bet · GC01FiU31 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet framförde redan vid föregående (FiU1987/88:21) vissa invändningar mot moderata samlingspartiefs föreslag tillbosparsystem. Utskottet såg i och för sig förslaget som intressant men påpekadeockså svagheter i förslaget. Den föreslagna bonusen skulle enligt utskottetsmening knappast leda till något nysparande utan i första hand vara en stimulansför dem som har möjlighet att göra stora överföringar från annat sparande föratt komma i åtnjutande av bonusen. Då det dessutom tillkommitett nytt ungdomsbosparsystem knutet till banker och sparkassor finns det änmindre anledning att biträda den av motionärerna föreslagna lösningen. Med def anförda avstyrker utskottet motionerna FiéOl (m)och Fiö02 (m) yrkande 7. I motion Fi602 av m.fl. (m) föreslås ocksåatt en ny sparform, kallad startsparande, införs för barn och ungdom. Påbankkonton, som är spärrade för uttag intill , skall föräldrar ochsläktingar kunna sätta in . Gåvoskaft skallinte utgå på insättningarna, men någon form av tak bör dock övervägas. Allavkastning på kontot bör vara skattefri medlen inte fårdisponeras. Utskottet får för egen del anföra följande. Def avmotionärerna föreslagna startsparandet är tänkt aft premieras på två sätt. Dels skall de anhörigas 11 insättningar på kontotvara befriade från gåvoskaft, dels skall avkastningen 1988/89:FiU31 påkontot infe beskattas. I gengäld skall de sparade medlen inte kunna fas ut föremyndighetsdagen. Gåvorav annat slag än lösöre avsett för personligt bruk är enligt nuvarande ordningskattefria i den mån värdet av vad som mottagits av samme givare under ettkalenderår inte överstiger . Två föräldrar kan således ge vartoch ett av sina barn . i gåva utan atf skatteplikt föreligger. Det avmofionärerna föreslagna sparsysterrtet förutsätter att denna gräns höjs. Arvs-och gåvoskaftekommiffén har haft i uppdrag atf utreda frågan om en höjning avde gåvoskatfefria beloppen. Kommittén har i sitt slutbetänkande Ny arvs- ochgåvoskattelag (SOU 1987:ö2) föreslagit att den skattefria gränsen för annangåva höjs . Förslaget bereds inomregeringskansliet och enligt vad utskottet inhämtat torde en lagrådsremiss iämnet kunna avges tidigast . Enligtutskottefs mening bör slutliga ställningstagande till arvs-ochgåvoskattekommitténs förslag avvaktas innan den av motionärerna förordadesparformen tas upp till prövning. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Fiö02 (m) yrkande 4. Imotion Fi602 av m.fl. (m) hävdas slutligen också att villkorenför sparande i kapitalförsäkring successivt försämrats samt att marknaden förlivförsäkringar är stel i . Enligt mofionärerna skulle konkurrensen ökaom livbolag infe behövde vara ömsesidiga. Vidare är livbolagensplaceringsmöjligheter av premiereserven alltför hårt reglerade. Blandsparare finns det, hävdar mofionärerna, säkert intresse för försäkringskonstruktioner,som ger dem rätt aft själva välja (och byta) placeringsinrikfning via andelar iolika värdepappersfonder. Motionärerna föreslår därför atf regeringen skall setill atf hinder av här angivet slag undanröjs i samband med ställningstagandetfill försäkringsverksamhefskommifféns slutbetänkande. ,som haft i uppdrag aft se över lagstiftningen om försäkringsbolagens ochförsäkringsinspekfionens verksamhet, avgav sitt slutbetänkande.Försäkringsväsendet (SOU 1987:58). Betänkandet har varit ute påremiss och bereds i fillsammans med några avkommittén tidigare avgivna delbetänkanden. Defrågor som motionärerna tar upp har till viss del berörts av kommittén, dockutan att några förslag lagts fram av den innebörd motionärerna åsyftar. tidigare behandlat snarlika motionsyrkanden har utskottet avstyrktdessa med hänvisning till atf regeringens ställningstagande till kommitténsförslag bör avvaktas innan nya frågor av det slag motionärerna aktualiserat tasupp till prövning. Utskottet är alltjämt av samma uppfattning och avstyrkerdärför motion Fié02 (m) yrkande é. Hemställan 1988/89:FiU31 1. beträffandesparstimulanser