bet · GC01JoU14 · 1988-12-31 00:00:00 — delsatt utskottets hemställan under 57 bort ha följande lydelse: 57.beträffande förbud mot bestrålning av livsmedel och mot import av bestråladelivsmedel att medanledning av motion 1988/89:Jo27 yrkande 5 och med avslag på motionerna1988/89:Jo23 och 1988/89:Jo26 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört och lämnar utan vidare åtgärd motionerna l987/88:Jol0 yrkande11, 1987/88:JoS23, 1987/88:JoS28 yrkande 9, 1988/89:Jo24 yrkande 10,1988/89:Jo2S yrkande 5 och 1988/89:Jo533, Dispensmöjligheter for bestrålning av livsmedel (mom.58) SvenEric Lorentzon, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjar med "Detanförda" och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: mening är bestrålningen inte förknippad med några hälsorisker. Som utskottet ovan anfört är emellertid hänsynen till konsu mentintresset skäl nog för ett generellt förbud mot såväl bestrålning av livsmedel inom landet som import av bestrålade livsmedel. I propositio nen aviserar jordbruksministern att i förordningsform införa ett totalför bud mot all bestrålning av livsmedel. Enligt utskottets mening vilket även framförs i motion Jo21 bör emellertid livsmedelsverket ges möjlig het att meddela dispens från ett sådant förbud. Genom att tillåta bestrål ning av livsmedel som inte har karaktären av färskvara kan användandet av kemiska konserveringsmedel undvikas. Enligt vad utskottet erfarit be handlas vissa kryddor med giftiga gaser för att förhindra mögelan grepp. Det kan enligt utskottets mening inte uteslutas att det ur hälsosyn punkt vore att föredra att i stället bestråla dessa kryddor. I likhet med motionärerna anser utskottet att livsmedelsverket har erforderlig kompe- 85 tens och möjlighet attgöra denna typ av avvägningar. Vad utskottet /89: JoU 14 sålunda anförtmed anledning av motion Jo2l yrkande 2 bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 58 bort ha följande lydelse: 58. beträffandedispensmöjligheter för bestrålning av livsmedel att med anledning av motion 1988/89:Jo21 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ansvar för brott mot livsmedelslagen m. m. (mom. 59) HåkanHolmberg och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med "Inteminst" och slutar med "sida" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att livsmedelskontrollen bör skärpas med ansvarspåföljd för den sommedvetet fuskar. Utgångspunkten för detta ställningstagande är attkonsumenterna skall känna sig trygga när de väljer bland olika livsmedel ochskyddas mot hälsorisker och oredlighet. Även om propositionen innehållerförslag om skärpning av straffet, bör i ett särskilt uttalandeunderstryka vikten av dessa synpunkter. delsatt utskottets hemställan under 59 bort ha följande lydelse: 59. beträffandeansvar för brott mot livsmedelslagen m. m. att medanledning av motion 1988/89:JoS30 i återstående del och med avslag på motionl988/89:JoSlO yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Offentlighet i livsmedelskontrollen (mom. 60) AnnikaÅhnberg (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjar med "Utskottethar" och slutar med "utskottet motionen" bort ha följandelydelse: Utskottet har----- (=utskottet)---- eller forskningsresultat. sammanhanget vill utskottetbetona det angelägna i att livsmedelskontrollen blir offentlig. Det enligtutskottet vilket också framhålls i motion Jo24 - mest effektiva medlet förefterföljd av regler och föreskrifter torde vara insikten om offentliggörandeav eventuella fel och brister. Utskottet ansluter sig härmed till yrkande 8 imotionen att protokoll, undersökningsresultat o.d. skall hållas tillgängligaför konsumenterna i butiker, restauranger och andra kontrolleradelivsmedelsanläggningar. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionenbör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 60 bort ha följande lydelse: 60. beträffandeoffentlighet i livsmedelskontrollen att medanledning av motion 1988/89:Jo24 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Särskildayttranden /89: JoUi4 Användningen av handelsgödsel m. m. (mom. 3) GretheLundblad (s), (), () och ()anför: Vihälsar med tillfredsställelse strävandena inom forskning och utveckling attfinna vägen till en svensk jordbruksproduktion med användande av avsevärtmindre kemiska medel och tillsatser än i dagens jordbruk genom utnyttjande avnaturliga metoder. Till dessa metoder räknar vi en ansvarsfull användning avstallgödsel, växelbruk samt biologiska och mekaniska metoder för att bekämpaogräs och skadeinsekter. Av den anledningen har vi också med glädje hälsatregeringens förslag till omställningsstöd för alternativodlare. Vi finner detdärför tveksamt att utskottet ansluter sig till motion Jo257 som förklarar atthandelsgödsel och växtskyddsmedel fortfarande får anses vara en naturlig del ijordbruksproduktionen. Vår uppfattning är att man bör eftersträva en kraftigtminskad användning av dessa medel och av olika fillsatser både av hänsyn tillmarkens långsiktiga produktionsförmåga och av hänsyn till miljön. Åtgärder m. m. för en bättre dricksvattenkvalitet (mom. 11) HåkanHolmberg och (båda fp) anför: Allatecken tyder på att dricksvattensituationen kan komma att bliakut och ett av de miljöproblem som - vid sidan av mögelhus och radonfaran mest påverkar människors vardag och hälsa. Statistik från livsmedelsverketvisar t.ex. att mer än 25000 människor i olika delar av vårt landhar infekterats av dåligt dricksvatten. I flera fall har det rört sig om mag-och tarmepidemier till följd av dåligt vatten. En utredning frånlivsmedelsverket visar att trots detta mycket litet har gjorts för attförbättra de kommunala vattenverken. Som exempel kan nämnas att någonkartläggning av dricksvattensituationen eller en plan för hur den skall kunnaförbättras ännu inte har utförts. Detta är enligt vår mening så mycket merallvarligt som det enligt livsmedelsverket uppstår stora problem iledningsnäten, vilket besvärar konsumenterna. Märkning med ursprungsland (mom. 40) KarlErik (), () och () anför: Märkningav livsmedel med ursprungsland och med producentens namn är en för konsumenterna viktig information. Enligt propositionen kommer denna typ av märkning att bli verklighet när det gäller förpackade livsme del. Så långt är de krav som framförts av och tillgodosedda. Emellertid återstår införande av motsvarande märkning av oförpackade livsmedel. Denna information bör på lämpligt sätt kunna ges konsumenten i butikerna. 4.Märkning av vinförpackningar (mom. 45) 1988/89: JoU 14 KariErik (), (), (vpk) och ()anför: Regelmässigtfinns i vin tillsatser för att ge vinet bl.a. bättre färg och längrehållbarhet. Konsumenternas möjligheter till informafion om vilka tillsatser somvinet innehåller är emellertid begränsade. Denna information finns visserligeni Systembolagets prislista, men för bl.a. allergiker vore det av stor betydelseatt på ett mer tillgängligt sätt få kunskap om vilka ämnen ett visst vininnehåller. I likhet med vad som gäller för de flesta andra produkter bordeenligt vår mening denna information finnas på förpackningarna. Avgiftssystemets utformning m. m. (mom. 56) AnnikaÅhnberg (vpk) och () anför: Propositionensförslag om avgiftsfinansiering av livsmedelskontrollen behöver förtydligas.Utskottet har därför begärt att regeringen återkommer till med ensärskild redovisning i ärendet. Det är enligt vår mening särskilt angeläget attframhålla den stora tveksamhet som har rått kring förslaget att via kommunernasavgiftsuttag finansiera den livsmedelskontroll som ankommer pålivsmedelsverket. Förslaget innebär i detta avseende en avsevärt ökad byråkratioch administration för kommunerna. De sammanlagda kostnaderna för uppbörd,administration och överföring till livsmedelsverket av av avgiften tordeenligt vår mening komma att överstiga de 9 milj. kr. som har beräknats förlivsmedelsverkets behov. Vi anser att en smidigare lösning vore att låta