bet · GC01FiU1 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 FiUl Utskottet behandlar i detta betänkande nio motioner omoffentlig upphandling som konkurrensmedel mellan privat och offentlig sektorsamt två motioner om offentlig upphandling som styrmedel i regional- ochsysselsättningspolitiken. Utskottet har vid ett flertal tillfällen och senast hösten1986 (FiU 1986/87:1) behandlat frågor med liknande innebörd. Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrker dessa elva motioner.Företrädare för moderata samlingspartiet, , , vänsterpartietkommunisterna och reserverar sig på olika punkter. En förteckningöver avgivna reservationer redovisas nedan. Utöver dessa elva motioner begärs i en motion av MonaSahlin m.fl. (s) en ändring av upphandlingsförordningen så att inte företag, ävenom de inte handlar med sydafrikanska varor och tjänster men på annat sätt kansägas stödja apartheid, kan ingå ett upphandlingsavtal med en kommun eller ettlandsting. Ett enhälligt utskott avstyrker motionen med motiveringen att detinte är en framkomlig väg att genom en ändring av den statliga upphandlingsförordningenytterligare skärpa de kommunala sanktionerna mot . Förteckning över avgivna reservationer: - Konkurrensmellan privat och offentlig sektor (m, fp), (c) och (mp) ~ Enhetlig redovisning (m, fp) ~ Lagreglering av upphandling (m, fp) - Regional- ochsysselsättningspolitiska motiv för offentlig upphandling (c) och (vpk, mp) l detta betänkande behandlar utskottet följande motionerfrån allmänna motionstiden : 1987/88:Fi305 av m.fl. (fp, m, c) Enhetligredovisning av den kommunala egenregiverksamheten, 1987/88:Fi306 av m.fl. (fp, m) Statsbidrag somstimulerar entreprenadlösningar i verksamhet, 1988/89. 1987/88:Fi418av () En effektivare offentlig sektor, i vad 1988/89:FiUlavser yrkande 4, 1987/88:Fi501 av m.fl. (fp) Denoffentliga sektorns förnyelse, i vad avser yrkande 2, 1987/88:Fi502 av () Upphandlingen avuniformer, 1987/88:Fi503 av och () Enöversyn av upphandlingsförordningen, 1987/88:Fi504 av m.fl. (m) Åtgärder förkonkurrens och mot offentliga monopol, 1987/88:Fi505 av () Statlig konsult- ochuppdragsverksamhet, 1987/88:Fi506 av och ()Konkurrensen mellan privata och offentligägda företag, 1987/88:Fi507 av () Kommunalnäringspolitik, 1987/88:Fi508 av m.fl. (s) Översyn av reglernaför offentlig upphandling, 1987/88:Fi709 av m.fl. (m, fp, c)Försäljning av affärsverkens konkurrensutsatta verksamhet m.m. Konkurrens mellan privat och offentlig sektor 1987/88:Fi418 av () vari yrkas 4. att begär att regeringen utfärdar en förstatliga myndigheter gällande generell bestämmelse att all verksamhet som kanbedrivas på entreprenad skall bli föremål för offertförfarande. 1987/88:Fi501 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad anbudsupphandling. 1987/88:Fi504 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begär en översyn av deolika förhållanden som påverkar konkurrensen mellan offentlig verksamhet ochprivata företag i syfte att skapa möjlighet för en omprövning av den offentligaverksamheten genom bl.a. avregleringar och avmonopoliseringar. 1987/88:Fi505 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enutredning av den statliga konsult- och uppdragsverksamheten. 1987/88:Fi506 av och () variyrkas att hos regeringen begär en allsidig översyn av de olikaförhållanden som påverkar konkurrensen mellan privata och offentliga företag. 1987/88:Fi507av () vari yrkas att som sin mening 1988/89:FiUlger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder i syfte att skapamöjlighet för en omprövning av kommuners och landstings näringspolitiskaengagemang genom bl.a. avregleringar och avmonopolisering. 1987/88:Fi709 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om avyttring av affärsverkenskonkurrensutsatta verksamhet eller ett avskiljande av densamma frånaffärsverkens verksamhet, 2. att uttalar sig för attde affärsdrivande verken inte får utnyttja sin monopoliserade verksamhet isyfte att vinna fördelar på de konkurrensutsatta delarna av affärsverkensverksamhet. Utformning av statsbidrag till kommunerna 1987/88:Fi306 av m.fl. (fp, m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ett system medstatsbidragsbestämmelser för kommunala verksamheter som stimulerar tillanvändandet av entreprenadlösningar. 