bet · GC01FiU4 · 1988-12-31 00:00:00 — Ny riksbankslag och ändrat huvudmannaskap förriksgäldskontoret 1988/89 FiU4 Ibetänkandet behandlar utskottet proposition 1986/87:143 om ny riksbankslag ochändrat huvudmannaskap för . Dei propositionen föreslagna ändringarna i regeringsformen och riksdagsordningenhar tagits upp till förnyat beslut av i betänkande1988/89:KU2. lägger här fram förslag med anledning avpropositionens övriga lagförslag. Utskottettillstyrker propositionen, vilket innebär att -som i 200 århar fungerat som ett riksdagsverk - nu kommer att få regeringen som huvudman.Förslagen innebär vidare att får ett mer odelat ansvar förriksbanken, vars ledningsorganisation delvis ändras som dessställning som centralbank markeras. Iproposition 1986187:143 om ny riksbankslag och ändrat huvudmannaskap förriksgäldskontoret har regeringen () - efter föredragning avstatsrådet - föreslagit att anta de i propositionenframlagda förslagen till 1. lag om ändring iregeringsformen, 2. lag om ändring iriksdagsordningen, 3. lag om riksbank, 4. lag om upphävande av lagen(1982:1158) om , 5. lag om statens upplåning, 6. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 7. lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel, 8. lag om ändring i bestämmelserna(RFS 1968:8) om revision av riksdagsförvaltningen, 9. lag om ändring i lagen(1982:1255) om författningssamlingar för ochriksbanken, 10. lag om ändring i lagen(1984:665) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter ochorgan, 11. lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel, 12. lag om ändring i valutalagen(1939:350), 13. lag om ändring iföräldrabalken. 1Riksdagen 1988189.5 saml. 14. lag om ändring i lagen(1924:322) om vård av omyndigs värdehand- 1988/89:FiU4 lingar, 15. lag om ändring i inkassolagen(1974:182). Propositionensförslag till lag om ändring i regeringsformen (mom. 1) och lag om ändring iriksdagsordningen (mom. 2) har hänvisats till . Övrigaförslag har hänvisats till finansutskottet. Finansutskottetbereddes tillfälle att yttra sig till överförslagen till lag om ändring i regeringsformen och lag om ändring iriksdagsordningen. Yttrandet (FiU 1986/87:4 y) återfinns som bilaga 2 tillkonstitutionsutskottets betänkande 1987/88:1 om ändring i 9 kap.regeringsformen, m.m. antog som vilande förslagentill ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen. Finansutskottetbehandlade propositionens förslag till lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel (mom. 7) i sitt betänkande 1986/87:28 omändrade kassakrav. /detta betänkande behandlar finansutskottet de återstående delarna avpropositionens förslag, nämligen mom. 3-6 och 8-15 i hemställan. Propositionenslagförslag återfinns i bilaga 2 enligt följande: 1. lag om riksbank, 2. lag om upphävande av lagen(1982:1158) om , 3. lag om statens upplåning, 4. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 5. lag om ändring i bestämmelserna (RFS 1968:8) om revision av riksdagsförvaltningen, 6. lag om ändring i lagen(1982:1255) om författningssamlingar för ochriksbanken, 7. lag om ändring i lagen(1984:665) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter ochorgan, 8. lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel, 9. lag om ändring i valutalagen(1939:350), 10. lag om ändring iföräldrabalken, 11. lag om ändring i lagen(1924:322) om vård av omyndigs värdehandlingar, 12. lag om ändring i inkassolagen(1974:182). Efterdet att propositionen lades fram har antagit en ny lag (1988:46) omrevision av riksdagsförvaltningen m.m. (punkt 5) och en ny lag (1987:576) omarvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (punkt 7). Skrivelsei ärendet har inkommit från riksbank (). Propositionen 1988/89;FiU4 I propositionen föreslås dels en ny riksbankslag, dels atthuvudmannaskapet för förs över från tillregeringen. I förslaget till ny riksbankslag har en rad föråldradebestämmelser i de nuvarande riksbankslagarna utmönstrats. Sarritidigt harriksbankens uppgifter preciserats på ett