livsmedelsverketskostnader finansieras dels över statsbudgeten, dels genom att göra det möjligtför kommunerna att köpa vissa tjänster från verket. Förbud mot bestrålning av livsmedel och mot import avbestrålade livsmedel (mom. 57) SvenEric Lorentzon, och (alla m) anför: Enligtvår mening är regeringens förslag att till 11 § livsmedelslagen förahänsynstagande till "konsumentintresset" klandervärt dels ur lagstiftningssynpunkt,dels ur politisk synpunkt. Begreppet "konsumentintresset" är inteidentifierat i lagtexten, inte heller ger specialmotiveringarna i propositionennågon vägledning härvidlag. Vi har därför skäl misstänka att regeringen har föravsikt att använda detta begrepp då opinionen också i andra fall kräver vissa åtgärder,även om dessa krav vilar på felaktiga grunder. Därtill kommer att begreppet somsådant är alltför diffust för att kunna accepteras i svensk lagtext. Förbudmot bestrålning av livsmedel och mot import av 1988/89: JoU 14 bestråladelivsmedel (mom. 57) KarlErik och (båda c) anför: slagit fast att bestrålning inte får ske av vare sig inhemsktproducerade eller importerade livsmedel anser vi att våra krav i detta avseendehar blivit tillgodosedda. Det återstår nu för regeringen att uppställa reglersom tillgodoser beslut. Lag omändring i livsmedelslagen (1971:511) Härigenomföreskrivs i fråga om livsmedelslagen (1971:511) dels att 2,3,11,24, 26-28, 30och 33 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nyaparagrafer, 25 a och 29a§§, och närmast före 29 a § en ny mbrik av följandelydelse. 1988/89:JoU 14 Bilaga 1 Med hantering av livsmedel avses i denna lag dels framställning, beredning, behandling, förvaring, förpackning, omförpackning, transport eller uppläggning av livsmedel, dels saluhållande, försäljning, servering eller annat överlämnande av livsmedel för förtäring. Med hantering av livsmedel avses i denna lag delsslakt, dels framställning, beredning, behandling, förvaring, förpackning, omförpackning,transport eller uppläggning av livsmedel, dels saluhållande, försäljning,servering eller annat överlämnande av livsmedel för förtäring. Bestämmelse i denna lag om saluhållande gäller itillämpliga delar även försäljning, servering eller annat överlämnande avlivsmedel för förtäring. Lagengäller ej hantering av livsmedel i enskilt hushåll eller i kök i förskola ochfritidshem med högst två avdelningar. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmerär dock föreskriva att lagen helteller delvis skall gälla hantering av vatten i enskilt hushåll eller i kök somavses i första stycket, om vattnet är avsett att drickas eller att användas vidhantering av livsmedel. Lagengäller inte hantering av livsmedel i enskilt hushåll. Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får dock föreskriva att lagen helt ellerdelvis skall gälla hantering av vatten i enskilt hushåll, om vattnet är avsettatt drickas eller att användas vid hantering av livsmedel. Lagengäller inte heller hantering av livsmedel i kök i förskola och fritidshem medhögst två avdelningar om inte regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer yo>e,y/cnver något annat. Omdet är påkallat från hälso-eller näringssynpunkt, kan regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer förbjuda eller föreskriva villkor förhantering eller införsel till riket av visst slag av livsmedel. Omdet behövs från hälso- eller näringssynpunkt eller annars för att tillgodosekonsumentintresset, får regeringen eller myndighet som regeringen bestämmerförbjuda eller föreskriva villkor för hantering eller införsel till landet avvisst slag av livsmedel. 'Senaste lydelse 1982:1081Senaste lydelse 1975:733. utövar den centrala tillsynen över efterlevnaden av denna lag och de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. utövar den närmare tillsynen inom länet. utövar tillsynen inom kommunen om regeringen inte har föreskrivit att tillsynen skall utövas av livsmedelsverket. utövar den centralatillsynen över efterlevnaden av denna lag och / anslutning därtill meddeladeföreskrifter. utövar den närmare tillsynen inom länet. Den omedelbaratillsynen inom varje kommun utövas av miljö- och hälsoskyddsnämnden. 