1987/88:Fi305 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkasatt uttalar sig för att regeringen bör verka för en enhetligredovisning för den kommunala egenregin. 1987/88:Fi504 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en enhetlig redovisning av den kommunala egenregiverksamhe ten. 1987/88:Fi504 av m.fl. (m) vari yrkas 3. att hos regeringen begär förslag tilllagreglering av den kommunala upphandlingen i enlighet med vad som anförts i motionen. Upphandlingsförordningen och sanktioner mot 1987/88:Fi508 av m.fl. (s) vari - medhänvisning till motiveringen i motion 1987/88:U539 - yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att upphandlingsförordningen bör ändrasenligt vad som anförts i motionen. Regional- och sysselsättningspolitiska motiv för offentligupphandling 1987/88:Fi502 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att sysselsättningen isvensk tekoindustri samt kvalitetskrav skall vara avgörande framför priset vidupphandlingen av 1 * J 988189. uniformspersedlari försvaret, polisväsendet och myndighetskontrollerade 1988/89:FiUlföretag. 1987/88:Fi503 av och () variyrkas 1. att hos regeringen begäröversyn av upphandlingsförordningen enligt motionens intentioner, 2. att hos regeringen begäratt samtliga Norrlandslän får en ökad del av upphandlingen, således ävenGävleborgs län. Av de här aktuella 16 yrkandena rörande offentligupphandling och konkurrens mellan privat och offentlig sektor har tidigare medett undantag-Fi508 om upphandlingsförordningen och sanktioner mot -identiskt samma eller liknande yrkanden behandlats av utskottet. Den senasteredovisningen av utskottets ställningstagande till dessa frågor redovisades iutskottets betänkande FiU 1986/87:1. Konkurrens mellan privat och offentlig sektor I följande sju motioner behandlas frågor om rådandekonkurrenssituation mellan privat och offentlig sektor. I flera av motionerna återkommer frågor rörandekommunernas val mellan egen regi och entreprenad, avmonopolisering och avregleringav den tjänsteproduktion som drivs i offentlig regi och utförsäljning av vissoffentlig verksamhet. Flera motionärer ifrågasätter att stat och kommun går utoch säljer tjänster på marknaden för konsult- och uppdragsverksamhet däretablerade småföretag utgör ett bra alternativ. I motion FiSOl yrkande 2 av m.fl. (fp)framhålls att i den offentliga sektorn bör alla tillfällen tillanbudsupphandling prövas. För statliga myndigheter finns strikta regler förupphandling som skall garantera affärsmässighet och opartiskhet. I princip börsamma krav också ställas på valet mellan egen regi och entreprenad. I motion Fi418 yrkande 4 av () krävs attriksdagen utfärdar en generell bestämmelse gällande hela statsförvaltningen attall verksamhet som kan bedrivas i entreprenadform skall bli föremål föroffertförfarande. Även i motion Fi504 av m.fl. (m) tas fråganupp om valet mellan egen regi och entreprenad. Motionärerna understryker attden offentliga sektorn bör tillämpa samma principer för val mellan entreprenadoch egen regi som används vid val mellan olika entreprenörer. vikten av att monopol och specialregleringar inom ett flertal områdenavskaffas, att sammanblandning av monopolverksamhet och konkurrensutsattverksamhet och dålig åtskillnad mellan upphandlande och producerande funktionerundanröjs. De sistnämnda kraven ställs också i motion Fi709 av . (m, fp, c). Speciellt understryks i denna motion att de affärsdrivandeverken helt bör upphöra med sin verksamhet i den konkurrensutsatta sektorn. Även imotionerna Fi506 av och () och Fi507 av StenSvensson (m) krävs en översyn av olika förhållanden som påverkat 1988/89;FiUlkonkurrensen mellan privata och offentliga företag. Bl.a. krävs