och ägandespridning atfriksdagen avslår motionerna 1988/89:Fi411 yrkande 1, 1988/ 89:Fi602 yrkande 1,1988/89:Fié05 yrkande 2 och 1988/89:Fié0é yrkandena 1, 3,4 och 5, 2. beträffandemål för hushåtlssparande atfriksdagen avslår motionerna 1988/89:Fié02 yrkande 2 och 1988/ 89:Fie0ö yrkande2, 3. beträffandeantalet andelsägare i en allemansfond aft avslår mofion 1988/89:Fié08yrkande 1, 4. beträffandeuttalande om allemansfonder attriksdagen avslår motion 1988/89:Fié08 yrkande 2, 5. beträffandeekologiskt sparande atfriksdagen avslår mofion 1988/89:Fié03, é. beträffande sparande på konto med uppskjuten ränta atfriksdagen avslår motion 1988/89;Fiö04, 7. beträffandepe«ort//gö investeringskonton m.m. attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Fi201 yrkande 1, 1988/ 89:Fi215 yrkande3,1988/89:Fié02 yrkande 5,1988/89:Fiö05 yrkande 1 samt 1988/89 :Fié07, atfriksdagen avslår motionerna 1988/89:Fié01 och 1988/89;Fiö02 yrkande 7, attriksdagen avslår motion 1988/89:Fié02 yrkande 4, atfriksdagen avslår motion 1988/89:Fié02 yrkande é. Närvarande: (), (), LarsTobisson (m), i (s), (), Per OlofHåkansson (s), (), (), (), ArneKjörnsberg (s), (), (), (),(), (), () och MaggiMikaelsson (vpk). Reservationer i988/89:FiU3i Sparstimulanser och ägandespridning (mom. 1) (), (), (),(), (ni), () och ()anser dels aft den del av utskottets yftrande som på s. 4 börjarmed "Ett bytesbalansunderskoft" och på s. 7 slutar med "4 och5" bort ha följande lydelse: Underskottet i bytesbalansen är ett uttryck för bristen påsparande i landet. Den verkliga sparandebrisfen kan sägas vara större än densynliga, eftersom investeringsnivån är för låg med hänsyn tillbl.a. Bakom den totala sparandebristen i svensk ekonomi liggerbl.a. ett allt sämre hushållssparande. Under hela 1900-talef - ända fram till19é0 - var hushållens sparande i tämligen normalt för ett utvecklatindustriland, låt vara att det inte nådde upp fill så höga nivåer som i t.ex.Japan och . Sedan 19é0-talet har det emellerfid skett en trendmässignedgång. Ett sjunkande hushållssparande i kombination med ettökande offentligt sparande innebär att det enskilda ägandet minskar. Det är angeläget med ett enskilt, spritt ägande. Tendensen haremellertid gått mot en allt större koncentration och institutionalisering avägandet i näringslivet. Utskottet anser därför att förmögenhets- ochsparandepolitiken bör användas aktivt för aft uppnå en större ägandespridning. Def enskilda ägandet är en förutsättning för en fungerandemarknadsekonomi. Omsorg om den egna egendomen, oavsett om det är ettakfieinnehav som skall förräntas, ett eget företag som skall gå med vinst, enegen bostad eller ett fritidshus som måste underhållas, är en grundpelare förett samhälles möjligheter atf skapa, utveckla och vårda resurser. I avsaknad avprivat ägande riskeras att resurser slösas bort, egendom inte förvalfaseffektivt eller tillåts förfalla. Detta är inte fill gagn för någon. Hushållens sparande är också av betydelse i ett rentprivatekonomiskt perspekfiv. Den buffert som en sparad slant innebär ger - somkomplettering fill våra socialförsäkringssystem - en större trygghet. Defligger ett stort värde i detta eftersom den enskilde då får ett ökat oberoendeav företag och myndigheter. Möjligheterna aft kunna möta risker och gripachanser i livet blir större. Hushållssparandet har också stor samhällsekonomiskbetydelse. Varje ekonomi i balans måste för att kunna upprätthålla en viss nivåav resurser och välstånd avsätta medel för sparande och därmed investeringar.Det krävs således investeringar i ekonomin även om ambitionen endast skullevara aft upprätthålla nuvarande kapacitet. För aft skapa nya resurser och ökavälståndet behövs följakfiigen sparandet i än högre grad. Alla de skäl som utskottet nämnt, dvs. ägandespridning,bättre fungerande marknadsekonomi, privatekonomisk trygghet ochsamhällsekonomins behov, talar för atf hushållens sparande måste öka. Orsakertill det låga sparandet 1988/89:FiU31 Reservationer Enligt utskottethärrör en rad