bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottetkonstaterar att den budgetpolitik som förordas i motion FiöO (m) har storalikheter med vad utskottet ovan tillstyrkt. Där finns emellertid också förslagom stora indragningar från kommunsektorn som utskottet avvisar. Utskottetavstyrker därmed bifall till motion FiöO (m) yrkande 2. delsutskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse: 30.beträffande de allmänna rikdinjerna för budgetregleringen att medavslag på regeringens förslag i proposition 1988/ 89:150 bilaga 1 mom. 2 ochmotionerna 1988/89: FiöO yrkande 2, 1988/89:Eiöl yrkande 2, 1988/89:Eiö2yrkande 2, 1988/89:Fiö3 yrkande 2 och 1988/89: Fi64 yrkande 31 godkänner vadsom förordas i motion 1988/89: Fiol yrkande 2 och som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.30) GunnarBjörk och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 87 som börjar med "Utskottet harockså" och slutar med "ett vårdnadsbidrag" bort utgå, delsatt den del av utskottets yttrande som s. 87 börjar med "1 "och på s. 88 slutar med "budgetpolitiska riktlinjer" bort utgå, delsatt den del av utskottets yttrande på s. 88 som börjar med "I kompletteringspropositionen"och slutar med "eftersträvade åtstramningen" bort ha följandelydelse: Utskottethar i det föregående konstaterat att konsekvensema av de ikompletteringspropositionen förordade åtgärderna för att dämpa den ekonomiskaaktiviteten riskerar att förvärra de gmndläggande problemen iekonomin. Med anledning av förslag till budgetpolitiskariktlinjer i motion 1988/89: Fiö2 och förslagen i motion 1988/ 89: Fi59 (s) hardärför utskottet förordat delvis andra lösningar än de som föreslagits ikompletteringspropositionen för att nå den behövliga åtstram ningen.Utskottets förslag ansluter också till betydande delar till de allmännariktlinjer för budgetpolitiken och inriktningen på åtgärderna för att hållatillbaka konsumtionsökningen som förordades i motion 1988/89 Fi22ö fråncenterpartiet. Dessa riktlinjer innebarsammanfattningsvis att barnfamiljerna skulle få 173 en bättre valfrihet ibamomsorgen och bättre ekonomiska villkor genom 1988/89: FiU30 införande av ettbeskattat vårdnadsbidrag, höjda bambidrag, sänkt moms Reservationer påbaslivsmedel och bibehållna mjölksubventioner. Vidare att pensionäremasgrandtrygghet förbättrades, sänkta socialavgifter för småföretag, minskadavgift för egenföretagare, ökade skatteutjämningsbidrag, omfördelning avskattetrycket från skatt på arbete till skatter och avgifter på råvaror ochmiljöhotande produkter m. m. delsatt utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse: 30.beträffande de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen att medanledning av propositionen 1988/89:150 bilaga 1 mom. 2 och motion Fiö2 (c)yrkande 2 samt med avslag på motionerna FiöO (m) yrkande 2, Eiöl (fp) yrkande2, Eié3 (vpk) yrkande 2 och Eiö4 (mp) yrkande 31 godkänner vad som förordats avutskottet och som sin mening ger regeringen detta till känna. De allmänna riktlinjema för budgetregleringen (mom.30) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 87 börjar med "Utskottet hari" och på s. 88 slutar med "utskottet förordat" bort ha följandelydelse: Utskottetkonstaterar att de obalanser som finns i ekonomin främst gäller fördelningenav ekonomiska resurser mellan glesbygd och ekonomiskt heta regioner, mellanolika samhällsklasser och mellan den offentliga sektorn och den privata.