en avmonopoliseringav affärsverksamheterna i kommuner och landsting. Stat och kommun har haft entendens, sägs det i motion Fi506, att bilda egna företag som fått i uppdrageller tillåtits överta uppgifter som tidigare skötts av privata företag. Vidareär det, enligt motionärerna, i kommuner och landsting inte ovanligt att en tillsynes pris- och kvalitetsmässigt överlägsen offert vid upphandling bemöts kallsinnigt.I motion Fi506 framhålls särskilt att regeringen genom bl.a. avreglering ochavmonopolisering skapar möjlighet för en omprövning av kommunernas ochlandstingens näringspolitiska engagemang. I motion Fi505 (c) föreslås en utredning av den statliga konsult-och uppdragsverksamheten. Motiveringen för en sådan utredning överensstämmer istort med den som framförts i den tidigare nämnda motionen Fi506. I motionFi505 är man kritisk till att statliga företag konkurrerar på områden därsmåföretag och egenföretagare utgör goda alternativ för konsult- ochserviceverksamhet. Enligt motionären får inte serviceverksamheten överdrivas iden statliga verksamheten och absolut inte ha som enda motiv att förstärkagivna anslag. Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföraföljande. De krav på åtgärder eller översyner rörande verksamheten iden offentliga sektorn som ställs i här redovisade motioner har som gemensamutgångspunkt att stora och väsentliga delar av denna sektor bör föras övertill den privata sektorn. Detta skall ske genom bl.a. en ökad användning aventreprenadtjänster på bekostnad av egenregiverksamheter men också genomavregleringar, avmonopolisering och översyn av rådande regelsystem. Även omolika motiv kan urskiljas till de i motionerna framställda yrkandena är detfrämst effektivitetsaspekten som framhålls i motionerna. Utskottet ser ingen motsättning i de allmänna krav på enhög effektivitet i den offentliga sektorn och det arbete som pågår föratt ytterligare förbättra tjänsteproduktionen i den gemensamma sektorn.Förnyelsearbetet i den gemensamma sektorn har på många områden syftat till ochresulterat i ökad effektivitet och förbättrad kvalitet.Decentralisering, nya sätt att organisera verksamheten och strukturförändringarär en del av förklaringen till de uppnådda resultaten. Regering ochriksdag har minskat detaljstyrningen av kommuner, landsting och statligamyndigheter. Genom det s.k. frikommunförsöket tillåts vissa kommuner själva fåutforma verksamheten inom vida ramar. Genom besluten med anledning av verksledningspropositionenhar också förutsättningar skapats för en effektivare organisation och ledning iden statliga förvaltningen. Styrningen genom att ställa upp tydliga mål skallsuccessivt förbättras som myndigheterna ges ett större ansvar för attbestämma om sin organisation och för sättet att nå fram till målen. Möjligheterna till höjd effektivitet ökar också i och medinförandet av längre budgetperioder för myndigheterna. Statistiska centralbyrånoch ytterligare ett tiotal statliga myndigheter har därigenom redan givitsmöjlighet att planera mera långsiktigt. myndigheteratt arbeta med ett treårigt budgetperspektiv. En fortsatt 1988/89:FiUlutveckling av budgetsystemen ser utskottet som ett av de viktigare medlen föratt ytterligare öka effektiviteten i den offentliga sektorn. Även om utskottet är av samma uppfattning som motionärernavad gäller kraven på effektivitet i den offentliga sektorn, kan inte utskottetgodta den syn på den offentliga sektorns roll i en välfärdsstat som kommer tilluttryck i här aktuella motioner och därför heller inte de förslag tillförändringar som anvisas i motionerna. Utskottet har tidigare vid ett flertaltillfällen (jfr FiU 1986/87:1) uttalat att det är en självklarhet att denoffentliga sektorn måste utvecklas i enlighet med medborgarnas krav. Denoffentliga sektorn bör också ta vara på de utvecklingsmöjligheter som erbjudsgenom idéer och impulser från verksamheter i icke-offentlig regi. En välfungerande offentlig sektor är i själva verket en avgörande förutsättning fören