mer äridarhålsenligt sätt och sålångt möjligt begränsats till att avse rena centralbanksuppgifter. I lagenanges att har ansvar för kredit- och valutapolitiken. Banken skallockså främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. skallvidare vara bankernas bank samt ansvara för beredskapsplanläggning på bank; ochbetalningsväsendets område. Antalet fullmäktige ökas från sju till åtta. Av dessaskall sju väljas av . Dessa utser inom sig ordförande och väljer denåttonde fullmäktige som också skall vara chef för . Dessutom väljshögst två vice riksbankschefer. Riksbankschefen väljs för av fem årmedan övriga fullmäktige utses för valperiod, dvs. Nyordningen innebär att regeringen inte längre kommer attutse fullmäktiges ordförande. Å andra sidan har det i lagförslagetföreskrivits att skall samråda med det statsråd som regeringenbestämmer innan fattar beslut av större penningpolitisk vikt. Förslaget till ändrat huvudmannaskap för riksgäldskontoretmedför inte någon ändring av kontorets huvuduppgift, Denna skall alltjämt varaatt ta upp och förvalta lån för statens räkning. Riksgäldsfullmäktigeavskaffas, men i den nya styrelsen skall finnas ett väsentligt parlamentarisktinslag. Regeringen skall en gång inhämta riksdagensbemyndigande att ta upp erforderliga lån för statens räkning. Regeringen avseri sin tur att delegera till att ta upp sådana lån.Bemyndigandet föreslås vara beloppsmässigt opreciserat och av samma innebördsom . De i propositionen framlagda förslagen till nyriksbankslag och ändrat huvudmannaskap för förutsätter vissaändringar i regeringsformen (RF) och riksdagsordningen (RO). I dessa delar harpropositionen remitterats till , medan den i övrigthänvisats till finansutskottet. gav konstitutionsutskottetfinansutskottet tillfälle att yttra sig i detta ärende. tog dåställning till de mer principiella förslag som omfattas av ändringarna iregeringsformen och riksdagsordningen. I yttrandet (FiU 1986/87:4 y)rekommenderade finansutskottet att biträda förslaget omändrat huvudmannaskap för liksom förslaget om nya former förval av riksbanksfullmäktige. Detsamma gäller övriga i propositionen föreslagnaändringar i RF och RO. delade finansutskottetsbedömning, och antog som vilande grundlagsärendepropositionens förslag till ändring iregeringsformen och riksdagsordningens huvudbestäm- 1988/89:FiU4 melser (KU1987/88:1). Sedan den nyvalda tillträtt har konstitutionsutskottetden tagit upp ärendet till förnyad behandling och därvidjusterat ett betänkande (1988/89:KU2) i vilket utskottet föreslår attslutligt anta de vilande förslagen till ändring i regeringsformen ochriksdagsordningen. Omriksdagen ånyo beslutar i enlighet med förslag innebärdetta att huvudmannaskapet för förs över från tillregeringen per . Beslutet skulle vad gäller riksbankensverksamhet få till följd att får ett mer odelat ansvar för denna.Regeringen skall sålunda inte längre medverka vid valet av fullmäktige och ifortsättningen inte utse riksbanksfullmäktiges ordförande. I stället skallenligt RF 9:12 välja sju fullmäktige vilka inom sig utser enordförande. Dessa sju skall också välja en riksbankschef utanför den egnakretsen. Därmed markeras att riksbankschefen inte nödvändigtvis måste betraktassom en partiföreträdare, vilket är ämnat att skapa förutsättningar förkontinuitet på posten som riksbankschef. Den valda riksbankschefen skall ocksåvara en åttonde fullmäktig. Önskvärdheten av att kunna upprätthållakontinuiteten på denna post understryks ytterligare av att riksbankschefenutses för en period av , medan mandatperioden för övriga fullmäktigesammanfaller med valperiod. Övrigaav finansutskottet och redan biträdda ändringar iregeringsformen innebär att det i grundlag slås fast att harställning som rikets centralbank med ansvar för valuta- och kreditpolitik samtbetalningsväsendet, liksom att har rätt att ge ut mynt och bestämmautformningen av sedlar och mynt. Ändringarnaavseende är avsedda att träda i kraft medan ändringarnaavseende skall gälla från . Ioch