Åtgärder riktade mot arbetsfria inkomster, spekulation och finansiellatransaktioner måste enligt utskottet få hög prioritet. Detär därför enligt utskottet angeläget att investeringar i och drift av denoffentliga sektorn i högre grad än finansieras via skärpt beskattningav kapital. Medanledning härav förordas i likhet med vad som anförs i motion Fiö3 (vpk) attekonomiska resurser överförs från kapitalägare och från överlikviditeten inäringsHvet till de lönearbetande, till regional utveckling och till enutveckling av den offentliga sektoms vitala delar. uppfattning måste vidare varje ekonomisk-politisk åtgärdkännetecknas av fördelningspolitisk rättvisa. Medanledning av detta avstyrks de åtstramningsförslag som redovisats ipropositionen. Vidare avstyrks de motioner som väckts med anledning avpropositionen, där förslagen riktar sig mot tåg- och medelinkomsttagama. Utskottetfinner med hänsyn till detta att de förslag som lagts fram i motion Fiö3 (vpk)rörande riktlinjema för budgetregleringen är väl avvägda med hänsyn till dennabudgetpolitiska målsättning. Utskottet avstyrker med det anförda motionemaFiöO (m) yrkande 2, Eiöl (fp) yrkande 2, Fi62 (c) yrkande 2 och Fi64 (mp)yrkande 31. delsatt utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse: 30.beträffande de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen att med avslag på regeringens förslag i propositionen 1988/ 89:150 bilaga 1 mom. 2 och motionema 1988/89: EiöO yrkande 2, 174 1988/89: Fi61 yrkande 2,1988/89: Fi62 yrkande 2 och 1988/89: Fi64 1988/89: FiU30 yrkande 31 godkännervad som anförts i motion 1988/89: Fi63 yrk- Reservationer ande 2 och somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen(mom. 30) CarlFrick (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 87 böijar med "Utskottethar" och på s. 88 slutar med "utskottet förordat" bort haföljande lydelse: mening bör åtstramningen av svensk ekonomi utformas på ett sådantsätt att den tillgodoser miljö- och resursbevarande krav. Åtstramningenskall alltså inte ses som en isolerad konjunkturpolitisk händelse. Den bör istället ges en sådan inriktning att den kan fungera som första steget i enmålmedveten omläggning av den ekonomiska politiken. Den planeradeskattereformen kan, rätt utformad, bli ett naturligt andra steg i en sådanomläggning. Finansutskottetföreslår att åtstramningen direkt inriktas på områden av central betydelse förmiljö- och resurshushållning. I enlighet härmed bör följande åtgärder vidtas. Höjda skatter på bensin ochflygbränsle samt höjda kilometerskatter. Höjda skatter på kol, olja,uran oeh vattenkraft. Höjda skatter på alkohol ochtobak. Fördubblad skatt på reklam. Sänkt arbetsgivaravgift ivården och regionalt 1990. Sänkt inkomstskatt 1991. ö.Investeringsavgifter på oprioriterade byggen i storstadsområdena ochsnabbutredning av frågan om en miljö- och kollektivtrafikavgift i dessaområden. Miljöskatter på förorenandeutsläpp. Inskränkningar ikreditgivningen och avbetalningshandeln. Avvad utskottet tidigare anfört framgår att utskottet avvisar den av regeringenföreslagna momshöjningen liksom förslaget om höjd allmän arbetsgivaravgift ochförslaget om avvecklade mjölksubventioner. delsatt utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse: 30.beträffande de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen att medavslag på regeringens förslag i proposition 1988/ 89:150 bilaga I mom. 2 oehmotionema 1988/89: FiöO yrkande 2, 1988/89:Eiöl yrkande 2, 1988/89:Eié2 yrkande2 och 1988/89:Fiö3 yrkande 2 godkänner vad som anförts i motion 1988/89: Fi64yrkande 31 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Förnyelse av offentlig sektor (mom. 31) AnneWibble (fp), (), (), () ochInger () anser 175 dels att den del avutskottets yttrande som på s. 91 börjar med "Som har" 1988/89:FiU30 och på s. 92 slutar med "och Fi72l" bort ha följande lydelse: Reservationer Ipropositionen redovisas regeringens inställning till den offentliga sektornsförnyelse på ett mycket övergripande plan. Några konkreta åtgärder för att lösaen rad problem och missförhållanden inom sektorn presenteras inte. I vissafrågor antyds visserligen en vilja till större valfrihet och ökad flexibilitet,men i nästa sammanhang tas detta tillbaka oeh den rådande ordningen försvaras.Detta gäller exempelvis i frågan om vilka verksamhetsformer som kan accepterasinom olika områden. Här framhålls (bil. 1 s. 32) att de enskilda medborgamasönskemål och behov av ett varierat utbud och valfrihet bör mötas med en störreflexibilitet i fråga om val av verksamhetsform. Därefter utpekas en rad områdensom undantagna från möjligheten att välja altemativa verksamhetsformer, ochaltemativen inom andra områden tycks inskränka sig till konkurrens mellan olikaoffentliga producenter. Motbakgmnd av den oklara och i många avseenden motsägelsefulla redovisningen omden offentliga sektoms förnyelse i kompletteringspropositionen avstårfinansutskottet från att närmare kommentera denna redovisning. 