bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Det kan ju ha varit som vilken utredning som helstmed personresurser - som det så modernt heter. Vad speciellt kunde han göra? : Rakt på sak uppfattade vi det som om att hanmed hjälp av påtryckningar såg till att vi fick resurser. : Det talades om kanaler uppåt - bådepolischefer, säpoutredare . : Ja, så uppfattade vi det. : Det är en slags påtrycknings- ellerPR-verksamhet - om vi uttrycker def slarvigt? : Vi har hört många om . Alla har varit ivriga att försäkra att han var en privatperson. Huruppfattade ni honom? Uppfattade ni honom som anställd på något sätt? Knutentill eller havande av ett regeringsförordnande? : uppfattadevi honom som utsände - högra hand, om du vill. Kanskeinte , def var litet väl förhastat atf dra den slutsatsendå. Men genom det som hände senare blev han för oss högra hand i detsamarbetet. : Jag noterar att ni använder detuttrycket. Ni reflekterade alltså aldrig över var han kunde komma ifrån? Hur iall världen har han kunnat känna till alla dessa saker så bra, och hur i allvärlden har han skaffat sig allt detta inflytande? Ni accepterade bara att hanramlade ned i er skara och blev en uppskattad medarbetare? : Landets högste polischef hade talat omför oss aft vi Rikspolischefen får stå för de bedömningarhan gjorde i förhållande till . Det var inte vår 470 BertUFiskesjö: Rikspolischefen sade inget om vilken status /89:30 hade? : Nej, inte till oss i varje fall. Viskulle samarbeta med Bilaga B 15 honom. BertU Fiskesjö: Men ni som nästan har det som tjänstepliktatt vara misstänksamma, väckte inte detta misstankar från er sida? Nisamarbetar väl inte med vem som helst utan att ta reda på vad det är förperson? : Det är klart att vi inte samarbetar med vemsom helst, men vi träffar vem som helst. BertU Fiskesjö: Såvitt jag kan förstå var det här intefråga om att träffa utan en fråga om att ha en värderad medarbetare. : Visst var jag misstänksam i början, den 14januari. Men för mig framstod det hela som utom allt tvivel att detta var enperson som gett i uppdrag att undersöka vissa förhållanden. Efteråtfick vi detta bekräftat genom samtalet till mitt tjänsterum, då rikspolischefenbad mig att samarbeta med och likaså hemma ibostaden då han återigen framförde dessa synpunkter. BertU Fiskesjö: Ni såg det alltså som helt naturligt attEbbe fick tillgång till samma material som ni i tjänsten hade tillgångtill? : Nej, det tycker vi inte var naturligt. BertU Fiskesjö: Men han fick det ändå? : Ja, det är ansvar, inte vårt. var med då vi pratade med , exempelvis i bostaden.Det får stå för. Vi kan inte köra ut medanrikspolischefen sitter och inte gör något. BertU Fiskesjö: Ni överlämnade inte på egen hand någothemligstämplat material till , utan det var sanktionerat avÅhmansson? BertU Fiskesjö: Här står uppgifter mot uppgifter. Det blirnaturligtvis en intressant och besvärlig fråga för oss att värdera dessauppgifter. Men det är en senare historia. Jag skall inte gå in på den . Det finns några uttalanden som jag gärna skulle vilja hakommenterade. Det sades av någon av er att i vissa situationer skulle det vararätt att ta till olagliga metoder. Som paragrafryttare reagerar jag mot sådanauttalanden. Vad är det för "vissa situationer"? : Det vi åsyftade i våra diskussioner medexempelvis var nödsituationer, dvs. när liv står på spel. Det gälldesådana situationer här. BertU Fiskesjö: Ni skulle alltså förhindra att livförspilldes genom att eventuellt skaffa in förbjuden spaningsutrustning. Är det så man skall tolka er? WalterKegö: Jag kan inte gå in på det offentligt. KU 1988/89:30 Bilagedel C BertU Fiskesjö: hardenna spaningsutrustning inte kommit in och da har livförspillts och då har åtminstone risken varit stor att liv har förspillts.Jag ' tarbestämt avstånd från att man skulle få använda olagliga metoder efter en frivärdering av underordnade tjänstemän. De lagar som vi stiftar i måsterespekteras, och det finns fortfarande något som heter