orsaker till det sjunkande sparandet frän den politiksom den socialdemokratiska regeringen för. Kanske viktigast bland dem är dentilltagande osäkerhet om sparandefs framtida avkastning som politikenframkallat. Som exempel kan nämnas de många försämringar av aktiebeskaffningensom genomförts. På samma sätt riskerar genomdrivandet av engångsskatten påpensionssparande och beslutet att kraftigt höja beskattningen avförefagsanknutna vinstandelssystem atf ytterligare försämra sparandet. För det andra har många människor reagerat på den kraftigahöjningen av skattetrycket genom atf öka upplåningen och dra ned sitt sparandeför atf hålla uppe konsumtionen. Den försämring som inträffat under de allra senaste årenkan dessutom förklaras av att avregleringen på kredifmarknaden ökat tillgångenpå krediter för hushållen. Utskottet är för avregleringen men konstaterar ocksåaft den ökade tillgången på krediter i kombination med höga marginalskattergjort lånefinansierad konsumtion mindre kostsam än den annars skulle ha varit. Avvägningen privat - offentligt sparande När investeringarna inom näringslivet ökar, kan företageninfe själva finansiera dessa fullt ut utan är beroende av kapitaltillförselutifrån. Historiskt sett har detta kapitalbehov i huvudsak täckts genom ettsparandeöverskott hos hushållen. föreligger inte något sådant, och dååterstår antingen att bygga upp ett sparandeöverskott i den offenfiiga sektorn,att sfimulera till ett ökat enskilt sparande eller kapifalimporf från utlandet. Utskottet anser inte aft den ekonomiska polifiken bör ledafill bestående överskott i den offentliga sektorn. Denna väg leder mot ettsuccessivt överförande av ägande från den privata till den offentliga sektorn,vilket skulle innebära en fortgående socialisering av ekonomin. Införandet av löntagarfonderna, uttaget av skaften påpensionssparande och inrättandet av den femte AP-fondsfyrelsen är konkretaexempel på denna utveckling. En fortsättning på den inslagna vägen förutsätterytterligare skärpt skattetryck med åtföljande negafiva verkningar på viljanatt arbeta och spara. Därigenom undergrävs den enskilda sektornsproduktionsförmåga, och skattetrycket måste höjas ytterligare. Denna polifikleder ekonomin in i en ond cirkel och minskar förutsättningarna för atfåterta sin ställning som ledande välfärdsland. Politik för ett ökat hushållssparande I mofionerna Fié02 (m), FiéOé (fp) och Fié05 (c) beskrivsen långsiktig politik för aft gynna sparandet. Av största vikt för atf stimulera till ökathushållssparande är en ekonomisk politik, som gynnar en stabil och godtillväxt. En avgörande förutsättning för ett högre hushållssparande är ocksåatt skattetrycket på hushållen sänks genom atf de skatter som indirekt ellerdirekt belastar sparande och arbete minskar.Dessutom måste medborgarna kunna lita på att de får behålla vad 1988/89:FiU31 de sparat. Den kraftiga beskattningen av hushållens inkomster drabbarsärskilt hårt avkastningen av sparande. Därför måste beskattningen avsparandets avkastning sänkas. I första hand skall den lägre beskattningengenomföras genom generellt sänkta skattesatser. Någon form av ytterligaresänkning av skatteuttaget på sparandets avkastning kan också övervägas. Den böri så fall i görligaste mån utformas symmetriskt. Ett oavvisligt krav måsteemellertid i detta sammanhang vara aft de många människor som investerat ochsparar i egna hem skyddas. När löntagarfonderna avvecklas och deras tillgångarutnyttjas som sparstimulans, på sätt som tidigare föreslagits av de borgerligapartierna i mofion 1988/89:Fi205, räknar utskottet med en ökning av enskildamänniskors riskvilliga sparande och därigenom en kraftig ägandespridning.Dessutom kommer fondernas samlade fillgångar med största sannolikhet atföverstiga det belopp som maximalf avsatts för sparpremier. De medel somhärigenom infe fas i anspråk bör användas till forskning och andrasparstimulerande och tillväxtbefrämjande åtgärder. Utvecklingen har visat att def infe nämnvärt går atf ökahushållens sparande