bet · GC01FiU20 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagengodkände riktlinjer för en väsentlig liberalisering avvalutaregleringen. Endast de delar skulle behållas som reglerar kortfrisfigakapitalplaceringar som styrs av ränteskillnader och förväntningar om ränte-ochvalutakursutvecklingen. Detta program har till stor del genomförts. De delarav regleringen som alltjämt består är bl.a. förbudet för svenskar att göraplaceringar i räntebärande värdepapper och bankdepositioner i utlandet ochförbudet för utlänningar att genomföra motsvarande placeringar i . Ipropositionen anförs att tiden nu är mogen för att i allt väsentligt avveckla de kvarvarande delarna av valutaregleringen. Som motiv härför anförs att den långvariga användningen av valutaregleringen, den fortgående interna tionaliseringen av näringslivet och introduktionen av nya finansiella instru ment gör att de kvarvarande delarna av regleringen har blivit allt mindre effektiva. Regleringen ger dessutom upphov till snedvridningar som för med sig samhällsekonomiska kostnader. I propositionen påpekas också att strävandena inom EG att förverkliga den inre marknaden innebär att valutaregleringarna i medlemsländerna i stort sett slopas. Det vore enligt propositionen olyckligt om ställde sig vid 45 sidan avdenna utveckling. Det framhålls också att den svenska ekonomin 1988/89:FiU20 förstärkts avsevärt , vilket har lettfill att förtroendet för den svenska ekonomin och den ekonomiska polifiken harökat väsentligt. Vad gäller formerna för en avveckling sägs att de konkretabesluten bör, sedan tagit ställning till frågan, kunna fattas avriksbanken inom ramen för nuvarande valufalag och valutaförordning. I propositionen framhålls atf det är viktigt attavvecklingen sker på ett sådant sätt att dels en god stafistik överutrikesbetalningarna kan bibehållas, dels en fungerande skattekontroll kanupprätthållas. En tillfredsställande skattekontroll torde förutsätta att allabetalningar till och från utlandet går via valutabank. En sådan ordning börkombineras med regler om uppgiftsskyldighet i fråga om vissa transaktioner.Härutöver bör alla typer av utländska värdepapper som förvärvas avvalutainlänning läggas i depå hos valutabank eller godkänd fondkommissionär.Även denna ordning bör kompletteras med viss uppgiftsskyldighet för den hosvilken depositionen har skett. Förslaget atf avveckla valutaregleringen kritiseras imotioner kommunisterna och . Utgångspunktenför kritiken är att ekonomiska handlingsfrihet minskar i och med attskyddet från utländskt inflytande minskar. I motionerna Fi210 (vpk) och Fi224(vpk) sägs atf transnationaliseringen bör motverkas och kapitalrörelserna börkontrolleras. Detta talar för att valutaregleringen bör skärpas.Vidare bör de anställda ges vetorätt mot utländska uppköp av svenska företagoch mot att svenska företag gör uppköp av företag eller flyttar produktionenutomlands. I motionerna Fi211 (mp) och Fi212 av ()kritiseras främst den anpassning fill EG som underlättas om valutaregleringen avskaffas. Att släppa kapitalrörelserna fria innebär att kommer i händerna på de \ Företagen strävar efter ökad produkfion och stimulerar ökadkonsumtion, vilket leder till ökad miljöförstöring. Motionärerna kräver att enparlamentarisk utredning tillsätts för att belysa de ekologiska ochinternationella konsekvenserna av avvecklingen. Resultatet av denna utredningbör avvaktas innan ytterligare avreglering sker. Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Möjligheterna att föra en i förhållande fill omvärlden oberoende ekonomisk politik är små i ett land som med en omfattande utrikeshandel. Med det stora handelsutbytet följer ett internationellt beroende. Ett fritt handelsutbyte enligt frihandels principen har anslufit sig till. Det främjar ekonomisk utveckling och välstånd i alla länder som delfar i detta. Med handelsutbytet följer också betalningsströmmar mellan länderna. Valutaregleringen har inte omfattat dessa transaktioner. Det har således inneburit att en mycket stor del av transaktionerna mellan och utlandet inte har varit föremål för kontroll. Som framhålls i propositionen har den långvariga användningen av valutaregleringen, den fortgående internationaliseringen och introduktionen av nya finansiella instrument gjort att de kvarvarande delarna har blivit allt mindre effektiva. Om man skulle vilja upprätthålla en effektiv kontroll av valutaströmmarna skulle detta kräva ett regleringssystem som även omfatta de de transaktioner som sker i anslutning till utrikeshandeln. inte en sådan utvecklingsom vare sig önskvärd eller möjlig. Detfria handelsutbytet underlättas med fria kapitalflöden. Regleringen har varitkonkurrenshämmande för svenska företag och dessutom drabbat företagen olikahårt beroende på bl.a. storlek, internationell utbredning ochproduktionsinriktning. En bibehållen valutareglering försvårar också Sverigessträvanden att närma sig EG. Utskottetanser därför att mofionerna Fi210 yrkande 3, Fi211 yrkande 2 och Fi224 yrkande9 bör avslås av . Denfråga som uppkommer härnäst är om det finns anledning att nu gå vidare ochavveckla även de delar av valutaregleringen som tidigare angetts som centralaför penning- och valutapolitiken. Är det möjligt att i dagens läge avstå frånatt reglera även sådana valutatransaktioner som främst styrs av ränteskillnaderoch förväntningar om ränte- och valutakursutvecklingen? Dehittills konstaterade erfarenheterna av liberaliseringsprocessen har varitgoda. Några omfattande utflöden har inte ägt rum. har inte haftnågra svårigheter att med generella kreditpolitiska medel nå balans ivalutaflödena. Imotionerna Fi2I4 (m), Fi220 av m.fl. (c) samt Fi226 (c) ställerman sig positiv till en avveckling av valutaregleringen, men man understrykersamtidigt att en avreglering kommer att ställa stora krav på den ekonomiskapolitiken. Även uttrycker i sin ekonomisk-politiska motion tillfredsställelsemed att valutaregleringen nu avvecklas. I Fi214 (m) anförs att ävenbeloppsbegränsningen för fysiska personers köp av fastighet utomlands böravskaffas. Avvecklingen av valutaregleringen bör enligt motionärerna ske i ettslag, inte stegvis. I motion Fi20I (c) nämns också att en avveckling leder tillsänkta räntor, vilket enligt motionärerna är avgörande för billigare bostäderoch för att sänka skattebetalarnas kostnader för räntebidrag. Utskottetvill med anledning härav anföra följande. Det är mycket svårt att uppskattaeffekterna på valutaflödena av en avreglering. Det är dock sannolikt att medden räntedifferens vi har kommer en avreglering som omfattarräntebärande papper att medföra ett nettoinflöde. Det kan komma att innebära enpress nedåt på räntenivån. På obligationsmarknaden har redan en betydanderäntesänkning ägt rum. Valutainflödetkan använda för att antingen amortera på den statliga utlandsskuldeneller öka valutareserven. Den likviditetsökning som uppkommer kan riksbankenneutralisera genom operationer på marknaden. Detfinns en risk, som utskottet pekat på tidigare, att avregleringen leder tillökad känslighet för kortsiktiga valutarörelser och därmed ökat ränteberoendemot utlandet. Denna osäkerhet finns emellertid . Det finns ocksåmöjlighet att möta kortsiktiga flöden med räntepolitiska åtgärder. Entillfällig uppgång i nivån för den korta räntan behöver inte ha någraallvarliga realekonomiska effekter. Vidstörre obalanser eller i tider med valutaoro har erfarenheten visat att förtroendet endast kan återställas med generella åtgärder inom penning- och finanspolitiken. Valutaregleringen har i sådana lägen visat sig utgöra ett otillräckligt skydd. Medhänvisning till vad utskottet nu anfört anser utskottet att det både är1988/89FiU20 möjligt och önskvärt att fullfölja avvecklingen avvalutaregleringen. Målet bör vara att avveckla regleringen i dess helhet. Dekonkreta beslut som direkt avser den fortsatta avvecklingen bör, som föreslås ipropositionen, fattas av . Det kan ske inom ramen för nuvarandevalutalag och valutaförordning. Valutalagstiftningen