tjänsteansvar. Var och enär skyldig att följa den lagstiftning som finns, oavsett om man är : Jag tackar för föredragningen.Men då skall jag också be att få göra en föredragning. Jag har arbetat medterrorism , och jag vet vad det innebär. Exempelvis är det enplanläggning som pågår . Att andas ut i dessasammanhang är att göra det lätt för sig. BertU Fiskesjö: Ur min synpunkt är det ganskasensationella uppgifter vi har fått här. Men det är saker som vi får diskuterai andra sammanhang. : Får jag fråga vad det är som ärsensationellt, så att jag får möjlighet att svara på det? BertU Fiskesjö: Hur kan det komma sig att man anser att enklar och otvetydig lag från sida i vissa lägen kan åsidosättas? : Men känner väl tillbrottsbalkens nödregler? BertU Fiskesjö: Vilka nödsituationer var det som man medett kontinuerligt användande av spaningsutrustning, som är förbjuden, skulleförhindra? Det får jag alltså inte veta här. : Jag ställer upp precis när som helst ochberättar för - men icke offentligt. BertU Fiskesjö: Den uppfattning jag får är alltså att nityckte det var riktigt att företa förberedelser för införande av dennaavlyssningsapparatur. : Det är cheferna som fattar de besluten - intevi. : Ni ansåg att ni hade sanktion fråncheferna för de förberedelser som ni vidtog? : Svar: ja. BertU Fiskesjö: Vad skulle lägenheten användas till? Vadvar det som gjorde att den plötsHgt blev utan intresse? : Först och främst är det inte en lägenhet, detär en kontorslokal. Bl.a. skulle det bedrivas bearbetning av den avlyssning somvi i så fall skulle få fram. Det var alltså inget bestämt, men det var detankegångarna som fanns. Naturligtvis skulle även vanlig bearbetning bedrivas.Det var viktigt att man skulle sköta det hela sekret. Vi hade redan flyttat till andra lokaler. Vid dentidpunkten fanns vi alltså inte inom rotelns domäner. Vi satt avsides i polishuset och arbetade. hade vi alltså varit tolv stycken. Det var alltför trångt att sittakvar. Om vi skulle bli tolvstycken återigen var det ytterligare ett skäl att flytta därifrån. Det varmånga skäl till att vi ville ha denna lokal. BenUFiskesjö: Denna lägenhet förbereddes för användning av den utrustning som maneventuellt skulle få inköpa? WalterKegö: Nej, det kom aldrig så långt. BertUFiskesjö: Men planerna var så. Avsikten var detta i denna affärslokal ellerlägenhet. WalterKegö: De möjligheterna diskuterades. BertilFiskesjö: Dessa diskussioner var cheferna införstådda med? Jan-HenrikBarrting: Vi förde dessa diskussioner med den 28 i lokalen ochäven när han kom upp och började beställa personal. BertUFiskesjö: När de har sagt att de bestämt avrådde eller avstyrkte från metoderav detta slag, är det alltså felaktiga upplysningar? Jan-HenrikBarrling: Jag har inte den minnesbild de har. BoHammar: Jag skulle vilja fråga er om samarbetet med . Ni hävdaratt gav er i uppdrag att samarbeta. Vad innebar detta? Fick ni någrainstruktioner för samarbetet? Var det en klarsignal för hela vägen fram? Fannsdet någon form av instruktioner eller restriktioner? Jan-HenrikBarrling: Det fanns inga som helst instruktioner. BoHammar: Det gällde inte heller handhavandet av handHngar? Jan-HenrikBarrling: Då var närvarande. Det var han som bestämde hur det skullegå till. BoHammar: Ni uppfattade hans uppmaning till er att samarbeta som ett samarbetefullt ut utan begränsningar, dvs. som om var en anställd inomsäkerhetsavdelningen? Jan-HenrikBarrling: Det kan man väl inte säga. Ytterligare en anledning till att viskulle sitta i denna lokal, såsom diskussionerna var innan vi kom dit, var justatt skulle hjälpa till att sammanställa det material vi hade. Detsade man sedan nej till. BoHammar: När beskedet sedan kom om att nu skulle börjabetraktas som en källa uppfattade ni som en helomvändning. Har jag förstått errätt? Jan-HenrikBarrling: Ja, det är riktigt. kom sedan beskedet att vi skulleglömma detta med avlyssning. BoHammar: Jag vill återvända till en fråga som några har varit inne på tidigare.Ni