med hjälp av skattemässiga styråtgärder som t.ex. iallemanssparandet. Utan långsiktig bindning leder sådana arrangemang mest tillaft människor flyttar sparmedel från ett konto till ett annat. Infe hellerutgör den typ av påkostade annonskampanjer som spardelegafionen genomför någoneffekfiv sparpolifik. Enligt utskottets mening bör sparandet på allemanskon-fofrämst uppmuntras då def sker i allemansfond, dvs. En generell ekonomisk politik som främjar varakfigtillväxt genom skattelättnader för hushålleri, återinförande av fastaspelregler och avveckling av löntagarfonderna är således de viktigasteförutsättningarna för hushållssparandets återhämtning. Vad utskottet här anfört om stimulanser avhushållssparandef, ägandespridning, hushållssparandefs betydelse församhällsekonomin och vikten av stabila spelregler för atf stimulera sparandeoch investeringar bör med anledning av motionerna Fi411 yrkande 1,Fiö02 yrkande 1, Fiö05 yrkande 2 och FiéOé yrkandena 1,3,4 och 5 som sin meningge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande sparstimulanser ochägandespridning att med anledning av motionerna 1988/89:Fi411 yrkande1, 1988/89:Fié02 yrkande 1, 1988/89:Fiö05 yrkande 2 och 1988/89:Fiö0é yrkandena1, 3, 4 och 5 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Målför hushållssparande (mom. 2) 1988/89:FiU31 AnneWibble (fp), (), (), () och LarsDe () anser delsaft den del av utskottets yftrande på s. 8 som börjar med "Utskottet anseri likhet med motionärerna" och slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse: Utskottetanser att staten bör bedriva en aktiv politik för att sfimulera enskildamänniskors sparande och ägande. Målet bör vara att hushållen skall kunna ha ettsparkapital motsvarande den genomsnittliga årslönen för en industriarbetare. Detligger ett stort värde i atf den enskilde får en större ekonomisk trygghet Ochett ökat oberoende av företag och myndigheter. Möjligheterna att kunna mötarisker och ta chanser blir större. Den "topphuggande" förmögenhetspolitiksom socialdemokraterna bedrivit anser utskottet bör ersättas av en"uppbyggande" politik. En ökad sparvilja förutsätter stabilaspelregler så atf människor vågar spara långsiktigt. Sparandet bör premieras -infe motverkas. anfört om mål för hushållssparande med anledning av motionerna Fié02och FiéOö bör som sin mening ge regeringen fill känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande mål för hushåtlssparande atf medbifall fill motionerna 1988/89:Fié02 yrkande 2 och 1988/89:Fiö0ö yrkande 2 somsin mening ger regeringen fill känna att målet för sparpolitiken skall vara atfhushållen skall kunna ha ett sparkapital som motsvarar den genomsnittligaårslönen för en industriarbetare. Ekologiskt sparande (mom. 5) CarlFrick (mp) anser delsatt den del av utskottefs yttrande på s. 9 som börjar med "Det ärmöjligt" och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: Detär önskvärt atf sparandet används på ett ekologiskt riktigt sätt. Utskottetanser det därför angeläget att stimulera ekologiskt sparande. Med hänsynhärtill finns det skäl att ge sparande för dessa ändamål samma fördelaktigavillkor som gäller för allemanssparandet. Denuvarande aktiefonderna och allemansfonderna är dock hänvisade till placeringari aktier, skuldebrev och statspapper. För ett ekologiskt sparande krävs atfplaceringar kan göras direkt i ekologiska projekt. Till ekologiska fonder bördärför knytas experter som kan tillföra fonderna ekologisk kunskap om lämpligaprojekt. På samma sätt som nuvarande fonder skall de ekologiska fonderna varaskyldiga aft redovisa vilka investeringar som gjorts och vilka resultatsom satsningarna givit upphov fill. Enligt utskottets meningbör ekologiska fonder av det slag mofionären ,_ förordar kunna fungera somen stimulans i def vikfiga omdaningsarbete som föresfår idet svenska samhället. Det gäller att nu börja nedbringa den /89:FiU31materiella förbrukningen för att rädda miljön och för att skapa goda Reservationer livsförutsättningar för kommande