skall därefter behållasendast i beredskapssyfte. Utskottet delar propositionens uppfattning att enförutsättning för avregleringen är att en fullgod skattekontroll kanupprätthållas. Det är också viktigt att avvecklingen sker på ett sådant sättatf en god statistik över utrikesbetalningarna kan bibehållas. nu anfört om avvecklingstakten innebär att utskottet inte kan ställasig bakom vad som anförs i motion Fi214 (m). I samma motion begärs också attbeloppsbegränsningen för fysiska personer att köpa fastighet utomlands skallslopas omgående. Det bör som utskottet anfört ankomma på att beslutaom de olika stegen i avregleringen. Utskottet avstyrker därmed motion Fi214yrkande 6 i här berörd del. Utskottet anser inte heller att övriga härbehandlade motioner bör föranleda någon åtgärd från sida. anfört om kredit- och valutapolitiken bör som sin mening gefullmäktige i till känna. Utskottetser inte heller skäl att på nytt utreda valutaregleringen och desskonsekvenser. Det skedde i ett omfattande utredningsarbete från 1977 till 1985.Ej heller finner utskottet skäl att utvärdera konsekvenserna av en avreglering.Utskottet förutsätter att uppmärksamt följer utvecklingen påområdet. Utskottet avstyrker därför motion Fi212 yrkandena 1-4 och 6 samtmotion Fi222 yrkande 1. Måletför avregleringen skall som utskottet anfört vara att helt avskaffavalutaregleringen. Någon valutapolitisk beredskapslag utöver vad som föreslås ipropositionen bör därför enligt utskottets mening inte införas. Mofion Fi212yrkande 5 av () avstyrks därför av utskottet. Imotion Fi210 (vpk) krävs att de anställda skall ha facklig vetorätt vidutländska företagsköp i och vid svenska företags etablering utomlands. Utskottetanser att det är angeläget att de fackliga intressena finns företrädda vidbeslut av den typ motionärerna tar upp. De anställdas inflytande överföretagens utländska investeringar och försäljning till utländska köpare börregleras i arbetsrättsliga sammanhang och i enlighet med vad som regleras ilagen om utländska förvärv av svenska företag. Någon åtgärd med anledning avmotionen är enligt utskottets mening inte nödvändig. Utskottet avstyrkerdärför motion Fi210 yrkande 4. Imotion Fi221 (m) föreslås att den svenska kronan knyts fill det europeiska monetära systemet (EMS). I motion Fi223 (fp) föreslås att en direkt anslutning till EMS bör övervägas. Som mofiv för anknytning till EMS anförs främst att det skulle kunna bidra fill en bättre kostnads- och produktivitetsut veckling, till en bättre disciplin i den ekonomiska politiken och lönebild ningen. 49 I motionerna Fi220 av m.fl. (c) och Fi222 (c) sägs atf en 4 1988/89. anslutning till EMS varkenär aktuell eller möjlig, eftersom den kräver 1988/89:FiU20 medlemskap i anslutning är inte heller nödvändig, anser mofionärerna. Redan enavveckling av valutaregleringen ger tillräckliga fördelar. I motion Fi211 (mp) anförs att inte bör ansluta sig fill EMS. Motionärernamotsätter sig över huvud taget en EG-anpassning. LJtskottetvill med anledning härav anföra följande. Enligt vad utskottet inhämtat är ettdirekt medlemskap i inte möjligt för del. Endast EG-medlemmar kanansluta sig till EMS. Någon form av anknytning torde dock vara möjlig även omdet aldrig har prövats för någon ickemedlem. Omfattningen och innehållet av ensådan anknytning skulle få bestämmas genom förhandlingar. Dennuvarande svenska växelkurspolitiken innebär att kronans kurs knyts till ettgenomsnitt av omvärldens valutor, den s.k. korgen. Denna politik har visat sigfungera bra. Som utskottet anfört vid upprepade tillfällen (senast FiU1987/88:30) är det av stor vikt för vår trovärdighet atf ändringar inte företasi korgens konstruktion. Den nuvarande kurspolitiken har gjort kronan mindrekänslig för kraftiga kursvariafioner i de stora internationella valutorna avdet slag vi sett . Den svenska kronan undviker genom dennuvarande konstruktionen de återkommande spekula-fionerna omkursjusferingar inom EMS, vilka ibland utlöses av