med att det vilande grundlagsförslaget nu kommit upp till förnyadriksdagsbehandling kan finansutskottet fullfölja beredningen av propositionensövriga förslag. Någon ny motion har inte väckts med anledning av den uppskjutnapropositionen. Inte heller har det på annat sätt framkommit något nytt somföranleder utskottet att ompröva sin tidigare redovisade uppfattning i dettaärende. Dessa omständigheter bildar utgångspunkt för utskottets bedömning av deövriga lagstiftningsfrågor som tas upp i propositionen. Inledningsviskommer utskottet att behandla vissa frågor föranledda av det nyahuvudmannaskapet för . Därefter tar utskottet upp förslagettill ny riksbankslag samt vissa därmed sammanhängande lagförslag. Riksgäldskontoretsställning 1988/89:FiU4 Förslagetatt låta bli en myndighet under regeringen har bl.a. tillsyfte att främja samordningen mellan statsupplåningen och finanspolitiken. Behovetav en sådan samordning bör ses mot bakgrund av att statsskulden numera nått enbetydande omfattning. På ett helt annat sätt än tidigare kan efterfrågan isamhället därmed påverkas genom valet av låneinstrument eller genomupplåningens inriktning. En ökad upplåning inom hushållssektorn har t.ex. enbetydligt mer dämpande effekt på efterfrågan än om motsvarande upplåning görshos eller banksystemet. Statsupplåningen måste därför kunnasamordnas med andra åtgärder av finanspolitisk natur vilket lämpligast skergenom att organisatoriskt knyts närmare . Statsskuldspolitikenbör emellertid också samordnas med den penningpolitik som bäransvaret för. I propositionen föreslås en samordningsmodell som innebär attriksgäldskontoret och löpande utarbetar upplåningsplaner där tänktaemissionstillfällen och lånevolymer anges. Dessa upplåningsplaner får sedan isamråd med företrädare för , ochfinansdepartementet anpassas till den förda ekonomiska politiken. Utskottetfinner den föreslagna lösningen av samordningen ändamålsenlig. Ändringenav huvudmannaskapet för medför att lagen (1982:1158) omriksgäldskontoret bör upphävas. Därmed upphävs också det i lagen inskrivnabemyndigande som har att ta upp lån för statens räkning. Ettnytt bemyndigande erfordras därför som ger regeringen motsvarande rätt att taupp lån för statens räkning. En myndighet som är underordnad regeringen kannämligen inte göra utfästelser på statens vägnar med direkt stöd av ettriksdagsbemyndigande. För en sådan befogenhet skall myndigheten ha stöd i ettbeslut från regeringens sida. Ipropositionen föreslås att bemyndigandet även i fortsättningen skall varabeloppsmässigt opreciserat samt omfatta samma låneändamål som för närvarande.Det innebär att upplåning skall få ske för att: - finansiera löpande underskott istatsbudgeten och andra utgifter som grundar sig på beslut, - tillhandahålla sådana krediteroch fullgöra sådana garantier som beslutat om, - amortera, lösa in och köpa uppstatslån, samt - tillgodose behov avvalutareserv och statspapper för marknadsoperationer. Utskottetbiträder dessa förslag. Såsom framhålls i propositionen finns det skäl somtalar mot en beloppsmässig precisering av bemyndigandet. En mer ändamålsenliglösning torde därför vara att i enlighet med propositionens förslagvarje år fattar beslut i denna fråga. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om att på förslag av finansutskottetnumera fastställer vissa allmänna riktlinjer för statsskuldspolitiken vilkadelges fullmäktige i . under defyra antagits i samband med behandlingen av 1988/89:FiU4utskottets betänkande om riktlinjer för den ekonomiska politiken. Riksdagenfastställer på motsvarande sätt också allmänna riktlinjer för kredit- ochvalutapolitiken vilka delges fullmäktige i . Enligt utskottets mening bör ett snarlikt förfaringssätttillämpas även i fortsättningen. bör således fatta beslut omriktlinjer för statsskuldspolitiken. Genom detta beslut bör regeringen ocksåerhålla ett formellt upplåningsbemyndigande för kommande budgetår. Som underlagför beslutet bör regeringen lämna en redogörelse i finansplanen