bet · GC01JoU21 · 1988-12-31 00:00:00 — Ett statligtansvar av någon form för spannmålsöverskottet kan behövas även efter utgångenav den överenskomna femårsperioden. Åkermarken är en tillgång som bör användasför livsmedelsproduktion men också för annat än traditionelljordbmksproduktion, t.ex. olika former av biobränslen och industriråvaror. MotionJo240 (m) tar upp frågor om försörjningsberedskapen på livsmedelsområdet.Enligt motionen är det angeläget att dessa frågor beaktas både ijordbmkspolitiska sammanhang och i den nu arbetande försvarskommittén. Folkpartietredovisar i sin partimotion Jo222 i en utförlig motivering partiets syn påjordbmkspolitiken inför 2000-talet. Man anför bl. a. att med en intemationaliseringav jordbmket har det svenska jordbmket allt att vinna på en omläggning avpolitiken i riktning mot dels ökad marknadsanpassning, dels större miljö- ochnaturvårdshänsyn. I starkt sammanfattad form kan motionens slutsatser ochförslag beskrivas i följande punkter: bibehållet gränsskydd intilldess detta kan trappas ned och avskaffas genom samordnade intemationellaåtgärder avskaffande avprisregleringslagen och frisläppande av prisbildningen inom landet förhuvuddelen av produkterna införande av arealersättning,dvs. en generell betalning för landskapsvård, beredskap m. m. till bmkama avlandets ca 3 miljoner ha åker-, ängs-och betesmark. Ifolkpartiets partimotion om naturvården yrkas att ett uthållighets- ochmiljömål införs i jordbrukspolitiken med samma tyngd som övriga mål (Jo736yrkande 10). 1centerpartiets partimotion Jo239 om jordbmkets framtid anförs att jordbmket haren stor livskraft som måste tas till vara. En rätt utformad jordbmkspolitik gerSverige flera fördelar gentemot omvärlden. I sammanfattningen anförs attjordbmket skall producera livsmedel av hög kvalitet, producera råvaror tillindustrisektom, ta miljöhänsyn och bevara all bmkningsvärd åkermark.Samhällets insatser skall bestå i att föra en långsiktig jordbmkspolitik somskapar fömtsättningar för en rimlig företagsekonomisk lönsamhet inom jordbmketsamt att ta sitt delansvar för överskottsarealen och för omställning avproduktionen. Motionenkonkretiseras i yrkanden att all bmkningsvärd bör bevaras, att konsumentmålet kompletteras med ett folkhälsomål, inbegri pet sänkt moms för rimligare livsmedelspriser, att inkomstmålet omfor muleras, att jordbmket ingår i en samlad regionalpolitik, att miljömålet innebär att odlingslandskapet bevaras och jordbmket ses som en väsentlig resurs i miljöarbetet, att samhällets delansvar för överskottsarealen skall 25 vara , att 250 milj.kr. avsätts som statligt stöd till omställning till 1988/89: JoU21alternativ produktion, att ett samhällsekonomiskt mål fastställs samt attjordbmkama ges öppna och obegränsade produktionsmöjligheter. Icenterpartiets partimotion om livsmedelsberedskapen anförs att målsättningenför beredskap av livsmedel och insatsvaror bör vara självförsörjning ochatt regional livsmedelsproduktion bör eftersträvas (Jo216). Imotion Jo229 av och () redovisas utförligtvilka möjligheter som finns och som kan vara utvecklingsbara när det gäller produktionav olika industriråvaror i jordbmket. Enligt motionen bör bl. a.fömtsättningama för en industriell utveckling av produkter från jordbmketövervägas innan genomgripande förändringar av näringen genomförs. Jordbmksmarkensvärde som en produktionsresurs understryks även i den med anledning avproposition 140 väckta motionen Jo57 av m. fl. (c) yrkande 2. Vänsterpartietkommunisterna understryker i sin partimotion Jo267 behovet av en långsiktiglivsmedelspolitik som underlag i internationella förhandlingar. I dessaförhandlingar måste stor vikt läggas vid miljö- och kvalitetsaspekter. Gmndemaför en långsiktig jordbmkspolitik skall enligt motionen vara ett jordbmk i hela landet goda arbetsförhållanden ochförsörjningsvillkor för dem som arbetar inom jordbmk, förädlingsindustri,distribution och handel reellt inflytande förkonsumentema i livsmedelsproduktionens alla led ett jordbmk med låg