säger att medverkade till att det blev eft ökat intresse kringdenna utredning och ökad förståelse för era behov. Det kan jag inte göra någonbedömning om. Tillförde något substantiellt material till självamordutredningen? Åklagarna hävdar att def material som KU1988/89:30 Bilagedel C kom med inte var nytt, utan det var väl känt. Det var sådant KU1988/89'30 som ni hade arbetat fram på annat sätt. Vad är er bedömning avdetta? WaZ/er Åiegö; Vi har aldrig diskuterat med vi har fått Bilaga B 15 informationen. Han kan inte bedöma om detsom kom med var viktigt eller intressant. Han visste alltsåinte varifrån vi fick all information. : Har det varit någon form av rundgång? En del avden information som ni gav till Almblad hade ni fått hjälp med via EbbeCarlsson. Därefter säger att han inte tycker att något nytt. Var det någon sådan cirkel? : Ja, det är möjligt. Jag tror säkertatt vi skulle kunna komma överens med om vi diskuterade dettamed honom. Vi skulle nog hamna på samma uppfattning. : Jag tror att det var Barrling som varinne på hotbilden. Den har spelat en stor roll i hela diskussionen. EbbeCarlssons medverkan gällde inte bara själva mordutredningen utan även hotbildenföre mordet på . Du sade något om att det fanns material, men att detinte hade analyserats. Efter analys skulle man kunna göra vissa tolkningar. NärEbbe var här sade han att säkerhetspolisen borde ha förstått, ochskyddat statsministern. Är det en tolkning som även ni gör? synpunkter när detgäller sekret material i dessa sammanhang får stå för honom. Vi vill när detgäller dessa saker inte lägga några bedömningar inför denna publik. : Kände ni till den planerade Englandsresan? Vardet något som ni hade diskuterat med ? : Trots att ni hade nära samarbetat med EbbeCarlsson kom det som en fullständig överraskning för er? : Ni har sagt att med den informationsom finns sammanställd skulle man ha kunnat handla annorlunda. Har EbbeCarlsson bidragit med att få denna sammanställning gjord? Eller har hanbidragit med några nya infallsvinklar eller gjort så att det har varit lättareatt få fram materialet? WalterKegö: Nej, det är vi som har tagit fram materialet. AnitaModin: Jo, men sammanställningen som sådan? WalterKegö: Vilken sammanställning avser du? sade själv att den sammanställning som finns nu skulle ha bidragit till hade haft andra planer för Palmes säkerhet före mordet. WalterKegö: Det är vårt material. AnitaModin: Det är ni själva som har gjort sammanställningen? KU 1988/89:30 Bilagedel C : Ja. AnitaModin: Det har tidigare talats om några spaningspromemorior som efter mordetinte kom fram till dem som jobbade med utredningen. nämnde bl.a. att haninte hade fått vetskap om dessa promemorior . Vi frågadeäven Näss om detta. Han kunde inte ge något svar. Har ni möjligen någrafunderingar kring dem? : Jag skall försöka förklara. När viunder 1986 höll på med utredningen om mordet på fanns det ingadirekta funderingar som gjorde att man insåg att vi behövde gå tillbaka sålångt i spaningsmaterial som det sedan blev fråga om. Vid det tillfället var viett 40-tal personer på säkerhetsavdelningen som arbetade med olika uppgifter iutredningen. Några av dessa personer hade till uppgift att kopiera alltmaterial som fanns hos oss för vidarebefordran till spaningsledningen.Uppenbarligen blev inte detta material kopierat och översänt. Att ingenreagerade berodde sannolikt på att ingen letade efter den typen av uppgifterdå. under utredningen har vi kommit fram till att även spaningsinformationfrån 1985 kan vara relevant i sammanhanget. Därför gick vi ochjanuari 1988 tillbaka i materialet, och det var därför informationen kom framförst då. : Får jag tillägga att vår avsikt inte harvarit att på något sätt misskreditera säkerhetsavdelningen. Jag tycker att manskall poängtera detta. Vår avsikt har varit att fa med det material som ärrelevant i utredningen - inget annat. : Det förstår jag. , du sade att när du hade varit påpersonligt besök hos Näss hade du frågat honom