för sinsyn på statsskuldspolitiken och i anslutning därtill inhämta det erforderligabemyndigandet. Det ändrade huvudmannaskapet för riksgäldskontoretaktualiserar också vissa revisionsfrågor. revisorer granskar riksgäldskontoretstillstånd, styrelse och förvaltning. Granskningen utmynnar i en berättelsevilken ingår i,det material som ligger till grund för beslut i frågaom ansvarsfrihet för fullmäktige. När regeringen övertar huvudmannaskapetkommer detta särskilda granskningsåliggande att upphöra, men riksgäldskontoretkommer liksom andra statliga myndigheter att omfattas av revisorernasstickprovsyis inriktade förvaltningsrevision. bör revisorernapå sedvanligt sätt överlämna en berättelse till om sin granskning avriksgäldskontorets verksamhet under /89. revisionsenhet svarar förredovisningsrevisionen av , ombudsmän,revisorer och svenska delegation. Dennagranskningsuppgift föreslås bli överflyttad på revisionsenhet perden . Utskottet har inget att erinra mot en sådan lösning. Det fårförutsättas att revisionsenhet svarar för granskningen avresp. myndighets årsbokslut för /89. verksamhet föreslås bli reglerad genom en nylag som är avsedd att ersätta nuvarande riksbankslag (1934:437) ochbankoreglemente (RFS 1975:6), vilka i många avseenden framstår som bådeotidsenliga och svåröverskådliga. Till den nya lagen har också överförtsmyntlagens (1970:1028) föreskrifter om rikets mynt liksom de i lagen (1974:922)om kreditpolitiska medel intagna föreskrifterna om kassakrav förkreditinstitut. Utskottet hälsar det framlagda lagförslaget medtillfredsställelse. Det har länge framstått som angeläget att få till stånd enmer modern lagreglering av verksamhet; Lagförslaget är i långastycken iitformat som en instruktion för . Föråldrade bestämmelserhar rensats bort som uppgifter som centralbankpreciserats på ett mer ändamålsenligt sätt. I förslaget till riksbankslag återges också föreskrifternai RF och RO om de nya formerna för val av fullmäktige och fullmäktigessammansättning m.m. Den självständiga ställning som får genorn dessaförändringar har balanserats mot ett i lagen direkt föreskrivet krav påsamverkan mellan regering och riksbank omden ekonomiska politiken. I den .föreslagna 1988/89:FiU4 lydelsen av 42 §föreskrivs sålunda att skall samråda med det statsråd som regeringenutser innan man fattar beslut av större penningpolitisk vikt. Utskottetvill med anledning härav anföra följande. uppgift är att genomföraen penningpolitik vars inriktning beslutas av . Vanligtvis måste deriktlinjer som fastställer vara tämligen allmänt hållna. Liksomfallet är med statsskuldspolitiken måste penningpolitiska beslutstå i direkt samklang ined de ekonomisk-politiska åtgärder som regeringenvidtar. Det ter sig därför rimligt att föreskriva att viktigarepenningpolitiska beslut skall föregås av samråd med företrädare för regeringen.Ett sådant förfarande överensstämmer för övrigt också med gällande praxis. Förtydlighetens skull kan det finnas skäl att ange att med penningpolitiska beslutåsyftas här beslut av såväl kreditpolitisk som valutapolitisk natur.Statsskuldspolitiska kommittén har i sitt betänkande ochriksgäldskontoret (SOU 1986:22) givit några exempel på sådana penningpolitiskabeslut som enligt kommitténs mening är av den arten att de bör föregås av ettsamråd. Kommittén pekar därvid särskilt ut beslut om: ~ det sätt på vilketden svenska valutans värde bestäms i förhållande till andravalutor, - kronans riktkurs och dess svängningsmarginaler när någon form avfast växelkurs tillämpas, ~ väsentlig ändring av ränteläget oavsett om detta åstadkoms med administrativtbeslut eller marknadsoperationer, ~ väsentlig ändring av penningpolitiskmålvariabel om sådan används, ~ väsentlig ändring avtillämpningsbestämmelserna till kreditpolitisk lagstiftning, och ~ väsentliglånetransaktion som avser utländsk valuta. Undersenare år har räntestyrning i stor utsträckning inriktats på attpåverka räntan på dagslånemarknaden. har genom marknadsoperationerdränerat eller