sårbarhet ikrissituationer solidaritet med tredje världeni de internationella relationerna på jordbmksområdet. Vidareföreslås statligt stöd till s. k. modellgårdar, att en större del av jordbmksstödetfördelas till mindre företag och att konkurrensutredningen särskilt ser överlivsmedelsindustrin. Imiljöpartiets partimotion om jordbmkspolitiken (Jo293) understryks bl.a. viktenav miljöhänsynen, både nationellt och internationellt. Denna del av motionenbehandlas i ett följande avsnitt. I övrigt kan motionärernas synpunktersammanfattas i att bör vara självförsörjande med både baslivsmedel ochenergi. Användningen av biobränslen bör fördubblas . Åkermarken böranvändas i första hand för produktion av livsmedel och i andra hand för energi.Minst den nuvarande åkermarken bör behållas i produktion. Ipartimotion Jo295 (mp) om lokal livsmedelsförsörjning anförs att Sverigeslivsmedelsberedskap bör gmndas på en levande landsbygd, där mångformigtekologiskt lantbmk kan bedrivas med lokal livsmedelsförädling. Ifyra motioner från representanter för socialdemokraterna anförs olika synpunkter på livsmedelspolitiken. Enligt motion Jo231 bör det anläggas ett kvinnoperspektiv på jordbmkspolitiken. Det innebär enligt motionen att kvalitetsaspekterna på livsmedel måste framhävas och att livsmedel 26 produceras med minstamöjliga negativa miljöpåverkan. Produktionsin- 1988/89: JoU21 riktningenmåste gagna folkhälsan. Det framtida stödsystemet bör utformas så att detgynnar alternativodling, bättre djurhållning, minskad kemikalieanvändning samtprodukter som bidrar till en från folkhälsosynpunkt bättre kosthållning. Enligtmotion Jo236 bör jordbmkspolitiken utformas så att jordbmk med betydelse förmiljö och landskapsbild bevaras. Imotion Jo246 yrkas att jordbmksavgifter och andra handelshinder successivtavlyfts från livsmedelsprodukter vilka exporteras från med vilkaSverige tecknat s. k. (). Imotion Jo277 anförs en delvis ganska skarp kritik mot olika inslag i densvenska jordbmkspolitiken. Kritiken tar främst sikte på jordbmksprisregleringen,som enligt motionen resulterat i en bristande förmåga till förnyelse ochstmkturomvandling. Systemet har efter hand gett upphov till permanentaöverskottsproblem, medan den allt intensivare användningen av handelsgödsel ochbekämpningsmedel blivit en svår belastning på miljön. Fömtsättningar måsteskapas för marknadsmässiga inslag som ökad konkurrens och produktutvecklinginom jordbmks- och livsmedelsektorn, som miljövänligareodlingsmetoder måste prioriteras. Forskningspengar bör centraliseras tilllokala utvecklingsprojekt i för altemativa odlings- ochproduktionsmetoder. En översyn av systemet med förmalnings- ochslaktdjursavgifter bör göras. Mejerimonopolet bör utvärderas och den"extra matmomsen" i form av försäljningsavgifter för mjölk ochmjölkprodukter likaså. Lantbmkets skatteförmåner i bostadshänseende bör bliföremål för översyn. inledningsvis anfört har regeringen tillsatt en parlamentariskarbetsgmpp med uppgift att utvärdera livsmedelspolitiska beslut samtutforma förslag till en ny livsmedelspolitik . En förstautgångspunkt för arbetsgmppen är ett sänkt gränsskydd. Någon ensidig svenskneddragning är dock inte aktuell. En andra utgångspunkt är att de internaregleringarna minskas i omfattning och i vissa fall avskaffas. Den tredjeutgångspunkten är att utveckla nya och mer direkta medel för att uppnå främstde beredskapsmässiga, regionalpolitiska och miljömässiga målen. Gmppens arbeteoch dessa utgångspunkter ligger enligt regeringen väl i linje medGATT-förhandlingamas inriktning, såväl i sak som tidsmässigt. Vadsärskilt beträffar beredskapsfrågorna kan nämnas att försvarskommittén enligtsina direktiv har att analysera samhällsutvecklingens betydelse frånberedskapssynpunkt och därvid överväga behovet av ökad beredskapshänsyn isamhällsutvecklingen (Fö 1988:67). Vissafrågor om livsmedelsberedskap och beredskapslagringen av insats- varor behandlades i jordbmksutskottets betänkande 1987/88: JoU 17 (s. Utskottet hade i detta sammanhang