1988/89: JoU 14 Bilaga 1 Tillsynsmyndigheterna skall verka för attöverträdelser av denna lag beivras. Förtillsyn enligt 24 § äger tillsynsmyndighet tillträde till område,livsmedelslokal eller annat utrymme och får där göra undersökning eller tagaprov. har rätt att efter anfordran erhålla de upplysningaroch handlingar som behövs för tillsynen. Detåligger polismyndighet att lämna den handräckning som behövs för utövande avtillsyn enligt denna lag. Omskyldighet att ersätta tillsynsmyndighet kostnader för provtagning ochundersökning av prov förordnar regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. Förtillsyn enligt 24 § har en tillsynsmyndighet rätt att få tillträde tillområden, livsmedelslokaler och andra utrymmen och att där göra undersökningaroch ta prover. En tillsynsmyndighet har rätt att på begäran få de upplysningaroch handlingar som behövs för tillsynen. Polismyndighetenskall på begäran lämna den hjälp som behövs vid tillsynen. Tillsynsmyndighetfår taga hand om vara som saluhålles eller uppenbart är avsedd att saluhållasi strid med 16-18§. får vidare taga hand om vara som avsesmed föreläggande eller förbud enligt 25 §, om föreläggandet eller förbudet ejefterkommes. Har vara tagits om hand enligt första stycket fårvarans ägare under tillsynsmyndighetens kontroll göra den duglig tilllivsmedel eller Tillsynsmyndighetenfår ta hand om en vara som saluhålls eller som uppenbart är avsedd attsaluhållas i strid med 16-18§. får vidare ta hand om envara som avses med ett föreläggande eller ett förbud enligt 25 §, omföreläggandet eller förbudet inte följs. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilkaåtgärder som skall vidtas med kött som med "Senaste lydelse 1975:733. användaden för annat ändamål. Eljest skall varan förstöras genom tillsynsmyndighetensförsorg. stödav första stycket tagits om hand (samband med slakt. Om en vara i annat fall än som avses i andrastycket tagits om hand får ägaren under tillsynsmyndighetens kontroll göravaran duglig till livsmedel eller använda den för annat ändamål. I annat fallskall varan förstöras genom tillsynsmyndig-hetensförsorg. 1988/89: JoU 14 Bilaga I Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter omundersökning och annan kontroll som behövs för att trygga efterlevnaden avdenna lag. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hurtillsynen skall bedrivas och om undersökning och annan kontroll som behövsför att denna lag skall följas. Förkontrollen av kött får regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer meddela föreskrifter om köttbesiktning och om uppgiftsskyldighet förden som lämnar djur till slakt. Sådana föreskrifter får meddelas för kött frånolika djurslag i den utsträckning de behövs från hälso- eller näringssynpunkt. Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får föreskriva om avgifter för en myndighets verksamhet enligtdenna lag eller enligt föreskrifter som meddelas med stöd av lagen. Regeringenfår föreskriva att kommun skall ombesörja uppbörden av avgifter för denstatliga tillsy- Till böter eller fängelse i högst döms, om inte gärningen är ringa, den som med uppsåt eller av oaktsamhet 1. bryter mot 6, 8, 14, 16-20§, 30 §* Till böter eller fängelse i högst ett årdömes den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. bryter mot 6, 8,14, 16-20§, 'Senastelydelse 1982:1081. * Senaste lydelse 1975:733. 