politiska händelser i någotav de större . Utskottet anser mot denna bakgrund att frågan om ensvensk anknytning fill det europeiska monetära samarbetet saknar aktualitet. Någotsärskilt uttalande med anledning av de här nämnda mofionerna anser inteutskottet motiverat. Motionerna Fi211 (mp) yrkande_i, Fi220 (c) yrkande 2,Fi221 (m), Fi222 (c) yrkande 2 och Fi223 (fp) yrkande 4 avstyrks därför av utskottet. Fråganom att delta i en europeisk valutauniqn med en gemensam centralbank och valutasaknar aktualitet. Något uttalande om att bibehålla riksbank och densvenska myntenheten är därför inte erforderiigt. Motion Fi211 (mp) yrkandena 3och 4 avstyrks således av utskottet. Sammanfattningav utskottets förslag till allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken Prognosenför den internationella utvecklingen visar atf produktionstillväxten under detvå kommande åren kommer att dämpas. I OECD-området blir tillväxten ändårelativt god. Den svenska ekonomin är alltjämt överhettad och vad gällerutvecklingen på kort sikt finns inga tecken på atf situationen kommer attförändras. Särskilda åtgärder har vidtagits för att kyla ner överhettningenpå byggmarknaden i storstadsregionerna. I anslutning till finansplanen föreslåsdärutöver en indragning av vinstmedel från företagen. Utskottet anser att i dennuvarande ekonomiska situationen är dessa åtgärder välmotiverade. Denkvarstående höga pris- och lönestegringstakten utgör ett allvarligt och starktoroande hot mot sysselsättningen. Den gör det svårare atf fortsätta att drivaen rättvis fördelningspolitik och upprätthålla den ekonomiska stabiliteten.Utskottet understryker därför nödvändigheten av att föra en stram finanspolitik som måstekombineras med åtgärder som dämpar kostnaderna, 1988/89:FiU20 ökar utbudetoch stärker produktiviteten i den svenska ekonomin. Den kommande skattereformenbör utformas med hänsyn till detta. Utskottetär av samma mening som regeringen att de kvarvarande delarna avvalufaregleringen bör avskaffas. Penningpolitiken får därigenom i första handuppgiften att försvara kronans värde vid störningar i valutaflödena. Detinnebär emellertid att finanspolitiken kommer att få bära en större börda vadavser den ekonomiska politikens uppgift att upprätthålla samhällsekonomiskbalans. Budgetutvecklingen1982/83-1989/90 Förförsta gången på över redovisas i budgetpropositionen ettbudgetförslag i balans. , då underskottet var som störst,uppgick det till . Den successiva förbättring som därefteruppnåtts är anmärkningsvärd inte minst mot bakgrund av att statsskuldräntornanumera utgör av budgetens utgifter. Desenaste årens gynnsamma budgeiutveckling är resultatet av ett målmedvetetbudgetarbete och ökad ekonomisk aktivitet. har effekterna av en mycketstram utgiftsprövning och vissa skattehöjningar förstärkts av attstatsbudgetens inkomster ökat snabbare än förutsett. Detta budgetfillskott harberott på att priser och löner stigit snabbt, egentligen snabbare än vad somvarit samhällsekonomiskt önskvärt. Det är främst statens inkomster i form avinkomstskatt och mervärdeskatt som påverkats av detta. Dettamönster kännetecknar också statsbudgeten för innevarande budgetår. I förraårets budgetproposition räknade regeringen med ett underskott för budgetåret1988/89 på . I de nu aktuella beräkningarna harunderskottet ersatts med ett nästan lika stort överskott. Budgetsaido för budgetåren 1982/83 och 1987/88-1989/90 Miljarder kronor och andelav BNP Andel av BNP (%) Utgifter exkl. statsskuldräntor Andel av BNP (%) Andel av BNP (%) -86,6 -4,1 Underliggande budgetsaido Andel av BNP (%) Trotsatt det nu framlagda budgetförslaget är det starkaste som presenterats förutses ett försämrat saldo . Detta sammanhänger med statsinkomsternas utveckling. snabb ökning beräknas de 51 nästa åröka endast svagt fill följd av de inkomstskattesänkningar som 1988/89:FiU20beslutats för och de antaganden som gjorts om en nominell lönestegringpå . De olika budgetalternativen m.m. Av finansplanen framgår att regeringen