inhämtat yttrande av statens jordbmksnämnd om försörjningen med vissa insatsvaror, regional försörj ningsförmåga m. m. Ifråga om alternativ användning av har regeringen /89:JoU21 1989 beslutat om dispositionen av vissa medel som utgör statens delansvärför överskottsarealen. Beslutet innebär bl.a. att 50 milj. kr. överförs tillstiftelsen lantbmksforskning för försöks- och utvecklingsinsatser för alternativanvändning av i syfte att minska kostnadema för överskottsarealen.Därmed ges jordbmksnäringen möjlighet att satsa på olika angelägna utvecklingsprojektsom t. ex. energiodlingsprojekt. Vidare skall 30 milj. kr. användas för bidragtill jordbmksföretag som vidtar åtgärder för att öka variationsrikedomen ikulturlandskapet i slättbygder som de bidrar till att minskakostnadema för överskottsarealen. Utskottet hänvisar också till vad som anförsi ett följande avsnitt om miljöhänsyn i jordbmket och om stöd till alternativodling m. m. Denöverenskommelse i om kortsiktiga och långsiktigaåtgärder för att minska subventioneringen m. m. och som redovisas ipropositionen (s. 12) har också stor betydelse i sammanhanget, särskilt iförhållande till de motioner som förespråkar en ökad marknadsanpassning ochinternationalisering av det svenska jordbmket. Sambandetmellan kostvanor och folkhälsa behandlades utförligt i samband med utskottetsberedning av proposition 1988/89:68 om livsmedelskontroll (1988/89:JoU14).Frågan diskuterades även i den offentliga utfrågning som utskottet anordnadeden . Enligt utskottsbetänkandet är felaktiga kostvanor nutidenskanske största folkhälsoproblem. En förbättrad folkhälsa gmndad på högkunskapsnivå och sunda kostvanor bör vara en central målsättning förlivsmedelskontrollen och övriga samhällsinsatser inom ramen för en samladlivsmedelspolitik. Inyssnämnda sammanhang gjorde utskottet även positiva uttalanden om värdet av enlokal vidareförädling av bygdens råvaror som ett led i en aktivregionalpolitik. k. (), som berörs i motion Jo246,gmndas på ett ensidigt åtagande från sida gentemot utvecklingsländernaoch omfattar i princip endast tullar men ej införselavgifter. Närmarebestämmelser finns i förordningen (1987:1285) om tullfrihet för varor frånutvecklingsländema. Det har från sida varit en strävan att successivtutöka tullfriheten för dessa varor. Senast har förslag om ytterligaretullfrihet framlagts i proposition 1988/89:135, som behandlas iskatteutskottet. När det gäller införselavgifter m.m. kommer självfallet ävenutvecklingsländema att beröras av de allmänna överens-kommelsema inom ochandra intemationella överenskommelser om neddragning av gränsskyddet. Livsmedelsindustrinsroll tas upp bl. a. i vpk-motionen Jo267. I anslutning härtill bör framhållasatt regeringen tillsatt en konkurtens-utredning och attlivsmedelssektom är en av de tre sektorer som särskilt skall uppmärksammas iutredningen. Fråganom livsmedelsindustrin och en rad andra frågor på det livsmedelspolitiskaområdet behandlades av jordbmksministem och flera av kammarens ledamöter i enomfattande interpellationsdebatt . Vad utskottet anfört ovaninnebär att de aktuella motionema i varie- 28 rande grad tillgodosettseller kommer att tillgodoses. Som utskottet /89: JoU21 tidigareframhållit har det inte framstått som meningsfullt att i detta sammanhang gåin på en mera detaljerad behandling av motionerna. Det bör emellertid understrykasatt motionerna innehåller många synpunkter spm bör övervägas i det fortsattautredningsarbetet. Det gäller framför allt partimotionerna Jo216, Jo222, Jo239(yrkandena I 6 och 912), Jo257 (yrkandena 1 -5 , 9 och 13), Jo267 (yrkandenaI -4, 8, 12, 13 och 18), Jo293 (yrkandena 13), Jo29S och Jo736 yrkande 10 samtmotionerna JoS7 yrkande 2, Jo229, Jo23l, Jo240, Jo246 och Jo277. Utskottetanser det angeläget att den parlamentariska arbetsgmppen tar del av dessamotioner men är i övrigt inte berett att nu föreslå någon särskild åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motionema i angivna delar. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Miljöförbättrandeåtgärder i jordbmket och därmed sammanhängande frågor berörs i ett antalfristående motioner. Moderatasamlingspartiet anför i sin kommittmotion Jo257 yrkande 12 att jordbmket harett självklart miljöansvar som inte behöver innebära ett mindre intensivtbmkande. Ett effektivt jordbmk innebär enligt motionärerna att insatsmedel iform av gödning och växtskyddsmedel används på ett balanserat sätt och bidrardärmed inte till miljöförstörande utsläpp. Något motsatsförhållande mellan etteffektivt och ett miljövänligt jordbmk finns inte enligt motionärema. 1centerpartiets partimotion Jo797 yrkande 31 om miljöpolitiken understryks attjordbmket kan hjälpa till att lösa miljöproblem i andra delar av samhället. Enökad användning av altemativa grödor skulle enligt motionärema kunna geråvaror som kan ersätta fossila bränslen. En produktion av energigrödor ochråvaror till massaindustrin och den kemiska industrin skulle få många positivaeffekter på miljön. Den statliga jordbmkspolitiken måste främja en minskadanvändning av miljöskadliga kemikalier. Avgift som tas ut i samband medkemikaliehanteringen bör användas till miljöförbättrande åtgärder, ny teknik,omställningsstöd för nya grödor och stöd för avsättning av nya produkter.Motionärema betonar också växtföljdens ökande betydelse förväxtnäringsläckaget från jordbmket. Bibehållet samband mellan djurhållning ochväxtodling skapar fömtsättningar för en total minskning av kväveanvändningen. 1motion Jo963 (vpk) yrkande 3 anförs att en större del av de statliga bidragentill de areella näringarna borde utgå för åtgärder som skyddar, bevarar ochförbättrar miljön. Enhalvering av giftmängderna som sprids, senast 1990, krävs i motion Jo224 (mp) yrkande 1. Detta kan enligt motionären ske genom en kvotering baserad på ett genomsnitt av de inköp som har skett under odlingssäsongema 1987 och 1988. Enligt yrk ande 2 skall giftmängdema sänkas ytterligare under påföljande år enligt en 29 plan som regeringen skallredovisa för . En 1988/89: JoU21 utökad användningav lågdospreparat får inte vara ett medel att uppnå ställda krav på enminskning av bekämpningsmedelsanvändningen (yrkande 3). I motion Jo293 (mp)yrkande 9 föreslås att användningen av kemiska bekämpningsmedel inom jordbmketminskas fram . Denna målsättning får dock inte uppnåsgenom användandet av effektivare preparat. Införande av vissa förbud ochavgifter kommer att fordras för att uppnå målet, och s, k. lågdospreparat fårendast användas i den mån teknik finns att spåra eventuella rester i livsmedel.I motion Jo289 (s) framhålls att flera åtgärder vidtagits under de senaste årenför att minska användningen av växtgifter m. m. Enligt motionärerna bör ytterligareåtgärder i detta hänseende vidtas, och som exempel föreslås införandet av enreglerad försäljning av bekämpningsmedel (yrkande 1). Dessutom bör krävas attlantbmkaren alltid lämnar en bespmtningsfri zon till angränsande mark ochvatten (yrkande 2). Detta skulle delvis hindra bekämpningsmedel att läcka uttill bäckar och åar. Enhalvering av konstgödselmedlen fram krävs i motion Jo224 (mp)yrkande 4. Förbmkningen av försurande konstgödselmedel måste minska, och detbör enligt motionären åligga jordbmksdepartementet att ansvara för attminskningen kommer till stånd. En ytterligare minskning skall ske underpåföljande år enligt en plan som regeringen skall redovisa för underhösten 1989 (yrkande 5). En omfattande kalkning av försurad mark måsteomedelbart startas. Regeringen skall enligt motionären initiera en sådankalkningsverksamhet och de svårast försurade markerna skall prioriteras(yrkande 6). Enligt partimotionen Jo293 (mp) är skärpta krav påstallgödselhanteringen inte tillräckligt för att komma till rätta medkväveläckaget. Målsättningen bör vara att halvera kväveläckaget frånjordbmksmark (yrkande 4). I motion Jo96S yrkande 5 omnordiskt miljösamarbete framförs krav på att kväveläckaget från jordbruket istora delar av bör minska . Enligt motionärerna imotion Jo293 måste användningen