1 ställetredogörs nedan utifrån vissa motionsförslag kortfattat för några av deutgångspunkter som enligt utskottets mening bör vara vägledande för arbetetmed att förnya den offentliga sektom. Somframhålls i flera motioner visar olika undersökningar att produktiviteten inomden offentliga sektom sjunkit . Denna utveckling harpågått som bl. a. den privata tjänstesektom uppvisat en godproduktivitetsutveckling. Detta och flera andra förhållanden utgör klaraindikationer på att det finns ett betydande utrymme för produktivitetshöjningaroch effektivitetsvinster inom den offentliga sektom. I motioner från i förstahand moderata samlingspartiet och anvisas olika vägar att uppnådessa produktivitetshöjningar och lösa många av de problem inom olikaoffentliga verksamheter som bl. a. gör att berättigade konsumentkrav intekan tillgodoses. här åsyftar är bl. a. den strategi för fömyelsen av den offentligasektom som utvecklas i motionerna Eiöl (fp) och EiSOl (fp) med krav på bl.a. enhandlingsplan för ökat konsumentinflytande och ökad konkurrens och ettförbättrat underlagsmaterial för jämförelser mellan offentliga och privataproducenter. Vidare hänvisar utskottet till förslagen i motionema Ei502 (m),Ei5l2 (m) och Fi721 (m) om bl.a. behovet av att avskaffa de offentligamonopolen inom ett flertal områden i syfte att uppnå ökad konkurrens mellanoffentlig oeh privat verksamhet. Deframhållna motionsförslagen innebär bl. a. att monopol och specialregleringarbör avskaffas inom ett flertal områden, att statsbidragsregler och liknandebestämmelser som diskriminerar privat verksamhet (t.ex ) böravskaffas eller ändras samt att även andra förhållanden som snedvriderkonkurrensen mellan privat och offentlig verksamhet uppmärksammas ochåtgärdas. Densistnämnda frågan som bl. a. rör den offentliga sektoms affärsverk samhet tas särskilt upp i motionema EiSOl (fp) yrkande 3 och Ei715 (m). I dessa motioner ges exempel på ett antal omständigheter som gör att stat- 17é liga oeh kommunalaföretag, liksom i vissa fall förvaltningar, har fått en 1988/89: FiU30privilegierad ställning gentemot andra producenter inom samma områ- Reservationer den. Motionärema föreslår mot denna bakgrand att en allsidigöversyn bör göras av de problem som är förknippade med att offentliga organockså driver kommersiell verksamhet m. m. delar denna uppfattning. motionerna Eiöl (fp) yrkande 13, Ei501 (fp) yrkandena 1,3 och 4, Ei502 (m)yrkande I, Ei512 (m), Ei715 (m) och Fi721 (m) föreslagits om den offentligasektoms fömyelse bör enligt utskottets mening bilda utgångspunkt för detfömyelsearbete som bör påbörjas inom detta område. Med hänvisning tillvad utskottet ovan anfört bör ge regeringen detta till känna. Även ivissa av de övriga motioner som behandlar frågan om den offentliga sektomsförnyelse finns förslag som tillgodoses genom utskottets ovan redovisadeställningstagande. Detta gäller motionema Fié2 (e) yrkande 17 och Fi719 (c). Imotionema Eiö3 (vpk) yrkande 3 och Fi224 (vpk) yrkande 4, båda dessa yrkanden iberörd del, föreslås att en ökad beskattning av näringslivet skall finansieraen utbyggd offentlig sektor. Dessa yrkanden avstyrks av utskottet. dels att utskottets hemställan under 31 bort haföljande lydelse: 31. beträffande förnyelse av offentlig sektor att riksdagenmed anledning av motionerna 1988/89: Fiö I yrkande 13, 1988/89: Fié2 yrkande17, 1988/89: EiSOl yrkandena 1,3 och 4, 1988/ 89:Ei502 yrkande 1, 1988/89:Fi5l2,1988/89:Fi715, l988/89:Fi719 och 1988/89: Fi72l samt med avslag på motionema1988/89: Fié3 yrkande 3 i berörd del, 1988/89: Ei224 