarbeten m.m. inräknas / 90 statliga beredskapsarbeten, statsbidrag till kommunala ochenskilda beredskapsarbeten, åtgärder för långtidsarbetslösa ochdeltidsarbetslösa, industribeställningar och särskilda insatser avicke-traditionellt slag. Enligt propositionen bör i första hand insatsernagälla dem som helt saknar arbete. Totalt beräknas 1 625 milj. kr. för dessaändamål, inkl. 50 milj. kr. till regeringens disposition (under anslagspostenSärskilda medel). Enligt propositionen bör högst 250 milj. kr. få användas förrekryteringsstöd och högst 200 milj. kr. för särskilda insatser avicke-traditionellt slag. I motion 1988/89: A261 av m.fl. (m) anförsatt utnyttjande av AMS-medel inom kulturområdet utgör en betydande del avinsatserna för kulturminnesvården. Detta leder till ryckighet och osäkerhet ianslagsgivningen. Regeringen bör därför överföra en del av dessa medel tillriksantikvarieämbetet som ett särskilt anslag. Likartade motionsförslag har behandlats av utskottet ettflertal gånger. Utskottet vill liksom föregående år uttrycka sin förståelse förde problem som kan uppstå för kulturminnesvården på grund av osäkerheten ianslagsgivningen. Liksom tidigare vill dock utskottet hävda att utnyttjandetav de arbetsmarknadspolitiska resurserna bör bedömas utifrån arbetsmarknadssynpunkteroch inte användas som basresurs för olika angelägna samhällsområden. Närbehovet av beredskapsarbeten har minskat i takt med de senaste årens förbättringari sysselsättningsläget, har självfallet problem uppstått förkulturminnesvården. Enligt utskottets betänkande från föregående år är detangeläget att natur- och kulturminnesvården blir mindre beroende av dearbetsmarknadspolitiska medlen. I regeringens proposition 1987/88:104, Kulturmiljövård,diskuteras bl.a. mål för den statliga kulturmiljövården. Fyra områden utpekasinom kulturmiljövården som prioriterade för ökade insatser. Bland dessaområden ingår vård av kulturlandskap och fornlämningar samt stöd tillbyggnadsvården. föreslås få utökade resurser för dessaändamål. I sitt av godkända betänkande anför kulturutskottet följandemed anledning av propositionen (KrU 1987/88:21, rskr. Utskottet ser mot den angivna bakgrunden medtillfredsställelse att regeringen nu föreslår att särskilda medel beräknastill såväl för att säkerställa kulturlandskapets värdensom för att göra insatser för fornvården. Med hänsyn till den ökade vikt vid kulturmiljövården somregeringen ger 1988/89:AUll uttryck åt i propositionen anser sig utskottetkunna utgå från att regeringen i den kommande budgetbehandlingen ägnar fråganom behovet av en fortsatt utbyggnad av de här behandlade resurserna storuppmärksamhet. En avsevärd del av den statliga kulturmiljövården bedrevstidigare som beredskapsarbeten. Arbetsmarknadsutskottets ovannämnda beslutinnebar inte något ställningstagande till verksamhetens omfattning. Utskottet vill understryka att det är väsentligt attbevaka att förändringar i anslagsgivningen inte får konsekvenser som ärnegativa ur sysselsättningssynpunkt. Med hänvisning till vad som anförtspåkallar motion A261 i aktuell del inget ytterligare uttalande från riksdagenssida. Landskapsvård i samband med arbetsmarknadspolitiskainsatser tas upp i två motioner. I kommittémotion 1988/89:A205 av m.fl. (fp)anförs att beredskapsarbeten länge har spelat en viktig roll för att restaureraoch vårda äldre odlingslandskap. har omfattningen minskat.Folkpartiet anser att sådana beredskapsarbeten, som är väl lämpade för äldre,lokalt bunden arbetskraft, bör ökas genom omprioriteringar inom arbetsmarknadsverketsram. I motion 1988/89;A407 av () framhållsatt insatser för naturvården bör