av konstgödselkväve minskas inom treår (yrkande 5) och (yrkande 6). Kapaciteten att lagrastallgödsel måste ökas, och fr. o. m. bör alla gårdar med djurhållningha en lagringskapacitet (yrkande 7). förordarmotionärerna att alla gårdar i problemområden med mer än 50 djur borde varakoncessionspliktiga. Härigenom möjliggörs en kontroll av antal djur iförhållande till tillgänglig areal för spridning av stallgödsel,lagringskapacitet för stallgödsel och ammoniakavgång samt ensilagehantering(yrkande 8). Fosforgödsel är enligt motionärerna en betydande orsak tillkadmiumspridning på åkrarna. Genom att välja råfosfat och genom rening vidtillverkningen av handelsgödsel kan denna spridning minskas. En minskning med90 % i förhållande till den mängd som spreds 1980 bör eftersträvas (yrkande10). 1motion Jo257 (m) yrkande 11 framförs krav på alt djurhållningen an passas till den befintliga brukningsarealen, och i motion Jo267 (vpk) yrk ande 11 föreslås införandet av en etableringskontroll inom animaliepro duktiönen. Etableringskontrollen skall gälla företag som genom en nyinve stering uppnår 50 djurenheter. Kontrollens syfte är att uppnå balans 30 mellan djurhållning ochväxtodling, till miljön och det tillgängliga produk- 1988/89: JoU21tionsutrymmet. Enligtmotion Jo247 (s) är överföring av till skog ett effektivt sätt attminska utlakningen av kväve liksom fosforförlustema genom ytlig avrinning.Störst effekt erhålls om som har sämst växtnäringshushållningöverförs till skog. En kartläggning av de genomsläppliga markområdena och derasavrinningsområde bör genomföras för att möjliggöra en analys av dessa markerspåverkan på miljön (yrkande 1). Med hänsyn till svårigheterna med att ställa omproduktionen från jordbmksprodukter till skog bör stimulansåtgärder övervägas.Ett utjämnande lånesystem för finansiering av skogsplantering pålättgenomsläppliga marker skulle enligt motionärerna kunna underlätta dennaomställning (yrkande 2). Spridningav slam från reningsverk är enligt motion Jo267 (vpk) ett sätt att åstadkomma enrecirkulation så att till jorden återförs vad som tagits därifrån med defärdiga produkterna. Detta är enligt motionärema eftersträvansvärt och bra.Med hänsyn till att det i reningsverken samlas avfall som innehåller skadligabeståndsdelar bör gränsvärden fastställas som är så låga att åkermarkensproduktionsförmåga och näringsbalans inte förstörs. Ett förbud mot spridningav rötslam tills gränsvärden fastställts bör därför införas (yrkande 10). Imotion Jo276 (s) framhålls att vår matjord, vår livsmedelsproduktion och vårföda måste skyddas från okontrollerad spridning av miljögifter. Regeringenmåste omgående tillse att sådana föreskrifter utfärdas som omöjliggörnuvarande spridning av organiska giftämnen på vår . I motion Jo293(mp) yrkande 11 yrkas att spridningen av rötslam förbjuds i avvaktan på attkadiumhalten understiger /kg ts och i övrigt innehåller mycket låga halterav andra tungmetaller och giftiga organiska ämnen. Odlingsjord med mer än 1 mgkadmium per kilo ts skall enligt motionärerna inte få användas förlivsmedelsproduktion (yrkande 12). 1motion Jo243 (m) ifrågasätts förbudet mot stråförkortningsmedel. Enligtmotionärema finns det inga bärande skäl för att godta förbudet. Vidareframhålls förbudets olika konsekvenser för olika spannmålsslag och därmedsammanhängande behov av bekämpningsmedelsinsatser. Problemet att i svenskrågodling uppnå erforderlig brödsädeskvalitet kan inte lösasgenom annat sort val. Motionärerna understryker att forskningen på områdetmåste intensifieras i syfte att få fram nya sorter och ny odlingsteknik som påsikt kan minimera eller onödiggöra behovet av stråförkortningsmedel. Nödvändighetenav ett biotoprestaureringsarbete i dagens hårt stmktur-rationaliserade ochmiljöbelastade slättbygd understryks i motion Jo213 (fp). Kantzoner som åtgärdför att motverka att näringsämnen från åkrarna når vattendragen är ännu ettoutforskat område. Utrymme bör dock finnas i dagens jordbmk att bevarakvarvarande vägkanter och dikeskanter, stengärdsgårdar, åkerholmar, aller,träd, våtmarker, småvatten m. m. Bevarandet av dessa kantzoner kan enligtmotionären ses som miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Situationen i vårakustområden inkl. har enligt vad som 31 förs fram i motion Jo734(s) försämrats alltmer. De spe- 1988/89: JoU21 ciella åtgärdersom sker i anslutning till problemen i bör enligt motionäremaomfatta all jordbmksmark i (yrkande 2). 