utformat sittbudgetförslag med utgångspunkt i behovet av en fortsatt restriktivfinanspolifik. En sådan inriktning har bedömts nödvändig med hänsyn tillrådande högkonjunktur. I enlighet härmed har en hård utgiffsprövning fillämpatsför att skapa utrymme för vissa angelägna insatser. Satsningar har gjorts påkulfur och föräldraförsäkring samt en sänkning av inkomstskatterna under 1989.Föräldraförsäkringen föreslås bli utbyggd så att ersäftningsperioden sträckersig . Det första steget - en utbyggnad med tre månader- fas /90. Därutöver görs vissa insatser på miljöområdet, inomEuropasamarbetet och för atf förbättra de handikappades situation. Förslagläggs också fram om begränsningar i avdragsrätten för reaförluster på aktieroch liknande värdepapper. Dessutom föreslås en tillfällig skatt på företagensvinster. Moderata samlingspartiet upprepar i motion Fi214 sitttidigare framförda krav på att skattetrycket skall minskas. Partiet har som målatt begränsa skattetrycket med i genomsnitt . Detinnebär, framhåller man, atf de offentliga utgifterna mätt i reala termer intekan tillåtas öka lika snabbt som BNP. Motionärerna redovisar /90 ett budgetalternativsom enligt deras egna uppskattningar är starkare änregeringens. Den angivna förbättringen motsvaras i huvudsak av ettinkomsttillskott som väntas uppkomma genom en föreslagen utförsäljning avstatliga företag och genom vissa dynamiska effekter som motionärernatillskriver sina skattesänkningsförslag. Budgetförslaget innebär, räknat förhelår, ett i stort sett oförändrat saldo. Detta bärs dock upp av ettinkomsttillskott på , vilket till lika delar härrörfrån de nyssnämnda dynamiska effekterna och från utförsäljningen av företag. De tre borgerliga partierna står gemensamt bakom en motionmed krav på utförsäljning av statliga företag fill ett sammanlagt värde av15-20 miljarder kronor . Utskottet noterar att i motsatstill moderata samlingspartiet har emellertid varken folkparfiet ellercenterpartiet i sina budgetalternativ tillgodoräknat sig några försäljningsintäkterfrån denna typ av engångsförstärkningar. Moderata samlingspartiet vill, som nämnts, sänkaskaftetrycket och föreslår därför en rad skattesänkningar. Tyngdpunkten ligger därvid i en marginalskattereform vars första etapp är avsedd att genomföras . Enligt den skall alla med årsinkomster överstigande . få sänkt marginalskatt . Även i lägre inkomstskikt föreslås en mindre sänkning av marginalskaften. Skatteskalorna skall inflafionsjusteras och året därpå, 1991, skall den statliga inkomstskaften slopas för den helt övervägande delen av inkomsttagarna. Då skall enligt motionärernas förslag ingen ha en marginalskatt överstigande . Moderata samlingspartiet vill också lindraförmögenhetsskatten liksom 1988/89:FiU20 arvs- och gåvobeskattningen. Målet förförmögenhetsbeskattningen bör enligt partiet vara ett fribelopp på 1 milj. kr.och en låg proportionell skatt på överstigande belopp. Därutöver föreslår manatt omsättningsskatten på akfiehandel skall halveras samt att den s.k.valpskaffen skall avvecklas. I ett senare skede vill man också avskaffafastighetsskatten. De skattesänkningar man på detta sätt vill få fill ståndskall finansieras med besparingar främst inom olika transfereringssystem.Liksom föregående år är det i första hand vissa generella indragningar frånkommunerna som skall ge def vikfigaste fillskottef. Netto uppgår dessabesparingar fill ö miljarder kronor, varav hälften faller på budgetåret1989/90. Mofionärerna återkommer också fill sina tidigare framförda krav påbesparingar inom olika grundläggande trygghetssystem. De innebär attersättningen från sjuk- och föräldraförsäkringen skall begränsas liksomkompensafionsnivån inom delpensionssystemet. Motionärerna föreslår också attstatsbudgeten skall filiföras betydande belopp av fonderade medel inomarbetslöshetsförsäkringen. Andra viktiga besparingsområden är u-hjälpen ochbostadssubvenfionerna. Det finns som utskottet ser det starka skäl som talar fören reformering av