generafioner. Sådana ekologiskafonder skulle kunna erbjuda medborgarna möjligheter atf på ett mera direkt sättkunna vara med och styra samhällsutvecklingen i posifiv riktning. Regeringen bör ges i uppdrag aft lägga fram ett förslag omekologiska fonder i enlighet med vad som här angivits. Vad utskottet här anförtbör ges regeringen till känna. dels atf utskottets hemställanunder 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande ekologiskt sparande atfriksdagen med anledning av mofion 1988/89:Fiö03 som sin mening ger regeringenfill känna vad utskottet anfört om tillskapandet av fonder för utlåning fillekologiskt riktiga projekt. Personhga investeringskonton m.m. (mom. 7) (), (), (), FilipFridolfsson (m) och () anser dels atf den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet har" och på s. 11 slutar med "samt Fiö07(c)" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör möjligheterna till egetpensionssparande breddas. Utöver vanligt försäkringssparande borde def blimöjligt att spara bundet i bank på särskilda pensionskonton. Bankerna har godaförutsättningar att marknadsföra sparformen fill en bred allmänhet genom sinaväl förgrenade kontorsnät. Sparformen skulle också uppmuntra och förstärka engod bank-kund-relation, vilket utskottet ser som angeläget. Såsom föreslås i motion Fiö02 (m) bör pensionskonfona varaspärrade för uttag intill dess att vederbörande fyllt . Därefter bör uttagfå göras med högst en tiondel av def innestående beloppet. Avsättning fillpensionskonto bör vara avdragsgill mot aft skattskyldighet inträder då beloppenfas ut. Även i övrigt bör reglerna samordnas med vad som gäller förpensionssparande i försäkringsbolag. Ett banksparande av detta slag överensstämmer i fleraavseenden med de förslag om personliga investeringskonton ochnyetableringskonton som förs fram i mofionerna Fi201 (c), Fi215 (m), Fié05 (c)och Fiö07 (c). Vad utskottet anfört om pensionssparande i bank bör gesfill känna för regeringen. dels aft utskottets hemsfällanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande personliga investeringskontonm.m. atf med bifall till motion 1988/89:Fié02 yrkande 5 samt medanledning av mofionerna 1988/89:Fi201 yrkande 1, 1988/89:Fi215 yrkande 3,1988/89:Fié05 yrkande 1 samt 1988/89:Fié07 som sin mening ger regeringen fillkänna vad utskottet anfört om pensionssparande i bank. 5.Personliga investeringskonton m.m. (mom. 7) 1988/89:FiU31 och (båda c) anser dels aft den del av utskottets yftrande som på s. 10börjar med "Utskottet har" och på s. 11 slutar med "samt Fié07(c)" bort ha följande lydelse: Utskottet får med anledning härav anföra följande.Personliga investeringskonton är ett sparsystem som ger individen möjlighetatt spara med uppskjuten beskattning. Systemet är så utformat aft konsumfionbeskattas medan sparande är befriat från skatt. Det innebär att investeringar ihushållssektorn behandlas lika förmånligt som i företagssektorn. Det förslag som presenterar i motion Fi605syftar till att premiera långsiktigt målsparande. De årliga avdragsgillainsättningarna på kontot är begränsade till högst ett halvt basbelopp (dvs.knappt 14000 kr. ), och uttag får i princip inte göras före ålderutom för investeringar i egen permanentbosfad eller för eget kapital vid startav företag. Ett sysfem med personliga invesferingskonfon kan aktivtbidra till ett ökat enskilt sparande. Detta är angeläget eftersomhushållssparandet inte utvecklats på önskvärt sätt. Ett sådant system bidrarockså till ett ökat intresse för att starta eget företag samt att äga sin egenbostad. Såsom framhålls i motionerna Fi201 och Fié07 kan systemet ocksåanvändas för att sfimulera såväl ungdomsbosparandet som bosparandet generellt.Detta målsparande riktar sig framför allt till yngre människor. Systemet kanockså användas för pensionssparande. Ett införande av personliga invesferingskonton kräver välgenomtänkta tekniska lösningar. De slutliga reglerna bör utformas av enutredning om stimulans av hushållssparande. Enligt utskottets mening