21 § första stycket eller 23 §, 2. bry ter mot föreskrift som med delats med stöd av 9 eller 10§, 11 § såvitt avser hantering, 12§, 21 § andra stycket, 22 § tredje stycket, 28§ andra stycket eller 29 §, 3. vid märkning enligt 13§ eller enligt föreskrift som meddelas med stöd av 13 § lämnar oriktiga uppgif ter, 21§ första stycket eller 23 §, 2. bryter mot föreskrift som meddelats med stöd av 9 eller 10§, 11 §såvitt avser hantering, 12 §, 21 § andra stycket, 22 § tredje stycket eller 29§, 3. vid märkning enligt 13§ eller enligt föreskrift sommeddelas med stöd av 13 § lämnar sådana oriktiga uppgifter, som innebär skadaeller annan olägenhet för mottagaren, 4. åsidosätter villkor som meddelats med stöd av 6§ eller 20 § andrastycket. Om förpliktelse av betydelse från hälsosynpunkteller för konsumentintresset uppsåtligen åsidosatts i större omfattning ellerannars på ett allvarligt sätt, döms till fängelse i högst . Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att fullgöra vad som åligger honom enligt 26 § första stycket andra punkten, dömes till böter. Ansvar enligt första stycket inträder ej, om ansvar för gärningen kan ådömas enligt . Om ansvar för den som i strid mot föreskrift som meddelats med stöd av 11 § inför livsmedel till riket och försök därtill finns bestämmelser i lagen (1960:418) om straff för vamsmuggling. Densom med uppsåt eller av oaktsamhet inte fullgör sina skyldigheter enligt 26 §första stycket andra punkten, döms till böter. Till ansvar enligt första stycket döms inte, omgämingen är belagd med straff i . Omansvar för den som i strid mot föreskrift som meddelats med stöd av 11 § införlivsmedel till landet och försök därtill finns bestämmelser i lagen(1960:418) om straff för vamsmuggling. 1988/89: JoU 14 Bilaga 1 Talanmot beslut enligt denna lag av miljö- och hälsoskyddsnämnd föres genom besvärhos . Beslutav e/J miljö- och hälsoskyddsnämnd enligt denna lag eller av enbesiktningsveterinär enligt föreskrifter som meddelats med stöd av Il§ eller28§ andra stycket får överklagas hos . Dennalag träder i kraft, i fråga om 27 § och 28 § andra stycket då lagen (1959:99) om köttbesiktning m. m. skall upphöra att gälla, och i övrigt . Regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer får meddela de föreskrifter som under en övergångstid av kan behövas i fråga om sådana skyldigheter för kommunen att vidta erforderliga åtgärder som anges i lagen (1959:99) om köttbesiktning m. m. Kommunenfår meddela de föreskrifter om avgifter för köttbesiktning vidköttbesiktningsbyrå som kan behövas övergångsvis. 'Senastelydelse 1983:299. Offentligutfrågning i jordbruksutskottet oin 1988/89:JoU 14 I utfrågningen hardeltagit representanter för myndigheter, kommuner, livsmedelsindustri ochberörda organisationer samt forskare och konsumentföreträdare. De myndigheter,organisationer och andra som varit företrädda framgår av underbilaga. Utöverdär förtecknade representanter har ytterligare personer varit närvarande. Nedanföljer en utskrift av vad som förekommit vid utfrågningen. Utskottetsordförande (): Intresset för matens kvalitet har ökat undersenare tid. Vi har märkt det i genom många motioner. har vi haftatt behandla en proposition från regeringen jämte ett stort antalföljdmotioner, plus en del gamla motioner som vi väntat med att behandla tillsvi fått propositionen. Jagvill hälsa välkomna de inbjudna, nämligen representanter för myndigheter ochlänsstyrelser. , universitet och forskningsråd, organisationerinom livsmedelsproduktion, livsmedelsindustri och livsmedelshandel samtorganisationer på konsumentsidan och naturligtvis också representanter förmassmedia och allmänhet. Utfrågningenär uppdelad i sex olika ämnesområden; organisation och kontroll,importkontroll, bestrålning, märkning, dricksvattnet och avslutningsvis ettallmänt avsnitt om livsmedelskontrollen. Organisationen av den allmänna offentliga livsmedelskontrollen GretheLundblad (s): Livsmedelskontrollen är en mycket viktig del av samhällets ansvarför medborgarnas hälsa och trivsel. I varje hem konsumeras , fleragånger , livsmedel som är producerade och sålda i . Miljontalsmåltider serveras i restauranger och lunchserveringar, påarbetsplatserna och vid olika institutioner. Därför tycker jag att det ärallvarligt när man ofta i rapporter från hälsovårdsnämnder och andratillsynsmyndigheter får läsa om brister