yrkande 4 i berörd del,som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Fömyelse av offentlig sektor (mom. 31) GunnarBjörk och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 91 börjar med "Som har"och på s. 92 slutar med "och Ei721" bort ha följande lydelse: Inomden offentliga sektom finns flera grandläggande problem som måste lösas innande offentliga verksamheterna är utformade efter de enskilda människornasbehov. Ett förändringsarbete måste drivas i syfte att få bort den byråkrati,tröghet och ineffektivitet som fortfarande sätter sin prägel på delar av dennasektor. Den offentliga verksamheten bygger i alltför liten grad på att stödja,stimulera och kanalisera människors egna initiativ. De enskilda människomasmöjlighet att påverka olika verksamheter måste därför påtagligt förbättras. 1flera motioner presenteras förslag om förändringar samt mer princi utgångspunkter för fömyelsearbetet inom den offentliga sektorn som finansutskottet i varierande grad kan ställa sig bakom. De yrkanden som utskottet i detta sammanhang särskilt vill framhålla återfinns i motionerna från Fiö2 (yrkande 17) och Fi719. I dessa motioner utpekas 177 12 1988/89. Nr 30 Del 1 vissa nyckelbegrepp förarbetet med att utveckla och förnya den offentliga 1988/89: FiU30 sektorn som även utskottet anser skall vara vägledande. Detta gäller: Reservationer Den offentliga sektorns resurserbör i ökad utsträckning fungera som ett "golv" för människors levnadsvillkor. Människor skall ha god oehlikvärdig tillgång till samhäl lets tjänster oberoende av bostadsort. Detta fömtsätter bl. a. att service utbudet på flera områden förbättras för människor i glesbygd. De offentliga medlen måstefördelas på ett mer rätt vist sätt än . Det gäller t. ex. att se till att alla bamfamiljer får lik värdig del av samhällets stöd till barnomsorg. Det gäller också att ge fömtsättningar för en mer likvärdig service över hela landet. - Decentralisering ochdelaktighet. Avståndet mellan den offentliga sektorns konsumenter ochproducenter måste minskas. Personalen måste genom bl. a. utökade befogenheteroch minskad detaljstyrning stimuleras att utveckla verksamhetema och anpassadem efter konsumentkraven. Även medborgarnas delaktighet i den offentligaverksamheten måste uppmuntras. Främst måste stödet till anhörigvården utvecklasfrån denna utgångspunkt. - Valfrihet och alternativ.Medborgarna bör få goda möjligheter att välja mellan olika former för t.exvård, barnomsorg oeh äldreomsorg. Detta kan ske både genom varierad verlcsamhetinom den offentliga sektom och genom exempelvis privata och kooperativakomplement till stat oeh kommun som huvudmän. De enskilda medborgamas möjlighetatt hävda sin rätt gentemot myndigheterna måste förbättras. Rättssäkerheten måste vara en grandläggande utgångspunkt i all offentlig verksamhet och myndig hetsutövning. Äveni andra motioner än de ovan särskilt framhållna diskuteras ett förnyelsearbeteinom den offentliga sektorn efter delvis samma principer som dem utskottet nuställt sig bakom. Vissa av de yrkanden som läggs fram i dessa motioner omfattaremellertid även ställningstaganden som utskottet inte till fullo kan instämma ieller vars innebörd delvis är oklar. Detta gäller motionerna Fiol (fp) yrkande13, FiSOl (fp) yrkandena 1, 3 och 4, Ei502 (m) yrkande I, Ei512 (m), Fi7l5 (m)och Ei721 (m). I motionerna Fié3 (vpk) yrkande 3 och Fi224 (vpk) yrkande 4,båda yrkandena i berörd del, diskuteras frågor om inriktningen av den framtidaföretagsbeskattningen. Dessa frågor utreds , och ett förslagväntas presenteras . Mot denna bakgrand avstyrks de aktuellayrkandena i motionema Fiö3 och Ei224. ovan anfört med anledning av i första hand motionerna Eié2 (c)yrkande 17 samt Ei719 (c) bör ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 31 bort haföljande lydelse: 31. beträffande förnyelse av offentlig sektor att med anledning av motionerna 1988/89: Fiö 1 yrkande 13, 1988/89:Eié2 yrkande 17, 1988/89:EiSOl yrkandena I, 3 och 4, 1988/ 89:Fi502 