kunna utföras inom ramen för dearbetsmarknadspolitiska medlen. och bör utveckla nyaformer för att stödja landskapsvårdande åtgärder, varvid östra börutses till försöksområde. Som ovan anförts är det uppfattning att vård avkulturlandskap är ett av de områden inom kulturmiljövården som skallprioriteras för ökade insatser. Därutöver vill utskottet erinra om att AMVgenom den i budgetpropositionen föreslagna ordningen med ett mindre regleratoch ett mer offensivt användande av de sysselsättningsskapande medlen får ettstörre ansvar att i varje situation välja den rätta insatsen. Vad nu anförtsleder till att utskottet avstyrker motionerna A205 (fp) och A407 (c) i aktuelldel. tar i motion 1988/89:A804 upp frågor omofrivillig deltidsarbetslöshet. Enligt motionärerna är det anmärkningsvärt attde 60 milj. kr. som regeringen har avsatt för åtgärder mot ofrivillig deltidsarbetslöshetendast utnyttjats till hälften. Regeringen bör intensifiera arbetet föratt motverka den ofrivilliga deltidsarbetslösheten enligt . Utskottet delar uppfattningen att ofrivilligdeltidsarbetslöshet måste bekämpas. Antalet registrerade deltidsarbetslösauppgick vid utgången av till 36 210 personer, vilket kan jämföras med42 548 personer . När statistiken började tas fram- i september1987-uppgick antalet deltidsarbetslösa till 34 114 personer. Eftersomstatistiken har varit under uppbyggnad finns enligt AMS vissa brister iredovisningen. Statistikserien är också för kort för att man skall kunna bedömavad som är normal säsongsvariation. Mot bakgrund av att delfidsarbetslösheten inte har minskati samma takt som arbetslösheten i övrigt har i februari 1989beslutat att rekommendera samtliga kommuner och landsting att i samverkan med 4 1988/89.18 saml. arbetsförmedlingen erbjudaalla kommunalt och landstingskommunalt an- 1988/89:AUll ställda som ärdeltidsarbetslösa den arbetstid de efterfrågar. Vidarebedrivs från länsarbetsnämndernas/arbetsförmedlingarnas sida bl.a.samverkansprojekt tillsammans med fackliga organisationer och arbetsgivare.Samverkansprojekten kan gälla t.ex. uppsökande verksamhet ochutbildningssatsningar eller projekt med inriktning på att förbättra depersonaladministrativa rutinerna kring vikarieförmedling och schemaläggning etc.Samverkansprojekten finansieras ur många olika källor, och från länens sida kanman ofta välja mellan att nyttja de ordinarie anslagen eller de särskildadeltidsmedlen. Detfaktum att mindre än hälften av de anslagna deltidsmedlen har förbrukatsbetyder inte enligt utskottets uppfattning att åtgärder inte vidtas för attbekämpa deltidsarbetslösheten. AMS-styrelsens rekommendation ocharbetsmarknadsmyndigheternas intensiva arbete på den kommunala sektorn börenligt utskottets uppfattning ge resultat. Den nya anslagskonstruktionen meden friare användning av medlen kan härvid vara till fördel. Utskottet kommeruppmärksamt att följa utvecklingen. Medhänvisning till det anförda är någon åtgärd med anledning av motionA804 i denna del inte påkallad. Itvå motioner berörs verksamheten med utvecklingsinsatser i östra . Imotion 1988/89:A253 av m.fl. (s) begärs en förlängning avÖstra . Motionärerna pekar på att projektet har varitlyckosamt genom att utflyttningen har bromsats och 500 arbetstillfällennyskapats. Utsikterna att fullfölja projektet minskar drasfiskt om Norrbottenskall konkurrera med övriga landet om medel. Projektet bör därför förlängas. () begär i motion 1988/89: A407 att anslår 40 milj. kr. försärskilda utvecklingsinsatser i östra ur anslagetSysselsättningsskapande åtgärder. För att befolkningen i östra skallkänna tilltro till statsmakterna måste åtgärderna garanteras