1 motion Jo956 (c)framhålls betydelsen av åkermarkens bevarande i . Den bästagarantin för ett vackert och öppet landskap är att åkermarken bmkas och hagarnabetas (yrkande 1). Länet är också enligt motionärerna hårt drabbat avförsurning och kalkningsbehovet är stort. Kalknings- och vitaliseringsinsatserbör genomföras, och en sådan försöksverksamhet kan enligt motionärema medfördel förläggas till (yrkande 2). Denaltemativa odlingen och därmed sammanhängande frågor är föremål för ett antalmotionsyrkanden med varierande innehåll. Ifolkpartimotionen Jo258 framhålls de brister som är förenade med dagensstordriftsproduktion av livsmedel. Resurser måste därför tilldelas arbetet medrådgivning och utbildning om altemativa odlingsformer under ansvar (yrkande I).Möjligheten att bedriva fri forskningom alternativt jordbmk är enligt motionären helt avgörande för odlingensframtid. Lantbmksforskningens centralisering till lantbmksuni-versitetmotsvaras inte av en samlad kunskapsnivå om denna odling. Kunskapen ligger istället utanför denna institution hos framför allt Nordisk Forskningsring förBiodynamisk odling i Jama. För att Forskningsringen skall kunna bedriva ett merlångsiktigt arbete bör medel härför ställas till förfogande genom enomprioritering av tillgängliga resurser (yrkande 2). För övergång tillbiodynamisk odling avpassat efter olika jordbmkstypers behov fordras ettomställningsstöd. Stödet kan enligt motionären vara arealbaserat och utgå iform av ett fast omställningsbidrag och ett behovsprövat rörligtavvecklingsbidrag (yrkande 3). Imotion Jo267 (vpk) yrkande 5 framförs krav på införandet av ett kontinuerligtstöd för alternativ odling. Stödet skall omfatta både arealer med prisregleradegrödor och arealer för vall, grönfoderväxter och gröngöds-lingsgrödor.Verksamheten med rådgivning i altemativ odling bör enligt motionärema bliföremål för en successiv utbyggnad (yrkande 9). 1miljöpartiets motion Jo271 framhålls att rådgivning har en nyckelfunktion iutvecklingen av den ekologiska odlingen. Dess betydelse förstärks ytterligaregenom kommande omläggningsstöd till odlare som vill gå över till ekologiskodling (yrkande 2). Imotion Jo272 (c) om alternativ odling framförs krav på en plan för detfortsatta stödet till den altemativa odlingen (yrkande 1). Omläggning tillsådan odling innebär svårigheter vad gäller resultat, växtföljder m. m. Ensnabb omläggning ställer stora krav på att det aktuella företaget står på enstadig ekonomisk gmnd. Det fortsatta behovet av stöd till såväl forskning sområdgivning och ekonomiskt stöd till omläggning är enligt motionärerna stort.Samhällets stöd måste dock vara långsiktigt och garantera en forsknings- ochkunskapsuppbyggnad (yrkande 2). Imotion Jo262 (s) framförs önskemål om att ett studiematerial om ke mikaliefritt odlande utarbetas och att detta arbete lämpligen kan anförtros till hushållningssällskapen. Utskottets överväganden /89: JoU21 Ijuni 1988 beslutade om ett åtgärdsprogram för miljöförbättrandeåtgärder i jordbmket m.m. (prop. 1987/88:128, JoU 1987/88:24, rskr. Undertreårsperioden beräknas kostnadema till ca230 milj. kr., varav 10 milj. kr. för försöks- och utvecklingsverksamhet och 20milj. för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet enligt en plan som angesi proposition 1987/88:128. Genom sistnämnda anslag skapades möjligheter attinom ramen för lantbmksver-kets organisation stimulera till åtgärder som aktivtförbättrar landskapet i naturvårdshänseende. Åtgärdsprogrammetomfattar ett antal selektiva åtgärder som baseras på förslagtill aktionsplan mot havsföroreningar.