yrkande 1, 1988/89:Fi512, 1988/89:Fi7l5, 1988/89:Ei719 och 1988/89: Fi721, samt med avslag på motionerna 1988/89: Eiö3 yr- kände 3 i berörd del,1988/89: Fi224 (vpk) yrkande 4 i berörd del, som 1988/89: FiU30 sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Fömyelse av offentlig sektor (mom. 31) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 91 börjar med "Som har"och på s. 92 slutar med "och Ei72r' bort ha följande lydelse: Inomden offentliga sektorn finns ett flertal områden där samhället inte leverupp till sitt ansvar för att tillgodose alla människors gmndlägganderättigheter. Det gäller exempelvis inom baraomsorgen där utbyggnadsbehovetfortfarande är stort. Inom sjukvården och äldreomsorgen finns stora orättvisorsom måste undanröjas. Inte heller de olika fördelningspolitiska instmmentenger tillräckliga garantier för en likvärdig trygghet för alla oavsett inkomst.Mot denna bakgrand är det nödvändigt att prioritera utvecklingen inom denoffentliga sektorn. Även om vissa problem sannolikt kan lösas genom olika formerav omprioriteringar kvarstår ändå faktum att ett väsentligt resurstillskotttill den offentliga sektorn är nödvändigt. Det är emellertid knappast möjligtför löntagare i vanliga inkomstlägen att avstå ytterligare pengar föratt finansiera denna verksamhet. Finansieringen av den nödvändiga utbyggnadenav den offentliga sektom bör i stället i högre grad än ske genomskärpt beskattning av näringslivet. Ett tillkännagivande med denna innebördföreslås också i motionema Fiö3 (vpk) yrkande 3 och Ei224 (vpk) yrkande 4, bådayrkandena i berörd del. Utskottet anser således att med bifall tilldessa motioner bör ge regeringen till känna vad som ovan anförts. Äveni vissa andra motioner som behandlas i detta avsnitt framförs synpunkter somutskottet kan ställa sig bakom. Det gäller exempelvis krav på en över landeträttvis fördelning av de offentliga resurserna och andra självklararättvisekrav framförda i två centermotioner. Andra förslag i samma yrkanden ärdock. motstridiga eller oklara, och utskottet yrkar av detta skäl inte bifalltill dessa motioner. Flera motioner innehåller i varierande grad förslag somutskottet anser helt strida mot kraven på en rättvisare fördelningspolitik.Det gäller motioner med krav på privatisering och avgiftsfinansiering samtandra åtgärder som hårt skulle drabba de människor som har en svårsituation. Mot denna bakgrand avstyrker utskottet motionerna Eiöl (fp) yrkande13, EiSOl (fp) yrkandena 1, 3 och 4, Fi502 (m) yrkande 1, Ei512 (m), Ei715 (m)och Fi721 (m). dels utskottets hemställan under 31 bort haföljande lydelse: 31. beträdande förnyelse av offentlig sektor att med bifall till av motionema 1988/89: Eiö3 yrkande 3 i berörd del och 1988/89: Ei224 (vpk) yrkande 4 i berörd del, samt med avslag på motionerna 1988/89: Fiö I yrkande 13, 1988/89: Fiö2 yrk ande 17, 1988/89:FiSOl yrkandena I, 3och4, 1988/89:Fi502yrkande I, 1988/89: EiS 12, 1988/89:Ei7lS, 1988/89:Fi719 och 1988/89:Ei721 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 179 68.Statliga myndigheters telefonservice (mom. 33) 1988/89: FiU30 Reservationer Anna-GretaLeijon, , Per , , ,, och (alla s) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 93 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 94 slutar med "till känna" bort ha följandelydelse: Enligtvad utskottet erfarit tillämpas 020-anknytning av ett antal organmed uppgifter inom den offentliga sektorn. Det gäller bl.a. statensvattenfallsverk och riksfärdtjänstens samordningscentral. servicemed 020-anknytning är emellertid relativt ny och verksamheten har först underdet mer påtagligt börjat öka i omfattning. Det kan därförfömtsättas att fler organ inom den offentliga sektom med serviceuppgiftergentemot allmänheten kommer att utnyttja dennamöjlighet. En sådan service kan givetvis ses som ett av sätten för denoffentliga förvaltningen att bli mer konsumentin-riktad och underlättakontaktema med allmänheten. Utskottet är emellertid inte berett att ställa sigbakom ett krav på en allmän användning av 020-anknytning inom den offentligasektorn. Flera problem torde vara förknippade med en sådan ordning. mening bör ytterligare erfarenheter vinnas om tillämpningen avteleservice med 020-anknytning. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Fi7l8 (m). dels att utskottets hemställan under 33 bort haföljande lydelse: 33. beträffande statliga myndigheters telefonservice attriksdagen avslår motion 1988/89: Fi718, Avgiftsuttag till ATP och folkpensioneringen ochbidrag till sociala avgifter (mom. 34) (), (), (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 95 som börjar med "Socialförsäkringsutskottethar" och slutar med "(m) yrkande 3" bort ha följande lydelse: Denav regeringen föreslagna avgiftsväxlingen innebär att ATP-avgiften höjs till13,av avgiftsunderlaget. Enligt utskottets mening föregriper en sådanhöjning pensionsberedningens arbete utan att på något sätt förbättra förpensionärerna. AP-fondenär en buffert mot fluktuationer av kortsiktig karaktär. Storle ken på fondens tillgångar är av underordnad betydelse, eftersom ATP- systemmet är ett fördelningssystem mellan den förvärvsarbetande och den pensionerade delen av befolkningen. Den långsiktiga stadgan i ATP- systemet påverkas därför inte av att medel tillförs från statsbudgeten. Det är nämligen inte via ökade fondtillgångar eller ökad avkastning på dessa som pensionssystemets trygghet tillgodoses. Det enda som kan trygga 180 ATP-systemet är entillväxtbefrämjande ekonomisk politik som skapar er- 1988/89: FiU30 forderliga samhälleliga resurser. mening bör pensionsberedningens översyn av folkpensions- resp.ATP-systemets konstraktion avvaktas innan avgiftsuttaget ändras. Den ipropositionen föreslagna avgiftsväxlingen från folkpensionsavgift tillATP-avgift bör avslås, och som en konsekvens härav bör även avvisa deförslag som föredragande statsrådet redovisar i fråga om justeringar avstatsbidragssystemet inom skolväsendet. delsatt utskottets hemställan under 34 bort ha följande lydelse: 34.beträffande avgiftsuttag till ATP och folkpensioneringen och bidrag till socialaavgifter att med bifalltill motionema 1988/89: EiöO yrkandena 7, 8 och 12, 1988/89:Eiö2 yrkande 10,1988/89:Eiö4 yrkande 5, 1988/ 89: Fi88 yrkandena 3 och 4 och 1988/89: Ub37yrkande 3 dels avslår de i proposition 1988/89:1 SO bilaga 4 punkt 2 framlagdalagförslagen, dels avslår vad somförordats i proposition 1988/89:150 bilaga 7 punkt B om statsbidrag tillsociala avgifter inom skolväsendet, öfe/i avslår motion 1988/89:Eiöö yrkande I, Avgiftsuttag till ATP och folkpensioneringen och bidragtill sociala avgifter (mom. 34) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 95 som börjar med "Finansutskottetgör" och slutar med "(m) yrkande 3" bort ha följande lydelse: Utskottetfinner höjningen av ATP-avgiften väl motiverad men anser, i likhet med vad somsägs i motion Eiöö (vpk), att den föreslagna sänkningen avfolkpensionsavgiften bör reduceras så att folkpensionens grandnivå ochpensionstiUskottet kan höjas. Utskottet har inte heller något att erinra motden föreslagna anpassningen till sociala avgifter inom skolväsendet. delsatt utskottets hemställan under 34 bort ha följande lydelse: 34.beträffande avgiftsuttag till ATP och folkpensioneringen och bidrag tillsociala avgifter att med avslagpå motionema 1988/89: EiöO yrkandena 7, 8 och 12, 1988/89: Fiö2 yrkande 10,1988/89: Fié4 yrkande 5, 1988/ 89: Fi88 yrkandena 3 och 4 samt 1988/89: Ub37yrkande 3 dels antar i proposition 1988/89:150 bilaga 4 punkt 2 framlagtförslag till lag om procentsats för uttag av avgift för åren 19901994 till försäkringenför tilläggspension, dels med anledning av iproposition 1988/89: ISO bilaga 4 punkt 2 framlagt förslag och med bifall till motion 1988/89: Eiöö yrkande 1 antar i propositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1981:091) om socialavgifter med den ändringen att det procenttal som anges i 2 kap. I § 2. och 3 kap. 1 § 2. skall vara , 181