under en längretid. Regionen måste göras intressant för företagsetableringar och inflyttning.40 milj. kr. bör därför anslås i enlighet med förslaget från AMS. Utskottethar inhämtat att Östra varit ett effektivt komplement tillordinarie arbetsmarknads- och regionalpolitiska medel. Utvecklingen har varitmer positiv i östra än i länet som helhet. Trots detta kvarstårarbetslösheten på en hög nivå. i har därföranhållit att AMS - från ramen om högst 200 milj. kr. till särskilda insatser avicke traditionellt slag - anslår 15 milj. kr. för att projektet skall kunnafortsätta under /90. Prioriterade insatsområden ärkompetenshöjande åtgärder, träningsverkstad förblivande företagare, utvecklingav den företagsmässiga infrastrukturen m.m. Motbakgrund av de positiva resultaten av Östra har AMSdeklarerat sin avsikt att avsätta en viss del av de flexibla medlen för attfullfölja projektet. Utskottet har erfarit att AMS planerar att tilldelalänsarbetsnämnden i det begärda beloppet för projektets fullföljande.Med hänsyn till vad som anförts påkallar motionerna A253 (s) och A407 (c) iaktuell del ingen åtgärd från sida. Motsvarande yrkanden avstyrksdärmed. Motion 1988/89:A404 av () tar upp frågor omteknisk 1988/89:AUll utveckling vid de små och medelstora företagen i . I motionen anförs att är det län som under 1980-taletförlorat flest invånare. För att bromsa den negativasysselsättningsutvecklingen måste stora satsningar göras för att höja de småoch medelstöra företagens teknikkunnande och kompetens. Med hjälp av särskildaprojektmedel, inom ramen för AMS budget, föreslås att nyutbildade teknikerstimuleras att söka praktik eller anställning vid de mindre och medelstoraföretagen i . Likartade motionsförslag har tidigare behandlats avutskottet. Liksom tidigare delar utskottet motionärens uppfattning när detgäller betydelsen av teknikspridning i de små och medelstora företagen iNorrland. Det kan erinras om att de tekniker som det här är fråga om är sådananyckelpersoner som kan beviljas starthjälp för att tillträda anställningar i dedelar av som avses. Rekryteringen av tekniker bör också främjas avmedflyttandebidraget, som får lämnas till en arbetsgivare som anställer enfamiljemedlem. Utskottet vill därutöver erinra om att arbetsmarknads-myndigheternas möjligheter att välja insatser - även insatser avicke-traditionellt slag -väsenfligt har ökat genom budgetpropositionensförslag. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen. Demografiska databasen och excerperingscentralerna i Pala,och I utskottets betänkande AU 1987/88:19 beskrivsDemografiska databasen och de s.k. excerperingscentralerna på följande sätt: Demografiska databasen har till uppgift att registrera ochbearbeta huvudsakligen demografiska och sociala historiska data förforsknings-, utbildnings- och arkivändamål samt att göra dessa datatillgängliga för forskare. Demografiska databasens verksamhet, somursprungligen startades som ett beredskapsprojekt i , fick sinnuvarande fasta form 1978 som en särskild enhet under universitet.Demografiska databasen leds av en styrelse med representanter för institutionermed anknytning fill verksamheten samt arbetsmarknadsmyndigheterna.Verksamheten är förlagd till och . Produktionsenheten medhuvuddelen av arbetsstyrkan är lokaliserad till . I finnsledningen samt en forsknings- och utvecklingsenhet. Till Demografiska databasen har också knutits de trenämnda excerperingscentralerna. De bekostas med medel frånarbetsmarknadsmyndigheterna och drivs således som beredskapsprojekt. Totalt finns vid Demografiska databasen ca 60 anställda,varav ett tjugutal i . Därutöver finns vid