om han kände till aff PKKplanerat att skjuta en till person i . Det gjorde han uppenbarligeninte. Vad var dina tankar, kommentarer, när du fick reda på mordet på OlofPalme? : Min spontana uppfattning var: Jaså,var det honom de skulle skjuta! Men sedan tänkte jag: Nej, sä bråttom skall viinte ha. Det kan ju vara så aft PKK planerar ett mord i , och har denoturen att någon annan passar på att skjuta statsminister . Han var ioch för sig en av de mest utpekade personerna i PKK:s propaganda. PKK kan hahaft den oturen att någon annan passade på att skjuta medan PKK planeradeett annat attentat. Men min första spontana reaktion var: Jaså, var det honomde menade! : Får jag återigen kommentera litet grand. Jaghar haft en analysgrupp som har tittat på material som avhandlar samtal ochliknande. Det fanns tidigare en analysgrupp som har gått igenom samma material.Båda grupperna är eniga om att det planerades ett attentat. : Vad var din spontana reaktion när du fickhöra om mordet? lVa//eAÅegö.-Jagskulle kunna svara med något Hknande. Jag tänkte också på KU 1988/89:30 organisationen. Men man kunde naturligtvis aldrig veta. Jag reagerade på Bilagedel C samma sätt. Jag trodde att det var fullt möjHgt att PKK hade gjort det. : Vi granskar ju regeringen. Vid ett ellert.o.m. flera tillfällen, det första var , träffade ni Anna-GretaLeijon. Enligt JK:s rapport diskuterades det ett antal resursfrågor vid dettillfället. Ni har sagt att ni var där bara . er om ni hade de resurser ni behövde. Jag utgår från att det varpersonella resurser. Diskuterades andra resursfrågor, exempelvis utöver det somstår i JK:s utredning om resor? Till exempel frågan om attanskaffa utrustning? : Diskuterades över huvud taget resursfrågoroch på vilket sätt pengar skulle användas medan ni var kvar där? : 1 JK:s rapport finns det en inledning medhändelseförloppet som går tiHbaka till . Man talar där omblockeringar inom säkerhetsavdelningen. Har ni några kommentarer till det? : Blockering är inte vårt uttryck. Vihar sagt det förut, och det kan sägas igen. Vi har haft diskussioner i förstahand med P-G Näss om att få större resurser än de vi redan hade då och kanskeännu . Det är något som sannolikt förekommer ganska ofta. Det harförekommit ofta när det gäller utredningen av PKK. Det förekommer sannoliktofta när det gäller andra utredningar. Det råder inget tvivel om att viuppfattade att vårt ' spår var värt mer resurser än de vi hade. : Det brukar inte vara någon ovanlig slutsatsnär det gäller det man jobbar med. Motarbeta eller blockera är två begrepp somanvänds. Motarbeta säger säpokommittén i den offentliga utredningen, SOU-betänkandet.Har du någon synpunkt på vad som kan ligga bakom detta att mynta dessa begrepp?Har det funnits något syfte med det? : Jag kan inte svara på det. Jag kan barakonstatera att någon har myntat begreppet. För vårt vidkommande har det absolutinte varit något självändamål eller fanatism som har drivit oss att göra dennautredning. Vi har accepterat de beslut som cheferna har fattat. Jag accepteradei januari att börja på ett nytt arbete som Näss föreslog. Det fanns ingamotsättningar oss emellan. Det är andra som har stått för de uttrycken, ickevi. : Det har jag uppfattat. Upplever ni som attdet finns ett syfte med att mynta dessa begrepp, som om ni har varit brickor idet spelet? : Jag vet inte. : Ni har sagt att skötteföredragningen, men att uppgifterna var era. Vem avgjorde att just EbbeCarlsson skulle stå för föredragningen? Såvitt jag kan förstå borde det havarit effektivare att ni gjorde det som satt inne med kunskapen. Varför dettaextra led? WalterKegö: Det är korrekt. Det tyckte vi också. Menar du , eller KU1988/89:30 vilken föredragning menar du? : Jag menar över huvud taget varför niinte skulle sköta ' denna direktkontakt, direktföredragning. : Det är riktigt. Det borde vi ha gjort. : Reagerade ni och påpekade att dettaborde ni kunna göra lika bra? WalterKegö: Vi reagerade inför varandra och inför