framgångsrik välfärdspolitik. är det givet att verksamheter som vård,omsorg och utbildning är av så grundläggande betydelse för människorna att demåste tillkomma alla medborgare på lika villkor utan hänsyn till derasindividuella ekonomiska resurser. Villkoret att dessa tjänster skall fördelasefter behov och inte efter inkomst måste ligga fast. Men utskottet har ocksåvid dessa tillfällen understrukit att det självfallet finns områden avtjänsteproduktionen, främst teknisk sådan, där det finns fåfördelningspolitiska invändningar mot privata alternativ. På dessa områden ärdet värdefullt om de olika företagsformerna - statligt, kommunalt, kooperativtoch privat företagande - kan konkurrera på lika villkor. I vissa fall kanoffentlig verksamhet också utformas så att politiskt uppställda mål kanförverkligas även genom att utnyttja lämpliga entreprenader. De tidigareangivna fördelningspolitiska aspekterna måste få avgöra om produktion skallkunna ske även utanför den offentliga sektorn. Utskottet delar intemotionärernas inställning, att den monopolställning som karakteriserarmånga affärsverks verksamhet och som återfinns även i andra delar av denoffentliga sektorn nästan aldrig kan försvaras. På vissa områden - exempelvisför järnvägs-, post- och telekommunikationer - är det av stor vikt attmedborgarna kan få en någorlunda likvärdig service till samma kostnad oavsettbostadsort. Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrksmotionerna Fi418 yrkande 4, FiSOl yrkande 2, Fi504 yrkande 1, Fi505, Fi506,Fi507 och Fi709. Utformning av statsbidrag till kommunerna I motion Fi306 av m.fl. (fp, m) föreslås attett system med statsbidragsbestämmelser utarbetas för kommunala verksamhetersom stimulerar till användandet av entreprenadlösningar. Utskottet ser inte skäl att lägga om statsbidragssystemetså att det särskilt stimulerar entreprenadlösningar i verksamhet. Detbör ankomma på kommunerna att inom gällande lagar bestämma om i vilka formerverksamheten bör bedrivas. Motion Fi306 avstyrks därför av utskottet. Enhetligredovisning 1988/89:FiU 1 I motionerna Fi504 yrkande 2 av m.fl. (m)och Fi305 av m.fl. (m, fp, c) föreslås en enhetlig redovisning avkommunernas egenregiverksamhet. En redovisningsform som utvisar både defaktiska kostnaderna och andelen egenregi- resp. entreprenadverksamhet skullege bättre förutsättningar för konkurrens mellan privata företag och offentligverksamhet. De krav som ställs på kommunerna på ett större utbudav tjänster inom flera av kommunernas ansvarsområden har bl.a. inneburit enökad användning av entreprenad i verksamheten. Inom flera kommuner har detta isin tur medfört att kalkylunderlaget för val mellan egenregi och entreprenadsuccessivt har utvecklats. pågår ett omfattande arbete med attåstadkomma en för kommunerna enhetlig finansiell redovisning. Det föreliggeremellertid en mängd avgränsningsproblem som måste lösas om den redovisning sombegärs i motionerna skall kunna ges på ett tillfredsställande sätt. Det finnsen uppenbar risk att man tvingas göra godtyckliga bedömningar vid en sådanredovisning vilket gör det mindre lämpligt att utforma statligaanvisningar för en sådan redovisning. Det ligger emellertid i kommunernas egetintresse att verksamheten bedrivs så effektivt som möjligt. Däri ingår ocksåatt pröva i vilka delar verksamheten kan bedrivas effektivare med privataentreprenörer. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning förriksdagen att göra ett uttalande med den innebörd som anges i motionerna.Motionerna Fi305 och Fi504 yrkande 2 avstyrks sålunda. I motion Fi504 (m) framhålls att den kommunalaupphandlingen får allt större betydelse för den ekonomiska aktiviteten ikommunerna. För ett främjande av konkurrens och frihandel är det därför av storvikt att kommunerna lagstiftningsvägen åläggs klara regler för inhämtande avanbud. Den kommunala upphandlingen bör enligt motionärerna regleras i lag ochersätta nuvarande ordning med en rekommendation till kommunerna frånkommunförbunden