excerperingscentralerna totaltca 50 beredskapstjänster. Efter denna beskrivning gjorde utskottet följandeuttalanden om verksamheten: Som ovan redovisats bygger verksamheten i , Jokkmokkoch på att medel utgår från länsarbetsnämnderna. När filldelningen avberedskapsmedel till länen av ohka skäl dras ner kan detta självklart kommaatt drabba verksamheter, som i likhet med här aktuella centraler är beroende av personal,som till stor del finansieras med dessa medel. Utskottet har 1988/89:AU11inhämtat att så kan vara fallet beträffande de aktuella centralerna. Utskottet vill mot den angivna bakgrunden stryka underbetydelsen av att utnyttjandet av de arbetsmarknadspolitiska resurserna bedömsutifrån arbetsmarknadspolitiska utgångspunkter. Dessa medel bör sålunda inteanvändas som en basresurs för olika angelägna samhällsområden. Det framstår somväsentligt att verksamheter av här aktuellt slag blir mindre beroende änhittills av de arbetsmarknadspolitiska medlen. Det sagda leder fram tillslutsatsen att det bör ankomma på berörda departement och myndigheter att tainitiativ till att angelägna verksamheter i första hand finansieras överordinarie sakanslag. LItskottet har inhämtat att frågan om den fortsattaverksamheten vid de tre centralerna prövas inomregeringskansliet. Därvid utgår man från att olika lösningar för finansieringenav verksamheten kan komma i fråga. Det förutsätts bl.a. att man kan ta utavgifter för tjänster som utförs, ' vilket var en utgångspunkt när verksamhetenstartades. 1 avvaktan på resultatet av dessa överväganden bör enligtutskottets mening arbetsmarknadspolitiska medel övergångsvis kunna användas. Utskottetförutsätter att en långsiktig lösning av frågan kommer till stånd. 1 årets budgetproposition anförs att finansieringen avverksamheten vid excerperingscentralerna med arbetsmarknadspolitiska medel påkort sikt är möjlig då det motiveras av en svag arbetsmarknad.Arbetsmarknadspolitiken kan däremot inte långsiktigt trygga sysselsättningengenom åtgärder som beredskapsarbete. Enligt propositionen måste frågan omverksamhetens långsiktiga lösning avgöras utifrån nuvarande huvudmans, Umeåuniversitet, möjlighet att inom ramen för sina resurser prioritera dennaverksamhet. Mot denna bakgrund anmäls för kännedom att regeringenden avslagit en ansökan från om medel för attförlänga verksamheten i och till utgången av budgetåret1989/90. 1 motion 1988/89:A264 av m.fl. (c, m, fp,vpk, mp) begärs att verksamheten vid och permanentas och blirenheter inom Demografiska databasen vid samt att centralen iJörn permanentas på motsvarande sätt . För verksamheten vid ochJokkmokk begärs att arbetsmarknadsmedel på ca 5,3 milj. kr. De ytterligare kostnader som är förknippade med enpermanentning, ca 1,8 milj. kr., finansieras enligt motionsförslaget genom attmedel tillförs Demografiska databasen vid frånfinansdepartementet. Enligt motionärerna har beredskapsprojekten under de tioår som de drivits av Demografiska databasen kommit att bli en integrerad del avverksamheten. Nyttan av densamma för forskningen är erkänd inom universitetsvärlden.Det faktum att inte kunnat prioritera verksamheten får inteutgöra ett hinder för dess fortsättning. Vidare ger verksamheten braarbetstillfällen och ökad kompetens i en av arbetslöshet hårt drabbad region. I mofion 1988/89:A258 av m.fl. (s)pekas på nödvändigheten av ett ökat samarbete mellan Demografiska databasen samt och beredskapsplatser i Norrbot- 52 ten.Motionärerna anför att länsarbetsnämnden, som i och för sig planerar en 1988/89: AU 11 avvecklingav sin finansiering , kan tänka sig en etappvisnedtrappning av beredskapsmedlen om andra