i livsmedelshanteringen, vare sig detgäller hygieniska brister eller ekonomiska falsarier genom felaktiga råvaroroch fusk med deklarationen. Över huvud taget riktas det rätt mycket kritik motlivsmedlens kvalitet. Det framkommer också ganska tydligt i massmedia. Därförär det tacksamt att vi har fått tillfälle att diskutera dessa frågor med demsom de berör. Detkrävs enligt det regeringsförslag som vi skall behandla i att både livsmedelsverket och de kommunala hälsovårdsnämnderna skall skärpa tillsynen. Ytterst är det ju de livsmedelsproducerande företagen och handeln som genom egen kontroll av sin produktion bör kunna garan tera livsmedlen en kvalitet som motsvarar konsumenternas berättigade förväntningar. Jag vill fråga representanter för Livsmedelsindustriförbun- 94 det, livsmedelsverket ochKommunförbundet: Vilka konkreta förslag till 1988/89: JoU14 förbättring avlivsmedelskontrollen i den föreslagna ändringen av livsme- Bilaga 2delslagen är det anledning att prioritera med hänsyn fill konsumenternas kravpå redlighet, färskhet och näringsriktighet? GöranHolmqvist: Jag kan bara kort säga att livsmedelsindustriförbundsympatiserar med det förslag som presenteras i propositionen. Men jag villpåpeka att den offentliga kontroll som är föreslagen anser de företag somtillhör min branschorganisation är en minimikontroll. Skall man sälja ochmarknadsföra sina produkter måste man även ha en kontroll som bevarar en högkvalitet på produkterna. Men vi sympatiserar som sagt med förslaget. ArneKardell: Jag kan inledningsvis säga att vi naturligtvis är mycket tacksamma förförslagen i propositionen, framför allt i de förslag som gäller bättreorganisation och ökade resurser för livsmedelsverket. Men man skall inte varaöveroptimistisk och tro att en förstärkning med i mnt tal av en centralmyndighet pä en marknad som representerar ett värde av ungefär 130 miljarderkronor innebär att det blir ett trendgenombrott. Skall man ha en hög kvalitetpå livsmedel måste den grundläggande förutsättningen vara uppfylld, nämligenatt alla som deltar i livsmedelskedjan från producenter till detaljister tarsitt ansvar. Det är det alldeles avgörande. Vad vi på myndighetssidan kan göraär att då och då göra stickprov. Men någon form av heltäckandelivsmedelskontroll värken kan vi eller bör vi ha. Det största ansvaret liggerpå dem som tillverkar och distribuerar livsmedel. Vipå livsmedelsverket kommer med den föreslagna resursförstärkningen att främstprioritera en ökad redlighetskontroll. Vi ser det som mycket angeläget att fågenomföra den i propositionen föreslagna egenkontrollen, som kommer att sättaett ökat tryck på alla som finns i livsmedelskedjan att förbättra sin internkontrollöver hanteringen. Vi kan aldrig på den offentliga sidan bygga upp sådanaresurser som kan ersätta internkontrollen. LarsÅgren: Jag vill först påpeka att livsmedelsfrågorna ju kommit i centrum fördebatten. Det innebär att de också fått en politisk prioritering som de intehaft tidigare. Detta innebär i sin tur att man kan räkna med att de organ somhar till uppgift att hantera dessa frågor får bättre resurser än vad de harhaft tidigare samt att de nedskärningar som ägt rum, framför allt vad gällerlivsmedelsverket, upphör och man får förstärkningar i stället. En politiskprioritering innebär, som jag ser det, i sig själv ökade resurser. Kommunernaräknar därmed med ta ett ökat ansvar på detta område. Vianser att det system med egenkontroll som det talas öm i utredningen och ipropositionen är oerhört värdefullt när det gäller framför allt de störreföretagen. Samhällets insatser kan då inriktas på en kontroll av egenkontrollenoch en allmän uppföljning. Vi ser också positivt på att vi får ett avgiftssystemsom innebär att man täcker en hel del av de kostnader som vi har. Men vi villha vissa förändringar i det avgiftssystem som föreslagits. Vi tycker att det ärför byråkratiskt. Slutligen vill jag starktunderstryka att förstärkningen av livsmedelsver-