tillfört likviditet i banksystemet, vilket tvingat bankerna attlåna i på önskad nivå i den s.k. räntetrappan. Den marginalkostnadsom bankerna har för sin upplåning i påverkar räntenivåerna påpenning- och obligationsmarknaden. Även om marknadsoperationer görs i endast enmarknad kan således påverka räntorna på flera marknader. skrivelse till utskottet har framhållit det som önskvärt att idessa sammanhang kunna agera också i marknaden för depositioner. Handel meddepositioner sker till standardiserade belopp och löptider. Med den föreslagnautformningen av riksbankslagens 18 § möter det i och för sig inget hinder förriksbanken att delta i en sådan depositionshandel. I samma lagrum föreskrivsemellertid att de av tillämpade räntevillkoren skall offentliggöras,vilket inte är förenligt med en handel av detta slag. Liksom vid s.k.repotransaktioner (marknadsoperationer med avtal om återförsäljning) börnämligen inte den vid varje affär tillämpade räntesatsen offentliggöraseftersom detta är en uppgift som parterna på penningmarknaden förutsätter Skall ha möjlighet att delta i 1988/89:FiU4depositionshandeln får alltså räntevillkoren inte offentliggöras, framhållerriksbanken i sin skrivelse. Utskottet får med anledning härav anföra följande. Såsomframgår av motivuttalandena på s. 69 i propositionen är det sådana"allmänna villkor som fullmäktige beslutar" som omfattas av det i 18§ första stycket inskrivna , kravet på offentliggörande. Med formuleringenåsyftas de allmänt gällande räntevillkor efter vilka beviljar kredittill -dvs. nivåerna i räntetrappan - och tar emot inlåningfrån dessa. Härav följer att de räntevillkor som tillämpar iförhållande till varje enskilt institut inte omfattas av kravet påoffentliggörande. Vidare följer härav att uppgifterna om avtalade räntevillkorinte heller skall offentliggöras när deltar i en marknad. Sådanauppgifter är sekretessbelagda enligt 8 kap. 8 § sekretesslagen (1980:100). En nyhet i lagförslaget är att fullmäktige skallfastställa en budget för förvaltningsverksamhet och att denna,budget skall tillställas och revisorer för kännedom.Förslaget har tillkommit därför att verksamhet inte finansieras medanslag på statsbudgeten. Genom att överlämna budgeten får möjlighetatt anlägga synpunkter på dess innehåll i anslutning till granskningen avfullmäktiges förvaltning av banken. Avsikten är således inte att riksdagenskall fastställa budgeten före varje verksamhetsår utan den skall ingå blandmaterialet för finansutskottets granskning. Någon motionsrätt över budgetenbehöver därför inte föreligga. Med hänsyn härtill framstår det som merändamålsenligt att budgeten tillställs finansutskott direkt. I denmån budgetens innehåll är av mer allmänt intresse för bedömningen av frågan omansvarsfrihet för fullmäktige kommer utskottet att publicera budgeten som enbilaga till sitt granskningsbetänkande. Utskottets förslag i detta avseendeföranleder en mindre ändring i lagförslagets 47 §. Utskottet har även i övrigt gjort vissa smärre jämkningari de framlagda lagförslagen. Justeringarna är av närmast redaktionell natur ochfrämst föranledda av att andra lagar och förordningar ändrats under den tiddetta ärende har varit vilande. Propositionens författningsförslag återges iden till detta betänkande fogade bilaga 2. Utskottets motsvarande förslagredovisas i bilaga 1. I det följande kommenterar utskottet de ändringar somutskottet har gjort i propositionens författningsförslag. Förslaget till lag om riksbank I 33 § anges valbarhetskraven för fullmäktig, däriblandkravet att fullmäktig inte får vara omyndig eller försatt i konkurs. Utskottetsändring är föranledd av att institutet omyndigförklaring kommer att avskaffasvid det kommande årsskiftet (prop. 1987/88:124, 1988/89:LU9). Enligt den i propositionen föreslagna formuleringen för 36§ fjärde stycket inrättas ordinarie tjänster vid av riksdagen.Tjänsterna som riksbankschef och vice riksbankschefer tillsätts medan övriga ordinarie tjänster tillsätts med förordnande . Förmyndigheter underställda regeringen har begreppet ordinarie tjänst 1988/89:FiU4och ett antal andra tjänstebenämningar sammanförts till ett nytt begrepp kallatlönetjänst (jfr SFS 1988:1020 och 1021). Ändringen gäller från den 1 november1988. Enligt vad utskottet inhämtat från kommeren motsvarande ändring att göras för. tjänster inom och dessmyndigheter. Riksbankslagen bör anpassas till detta. Detjänster som åsyftas i det aktuella lagrummet är förutom tjänsterna somriksbankschef och vice riksbankschef fyra tjänster som riksbanksdirektör och tretjänster som biträdande riksbanksdirektör. Samtliga dessa tjänster harbeteckningen p, vilket innebär att de tillsätts med förordnande för bestämdtid. För att åstadkomma den avsedda anpassningen bör 36 § fjärde stycket istället knyta an till detta begrepp. Smärreändringar har därutöver gjorts i 35-36, 38-40 och 43 §§ samt iikraftträdandebestämmelserna. En ändring som gjorts i 54 § kommenteras nedan. Förslagettill lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Avpropositionens förslag till lydelse av 8 kap. 8 § sekretesslagen framgår attsekretess skall gälla i kassarörelse, valutahandel, in- ochutlåningsrörelse, betalningsutjämning samt handel med värdepapper. Dennasekretess får brytas om det framkommer uppgifter som ger anledning anta att ettbrott har begåtts. Då skall nämligen enligt 54 § riksbankslagenbryta sekretessen för att underrätta polis- eller åklagarmyndighet. Av19 § 1 riksbankslagen framgår att utöver handel med värdepapper fårhandla med rättigheter och skyldigheter som knyter an till sådana tillgångar.Även denna handel bör omfattas av bestämrnelserna i 8 kap. 8 § sekretesslagenoch 54 § riksbankslagen. Utskottet föreslår därför att dessa båda lagrumkompletteras på det sätt som framgår av utskottets lagförslag. Förslagettill lag om ändring i lagen (1988:46) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. Utskottetsändringar utgår från en av antagen lag om revisionen avriksdagsförvaltningen m.m. som inte var känd då propositionen överlämnades tillriksdagen. Ändringarna överensstämmer emellertid i sak med propositionensförslag. En mindre ändring har därjämte gjorts i 6 §. Sålunda bör iöverensstämmelse med gängse terminologi begreppet god redovisningssed ersättadet där intagna uttrycket god revisionssed. Förslagettill lag om ändring i lagen (1987:576) om arvoden m.m. för uppdrag inomriksdagen, dess myndigheter och organ Äveni detta fall utgår utskottets ändringar från en senare antagen lag. I saköverensstämmer de emellertid med propositionens förslag. Förslaget till lag omändring i lagen (1986:786) med instruktion för ., 1988/89;FiU4ombudsmän Eftersominstruktionen för ombudsmän innefattar vissa föreskrif- >,v, .r-j . ter som berörs av förslaget till ny riksbankslag börenligt utskottets mening en ändring av instruktionen göras redan i dettasammanhang. attriksdagen med anledning av proposition 1986/87:143 antar de av utskottet ibilaga /framlagda förslagen till 1. lag om riksbank, 2. lag om upphävande av lagen(1982:1158) om , 3. lag om statens upplåning, 4. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 5. lag om ändring i lagen(1988:46) om revision av riksdagsförvaltningen m.m., 6. lag om ändring i lagen(1982:1255) om författningssamlingar för ochriksbanken, 7. lag om ändring i lagen(1987:576) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 8. lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel, 9. lag om ändring i valutalagen(1939:350), 10. lag om ändring iföräldrabalken, 11. lag om ändring i lagen(1924:322) om vård av omyndigs värdehandlingar, 12. lag om ändring i inkassolagen(1974:182), 13. lag om ändring i lagen(1986:765) med instruktion för ombudsmän. Stockholmden På finansutskottets vägnar (), (), (), iGamleby (s), (), (), (), LisbetCalner (s), (), (), (), HansPetersson (vpk), (), (), (),() och (). Särskiltyttrande - i988/89:FiU4, och (båda c) anför: har tidigare yttrat sig tillkonstitutionsutskottet i. detta ärende (FiU 1986/87:4 y).