finansieringsvägar Då verksamheten har stort värde för såväl huvudmän och forskaresom för arbetsmarknadspolitiken, vore det otillfredsställande om dessaarbetsplatser skulle försvinna. Verksamheten vid excerperingscentralerna kom till för tioår sedan och skall ses mot bakgrund av det då rådande svårasysselsättningsläget i övre, , inte minst för kvinnor iinlandskommunerna. har verksamheten utvecklats till ett i viss meningpermanent sysselsättningsinslag på de berörda orterna. I samma mån har denblivit en permanent del av verksamheten vid den demografiska databasen iHaparanda och . Med denna utveckling måste ifrågasättas om det längre ärförsvarligt att driva en verksamhet av detta slag med medel som är avsedda förtemporära beredskapsarbeten. Det var av detta skäl som utskottet förra vårenförutsatte att en långsiktig lösning av frågan borde komma till stånd.Är det ett angeläget forskningsbehov att excerperingsverksamheten fortsätter ihittillsvarande omfattning bör den bedrivas som en reguljär del av Demografiskadatabasens verksamhet och med reguljära medel. Att göra sådana bedömningarfaller dock utanför utskottets normala kompetensområde. Utskottet har inhämtat att det genom förnärvarande görs en bedömning av det fortsatta behovet av excerperingsverksamhetenfrån vetenskaplig synpunkt. I avvaktan på ett sådant klarläggande anserutskottet att det får godtas att excerperingscentralerna i och Pajalai samråd med länsarbetsnämnden får drivas som beredskapsarbete även under budgetåret1989/90. Utskottet förutsätter att denna tidsförlängning används för attnärmare klarlägga den fortsatta omfattningen av excerperingsverksamheten vidDemografiska databasen och vid centralerna i , och i Jörnutifrån de vetenskapliga och kulturella behov som behöver tillgodoses.Utskottet utgår vidare från att med sådana klarlägganden som grund skall denfortsatta medelstilldelningen för ändamålet ske i reguljära former och ienlighet med gängse prioriteringsnormer för statens satsningar påuniversitetsforskningen. Utskottet vill slutligen erinra om att det ankommer på deberörda länsarbetsnämnderna att med anlitande av de medel som ställs tillförfogande för sysselsättningsskapande åtgärder pröva vilka objekt som börkomma i fråga för ändamålet. Vid valet mellan olika objekt som står tillförfogande har man att ta hänsyn till sysselsättningsbehovets omfattning och dearbetslösas förutsättningar. Utskottet är medvetet om att datatekniken ochannan modern informationsteknologi medger att även sysselsättningen genomberedskapsarbeten kan ske i nya och förändrade former. Vad utskottet anfört med anledning av mofionerna A258 (s)och A264 (c, m, fp, vpk, mp) bör delges regeringen. Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet Bidrag till arbetslösa för att starta egenverksamhet avser bidragtill personer som är eller äldre för att dessa vid start av eget -- företagskall klara sin försörjning under ett initialskede. Under innevarande budgetår har 94 milj. kr. anslagits tilldetta ändamål! 1988/89:AU11 Det kan erinras om att starta-eget-bidragetpermanentades , varvid bidraget också blev pensionsgrundande. Drygt2 000 bidrag har beviljats . Under /88 utgjorde kvinnorna36 % och ungdomarna av bidragstagarna. För /90 föreslås oförändrat 94 milj. kr.för denna anslagspost. I motion 1988/89:Jo214 av m.fl. (c)föreslås att starta-eget-bidraget skall kunna utgå även tili jordbrukare.Motionärerna anför att omställningen i jordbruket medför att många jordbrukaretvingas lägga ner eller minska sin jordbruksrörelse. Sådana jordbrukare kanvara intresserade av att starta ny eller kompletterande verksamhet till denegna gården.