att följa ett upphandlingsreglemente. Vid behandlingen av propositionen angående riktlinjer förden offentliga upphandlingen (prop. 1973:73, FiU 1973:27) godtog de ipropositionen angivna riktlinjerna, vilket innebar att regeringen inte skullereglera den kommunala upphandlingen. De flesta kommuner och landsting har i daganslutit sig till kommunförbundens rekommendation om upphandlingsregler.Regering och riksdag följde därmed upphandlingskommitténs (SOU 1971:88) förslagatt inte lagreglera kommunernas upphandling. Motivet till detta var främst atten lagreglering skulle innebära ett intrång i den kommunala självstyrelsen. har desenaste åren uttalat kritik mot vissa kommuners sätt att upphandla varor ochtjänster. Skulle detta visa sig vara ett mer allmänt beteende är dettasjälvfallet ett skäl att överväga en lagreglering av den kommunalaupphandlingen. Det är emellertid utskottets bedömning att så för närvarandeinte är fallet. Enligt utskottets mening är motiven för att avstå från enlagreglering av 1988/89:FiUl den offentliga upphandlingen alltjämt giltiga.Utskottet avstyrker motion Fi504 yrkande 3. Upphandlingsförordningen och sanktioner mot I motion Fi508 av m.fl. (s) hävdas att enändring av upphandlingsförordningen bör göras så att inte företag, även om deinte handlar med sydafrikanska varor och tjänster men på annat sätt kan sägasstödja apartheid, kan ingå ett upphandlingsavtal med en kommun eller ettlandsting. En sådan förändring är nödvändig eftersom, enligt motionärernasuppfattning, den statliga upphandlingsförordningen tvingar kommunerna att antalägsta anbud. Som utskottet redovisat tidigare i betänkandet är inte denkommunala upphandlingen lagreglerad. Upphandlingsförordningen gäller endaststatlig upphandling och är följaktligen inte tvingande för kommunerna. I motionen framhålls att den lagliga möjligheten attbojkotta sydafrikanska varor och tjänster har utnyttjats av kommunerna i storutsträckning. Den lag som ger denna möjlighet är lagen (1986:1394) om fortsattgiltighet av lagen (1985:1052) om rätt för kommuner och landstingskommuner vidupphandling av varor och tjänster med sydafrikanskt ursprung att vidtabojkottåtgärder mot . Beslut om fortsatt giltighet av denna lagfattades av . Fr.o.m. råder emellertidgenom förordningen (1987:477) om förbud mot handel med varor med ochNamibia en praktiskt taget total handelsblockad mot dessa länder. Detta innebäratt produkter inte får importeras från och de kan därför aldrigomfattas av ett upphandlingsavtal. Det kan här nämnas att innan beslutet om handelsblockadmot fattades hade regeringen i en rekommendation till de statligamyndigheterna uppmanat dessa att avstå från upphandling av varor och tjänstermed sydafrikanskt ursprung. Det ansågs därvid lämpligt att kommuner ochlandsting skulle få samma möjligheter att avstå från sådan upphandling.Kommunallagen och rättspraxis ger emellertid inte utrymme för sådana beslut sominnebär ett ställningstagande i utrikespolitiska frågor (jfr Vi] 1985/86:12).För att kommuner och landsting i sin upphandling skulle kunna bojkottaSydafrika måste följaktligen den kommunala kompetensen vidgas, vilket ocksåskedde genom den ovan nämnda lagen (1985:1052). Av vad utskottet här anfört framgår att det inte är enframkomlig väg att genom en ändring av den statliga upphandlingsförordningenytterligare skärpa de kommunala sanktionerna mot . Utskottet avstyrkerdärför ett bifall till yrkandet i motion Fi508. Regional-ochsysselsättningspolitiska motiv för offentlig 1988/89:FiUl I motion Fi502 av () uttalas attsysselsättningen i svensk tekoindustri samt kvalitetskrav i stället för prisetskall vara avgörande vid upphandlingen av uniformspersedlar i försvaret,polisväsendet och myndig-hetskontrollerande företag. I motion Fi503 av och () krävsatt en översyn kommer till stånd av upphandlingsförordningen. Det är enligt motionärerna självfallet myndigheternas ansvaratt bl.a. genom den statliga upphandlingen uppfylla de mål förregionalpolitiken som