gruppen, men... ElisabethFleetwood: Inte uppåt? WalterKegö: Nej. : Någon av er sade att ni kände att nifick någon att samarbeta med när dök upp. Men ni har också visatpå att samarbetet med Almblad och den stora gruppen, som från början var 40personer och sedan minskade, var mycket bra. Vad var det som tillföra i samarbetsväg som ni inte redan hade - mer än att det var enväg uppåt att få resurser? : Även kontakter. : Jag vill få svar på en direkt fråga.Vill ni hävda att ni direkt från fick en direkt uppmaning attsamarbeta med ? : Svaret är tveklöst ja. : Den sista frågan gäller de kopieradehandlingarna - en fråga som kom upp ganska sent. Det fanns således informationsom av misstag inte kopierades och därför inte gick till spaningsledningen. Hurskall man undvika något sådant? Man kan knappast säga att den som inte har fåttinformationen kan efterlysa den? : Jag är inte säker på att jag förstodfrågan. : Materialet blev inte kopierat och detgick inte vidare till spaningsledningen. Man kan då inte begära attspaningsledningen skulle fråga varför de inte hade fått denna information ochvarför inte några kopior skickades. Spaningsledningen är ju inte medveten omatt materialet finns. : Det förefaller riktigt. : Var tror du felet låg när materialetinte kopierades och gick vidare? : Eftersom avsikten var att alltmaterial som rörde PKK skulle kopieras och det inte blev gjort och alltså inteheller fullständigt skickades över, måste felet ligga i den organisation somskötte utredningen. : Det betyder i den grupp som ni självarbetade? : I vart faH gjorde jag det. Men visst, jag var där. : Har ni sagt samma saker till justitiekanslern som ni har sagt KU1988/89:30 här? : Svar: ja. : Det har talats om en rapport som lämnadestill den 24 och kanske kom till hända . Vadvar det för slags rapport? : Jag kan inte gå in på detaljerna, men det varen sammanställning rörande hemligt material. : Som jag sade tidigare rörde det dethemliga material som initierade hela detta samarbete med . : Jag kan också tillägga att jag fick tillbakarapporten med kommentaren att inte hade tid aft läsa den. Han hadeviktigare saker att göra. : Vi har blivit informerade om att EbbeCarlsson var ålagd att lämna en viss rapport för sin verksamhet. Denna rapportfrån har efterlysts. Den har icke åstadkommits. Skall dennarapport vara något slags jämförelsematerial mellan och er? : Jag fäster mig vid en detalj. Jan-HenrikBarrling sade att det bekräftades på flera sätt att varÅhmanssons högra hand. Jag kan tänka mig att ett sätt var att så och ett annat sätt att sade så. På vilka flera sättbekräftades detta? : Ja, det framgick - men jag vill integå in på vissa detaljer eftersom även det rör sekretess - av de besked som EbbeCarlsson lämnade om de diskussioner som han hade fört med ,förutom det du själv nämnde. : Man kan alltså säga att det var det sättsom och uppträdde på. Def rörde sig inte om andrapersoner som verifierade detta? : Nej, det är riktigt. : Därmed är den sista frågan ställd. Vibörjade ställa frågor . Det har gått . Jagnoterar med tillfredsställelse att trots att vi har delvis rört oss på mineradmark - främst då förundersökningar och sekretessbelagt material - , har vilyckats genomföra denna utfrågning så att vi har fått oss ytteriigare kunskaperför det vi skall göra, nämligen bedöma regeringens åtgärder. Det finns mycketannat som senare skall bedömas. Men vi vet vad som ligger hos oss. Det återstårför mig att uttala ett tack till er som har ställt upp här och gett oss envärdefull kompletterande information. Därmed avslutas dagens utfrågningar. Vi börjar i morgonkl. 