böremellertid en reform av detta slag ges i huvudsak följande inriktning. - Alla som ärkyrkobokförda i skall från def år de fyller lö år ha rätt aft öppna ettprivat investeringskonto. - Insättningarnapå kontot får inte översfiga ett halvt basbelopp per person och år. - På det privatainvesferingskontot får sparande ske på räntebärande sparkonto, i aktiefond,aktier, obligationer, konverfibler eller motsvarande. - Avkastningenskall vara skattefri. - Belåning avkontot skall infe vara fillåfen. - Förvaltare avsparsystemet skall vara banker, fondkommissionärer, försäkringsbolag och andraorganisationer som uppfyller vissa väl definierade krav på säkerhet, kontroll,information och service. - Uttag skallföre få göras i princip bara för investeringar i egenpermanentbosfad och för eget kapital vid start av företag. - Efter skall uttag även få göras av kontots värde . - Efterfemårsperioden skall uttagen vara helt fria. Medel som tas ut på detta sättskall föras upp till beskattning. Personliga invesferingskonfon kan vara ett komplement filldet institutionaliserade pensionssparandef. Systemet kan också fylla ett behovför dem som villtrappa ned på arbetstiden tidigare än vid ö5 års ålder. Systemet skulle också kunna bidra till en sundare aktiemarknadmed fler Reservationer aktörer och en större andel aktier ägda av enskildaoch färre via institutioner. Eftersom tillgångarna på det personligainvesteringskontot inte skall gå att belåna och med hänsyn fill långsikfighefeni sparandet minimeras risken för skattearbitrage. Slufiigen kan def personliga investeringskontot kraftigtstimulera hushållssparandet och därmed minska konsumtionstillväxten. Utskottet ställer sig därmed bakom vad som föreslås imofionerna Fi201, Fi605 och Fié07. Utskottets uttalande bör ges regeringen tillkänna. Vad utskottet här anfört innebär aft förslagen i motionerna Fiö02 ompensionssparande i bank och Fi215 om nyefableringskonton blir tillgodosedda. dels atf utskottefs hemsfällan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande per.so«//g(5( investeringskonton m.m. atf medbifall fill mofionerna 1988/89:Fi201 yrkande 1, 1988/89:Fié05 yrkande 1 och1988/89:Fié07 samt med anledning av mofionerna 1988/89:Fi215 yrkande 3 och1988/89:Fié02 yrkande 5 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottetanfört om en utredning om personliga invesferingskonfon. 6.Bosparande (mom. 8) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Såsom framgår" och slutar med "yrkande 7" bortha följande lydelse: får för egen del anföra följande. Attbredda bosfadsägan-det är det bästa sättet aft åstadkomma en jämnare fördelningav förmögen-hefsfillgångarna i samhället. Ur både samhälls- och privatekonomisksynvinkel är def fördelaktigt om människor får möjlighet att skaffa en egenbostad antingen i småhus eller i flerfamiljshus. För atf öka hushållens möjligheter att i störreutsträckning äga sina bosfäder är def väsentligt att minska beskattningen.Skatterna bör sänkas på både hushållens inkomster och själva boendet. Därigenomkan möjligheter skapas för vanliga inkomsttagare och barnfamiljer atf skaffa enpersonligt ägd bostad. Reavinstbeskaffningen på bostadsrätter bör ändras så atfden blir analog med egnahemsbeskattningen. Enligt utskottets mening bör dessutom målsparandet fillegen bostad eller bostadsrätt uppmuntras. godkände riksdagenvisserligen formerna för ett nytt ungdomsbosparsystem som bygger på bankernasspara-låna-sysfem. Detta sparsystem är emellertid krångligt till sinkonstruktion och kommer att leda fill ökade kostnader för såväl banken somriksgäldskontoret, utan aft ge särskilt stora effekter på nysparandet. Såsom utskottet ser def sammanhänger problemen med den nyasparformen med de begränsningar som byggts in i systemet. Dessa ter sig iflera avseenden som svårmotiverade. För detförsta bör enligt utskottets mening ett bosparande av detta slag inte vara förbundet med någonåldersbegränsning, vare sig uppåt eller nedåt. /89:FiU31 det andra börinte de månatliga sparbeloppen begränsas.