fastlagts av regering och riksdag. Motionärerna föreslåräven att samtliga Norrlandslän, dvs. även , får en ökad andel avden statliga upphandlingen. Det kan i vissa fall, som påtalas i motionerna, finnasanledning att överväga om den offentliga upphandlingen kan användas iregionalpolitiskt eller sysselsättningspolitiskt syfte. Det är emellertidenligt utskottets mening olämpligt att statliga myndigheter åläggs att görabedömningar av politisk natur. Att hävda något annat vore att kräva att depolitiska besluten skall kunna åsidosättas av lokala förvaltningar. Detankommer på regeringen att göra de vidare bedömningar av ett upphandlingsärendesom går utöver vad principen om affärsmässighet vid upphandling tillåter. Dettaframgår av bestämmelserna för statlig upphandling. Av förarbetena till upphandlingsförordningen (prop.1973:73 s. 57) framgår att myndigheterna inom ramen för gällandeupphandlingsbestämmelser bör medverka till att en ökad del av upphandlingenläggs ut hos företag i de fyra nordligaste länen. Detta innebär attNorrlandsföretagen skall ges företräde vid anbud som bedöms likvärdigt medannat företags anbud (jfr s. 25 i Bestämmelser för statlig upphandling,). I motion Fi503 krävs att även länskall tillhöra de län som skall ges företräde vid upphandlingen. Det finns flera län i som har enarbetsmarknadssituation som liknar den i t.ex. , ochVästerbottens län. I har arbetslösheten regelmässigt varitbetydligt högre. Att åsidosätta upphandlingsförordningen vid upphandling i allaregioner, som uppvisar en arbetslöshet som ligger i nivå medden i dessa län, skulle innebära att den grundläggande principen omaffärsmässighet vid upphandling sattes ur spel i alltför stor utsträckning.Det leder utskottet till slutsatsen att den statliga upphandlingen inte skallutnyttjas som regionalpolitiskt medel på det sätt motionärerna föreslår. Detfinns andra och mer effektiva . sätt att bedriva regionalpolitik. Utskottet vill i detta sammanhang understryka attutländska upphandlingsmarknader är av stor betydelse för svensk export ochdärigenom för sysselsättningen inom landet. Det är därför av avgörandebetydelse att de internationella avtal som träffats inom t.ex. ominternationell konkurrens vid statlig upphandling respekteras. Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrksmotionerna Fi502 och Fi503. Hemställan 1988/89:FiUl 1. beträffandekonkurrens mellan privat och offentlig sektor attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Fi418 yrkande 4, 1987/ 88:Fi501 yrkande 2,1987/88:Fi504 yrkande 1, 1987/88:Fi505, 1987/ 88:Fi506, 1987/88:Fi507 och1987/88:Fi709, 2. beträffande utformning avstatsbidrag till kommunerna att avslår motion 1987/88: Fi306, , 3. beträffande enhetlig redovisning attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Fi305 och 1987/88:Fi504 yrkande 2, 4. beträffande lagreglering avkommunal upphandling att avslår motion 1987/88:Fi504 yrkande 3, 5. beträffandeupphandlingsförordningen och sanktioner mot attriksdagen avslår motion 1987/88:Fi508, 6. beträffande regional- ochsysselsättningspolitiska motiv för offentlig upphandling attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Fi502 och 1987/88:Fi503. (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk) och (). L Konkurrens mellan privat och offentlig sektor (mom. 1) (), (), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet ser" och på s. 6 slutar med "och Fi709" bortha följande lydelse: I motionerna Fi418, Fi501, Fi504, Fi505, Fi506, Fi507 ochFi709 framhålls att staten måste leva upp till de i en marknadsekonominödvändiga principerna om fri konkurrens och fri upphandling. Utskottet delardenna principiella uppfattning. Företagssektorn - näringslivet - har under de senastedecennierna trängts tillbaka och företagsklimatet har successivt 1988/89:FiUl försämrats. har den offentliga sektorn vuxit sig alltstarkare, vilket bl.a. inneburit att förvaltningen och offentligägda företagfått en privilegierad ställning gentemot den privata sektorn.