09.00 med statssekreterare . KU 1988/89:30 Bilagedel C Offentligutfrågning av statssekreterare angående regeringens åtgärder medanledning av mordet på : Jag förklarar sammanträdet öppnat ochönskar er alla god morgon. Jag noterar att vi som vi sysslarmed författningspolitik har fått en miljonpublik. Därför skall jag upprepa vaddenna granskning går ut på. Granskningen utgår från.l § i regeringsformen, där detstår att all offentlig makt utgår från folket och att är folketsfrämsta organ men att riket styrs under lagarna. I kapitlet om kontrollmaktensägs att konstitutionsutskott skall granska statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Vi har under dessa dagars utfrågning - med undantag förutfrågningen av statssekreterare - rört oss något i periferinoch utfrågat personer som har haft kontakt med regeringen. Därmed har vi fåttett underlag. Jag vill understryka att dessa offentliga utfrågningarhandlar om sakupplysningar vid sidan av ett omfattande skriftligt material,som vi har tillgång till. kommer vi närmare centrum och får tillfälle attutfråga representanter från kanslihuset. Sist i denna rad kommer förrejustitieministern och statsminister . Först hälsar jag välkommen statssekreterare statsrådsberedningen. Han kommer hit i sin egenskap av att han bevakarsäkerhetsfrågor och bereder dem inför statsministern. Jag frågar dig, precis som jag har frågat alla andra, omdu enligt den praxis som utsköttet har valt vill säga något inledningsvis. KjeU : Herr ordförande, ärade utskottsledamöter!Jag vill gärna utnyttja möjligheten att ge en sammanhängande bild av bakgrundentill de åtgärder som jag har vidtagit i mina kontakter med den s.k. affären.Jag börjar med det som så ofta verkar förbises. , statsminister,mördades på en gata i sin egen huvudstad sedan.Mordet har påverkat oss alla på många olika sätt. Vi har väl alla en brinnandeförhoppning om att detta mord skall upp och att mördaren eller mördarnaskall gripas och dömas. En av mina arbetsuppgifter alltsedan mordet inträffade harvarit att regelbundet ta emot information från arbetet på att försöka lösamordet. Jag har fått vetskap om en mängd olika uppslag,idéer och spår. Men i regel lever varje nytt uppslag inte särskilt mångaveckor. Efter ett ofta skickligt polisarbete kan det mesta snabbt avföras. Minlärdom av dessa erfarenheter är att man tvingas ta alla nyheter, uppslag ochförhoppningar med en stor nypa salt. Hurintressant, logiskt och lovande ett nytt uppslag än KU 1988/89:30 ter sig vet jag att snart sagt allting kan ha en naturlig förklaring. Betyderdå detta att varje nytt uppslag i den här frågan kan viftas undan Bilaga B 16därför att så många tidigare uppslag visat sig värdelösa? Självfallet inte.Inte minst diskussionen kring vad som var känt före mordet visar att varjeinformation kan ha betydelse, även om den tycks obetydlig och även om den ärdold i snåriga telefonavlyssningsutskrifter på ett besvärligt främmande språkoch i kodad form. En sådan information kan faktiskt vara livsavgörande. Försådan information och för sådana hot måste man vara lyhörd. Jag har mycket storrespekt för de svårigheter som ligger i denna uppgift. Enav mina arbetsuppgifter som statssekreterare i statsrådsberedningen är attansvara för vissa säkerhetsfrågor, bl.a. frågan om det livvaktsskydd som vissastatsråd har. Jag måste därför reagera mot något som P-GNäss framförde under utfrågningen av honom. Vad han sade får inte ståokommenterat. Jag utgår från att P-G Näss yttrade sig obetänksamt i en kanskeför honom personligen avgörande situation. Så här sade han inför utskottet ominformation som man fått genom telefonavlyssning före mordet på : "Närman kom in på 1986 fördes en stor del av samtalen med en person som ävenPKK-arna själva anser mentalt störd. Han for ut i utgjutelser mot allting,mycket beroende på att han uppenbarligen hotades avutvisning ur ." Omman vet att man i en känd terroristorganisation talar om mord, uttrycker hatmot den och statsministern, då är det minsann inte lugnandeatt en av de personer som är inblandade är mentalt störd. Det är precistvärtom. Låt mig tillägga att jag, om jag i min tjänst får klart för mig attdet bland terrorister uttalas hat och hot mot regeringen och mot ett namngivetstatsråd av en mentalt störd terrorist, som dessutom hotas av utvisning, dåskall jag se till att det statsrådet får skydd. Det kan jag garantera.