skaftesystemet. Frågan prövas inom ramen förett omfattande utredningsarbete som berör inte bara beskattningen av individerutan också företagsbeskattningen och den indirekta beskattningen. Arbetet ärinriktat på att förenkla skattereglerna samt att få till stånd en neutral ochlikformig beskattning med lägre skattesatser och bredare skattebaser. En genomgripande reform av detta slag måste varafördelningspolitiskt mycket väl avvägd. Det innebär, som utskottet ser det, attskattesänkningar för de mer välbeställda inte får finansieras genomförsämringar för de breda grupperna i samhället. Enligt utskottets mening tillgodoser motionärernasbudgetalternativ infe detta grundläggande krav. Deras inkomstskatteförslag förnästa år har kombinerats med flera långtgående krav på lindradkapitalbeskattning. vill de försämra ersättningen inom sjuk- ochföräldraförsäkringen och andra bidrags- och trygghetssystem. Genom att denföreslagna minskningen av kommunbidragen kombinerats med ett kommunaltskatfesfopp återstår inte annat för kommunerna än att skära ned på den serviceoch omvårdnad som kommunerna erbjuder sina invånare. Härtill kommer att motionärerna räknar med att derasskatteomläggning redan första året delvis skall bli självfinansierad. Dedynamiska effekter man tillskriver sitt förslag är emellertid i hög gradosäkra. Det är också vanskligt att bedöma i vilken utsträckning och hur snabbten skattesänkning av detta slag kan stimulera arbetskraffsutbudet. Risken ärdärför stor att den förutsedda självfinansieringen uteblir och attfinanspolitiken försvagas. I rådande situation är en sådan politik integodtagbar. Utskottet kan således inte ställa sig bakom debudgetpolifiska rikfiinjer som moderata samlingspartiet förordar. Det innebär att utskottet infe heller kan godta motionärernas förslag till medelsanvisning på budgetposten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall fill motion Fi214 yrkandena 2 i berörd del och 3. Vad beträffar anslaget Räntor på statsskulden m.m. kommerutskottet /89:FiU20 senare i vår atf behandla denna fråga i ettsärskilt betänkande. I avvaktan härpå ter det sig infe motiverat att, ienlighet med motionärernas förslag, nu göra någon förnyad beräkning avmedelsbehovet på detta anslag. Yrkande 4 i motion Fi214 avstyrks därför avutskottet. har enligt motion Fi223 utformat sittbudgetalternativ utifrån tre grundläggande krav. För def första anser partiet att uppkomna brister inomvård, omsorg och utbildning ställer krav på en genomgripande förnyelse av heladen offentliga sektorn. Redan i det korta perspektivet erfordras vissaresurstillskott för att bemästra dessa problem. För det andra kräver en översyn av de storagenerella systemen för inkomsföverföringar i syfte att motverka de kraftigautgiftsökningar som kan förutses. För det tredje är det enligt motionärerna önskvärt med en sänkningav det totala skattetrycket. De återgivna riktlinjerna är allmänt hållna, och utskottethar i princip inget att erinra mot dem. De svarar också tämligen väl mot denuppfattning som kommer till uttryck i finansplanen. Där framhålls nämligen attdet är en huvuduppgift för den ekonomiska polifiken att förnya och utveckla denoffentliga sektorn i syfte att fortlöpande öka medborgarnas utbyte avverksamheten. Av finansplanen framgår också att regeringen har sinuppmärksamhet riktad på problemet med utgiftstrycket inom vissa störretransfereringssystem och kommer att redovisa en strategi för hur detta problemskall bemästras. I finansplanen påpekas slutligen också atf det totalaskattetrycket bör hållas nere. Bred enighet föreligger således om de allmänna riktlinjersom bildat utgångspunkt för motionärernas budgetalternativ. Utskottet villemellertid framhålla att det bakom de allmänt hållna riktlinjernadöljer sig ett budgetalternativ vars enskildheter utskottet inte kan godta.Liksom moderata samlingspartiet vill nämligen göra besparingar igrundläggande trygghetssystem, såsom sjukförsäkringen,arbetslöshetsförsäkringen och bostadsstödet.