bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — RBU:s restprodukter har bearbetats både i Studsvik och har enligt kärntekniklagen generellt tillstånd att till Sverigeinföra uran. SSI har meddelat tillstånd attinföra specialkonstruerade verktyg och utrustning som blivit kontamineradeunder ombyggnads- eller underhållsuppdrag på kärnkraftsanläggningar. StudsvikAB har tillstånd att t.o.m. förvärva, inneha, bearbeta,överlåta eller eljest ta befattning med dels uran, plutonium eller annat ämnesom används som atombränsle eller förorening där sådant ämne ingår, dels ocksåatombränsle som använts i atomreaktor. Studsvik har även regeringstillstånd förinnehav och drift av två forskningsreaktorer och vissa avfallsanläggningar. Detgenerella tillståndet i 14 § kärnteknikförordningen innebär att Studsvik hartillstånd att till riket införa kärnämne. SSIhar vid fyra tillfällen gett tillstånd att till riket införa och transportera kärnavfall för avfallsbehandling. På avfallsbehand- lingsområdet bearbetar kärnavfall från den egna verksamheten, från svenska kärnkraftverk och från kärnkraftverk i utlandet, huvudsakligen i . Även radioaktivt avfall från svenska industrier, sjukhus och forskningsinstitutioner behandlas i Studsvik. Förbränning av utländskt kärnavfall startade och fick större omfattning sedan Studsvik 1983 tecknat kontrakt med (). Därefter har ca kärnavfall från utländska kärnkraftverk förbränts. Sedan driftsstarten har ca kärnavfall bränts i ugn, varav ca utländskt avfall. Det rör sig här om engångs- och förbrukningsmaterial av olika slag, t.ex. papper, plast, trasiga overaller och emballage. avutländskt avfall förekommer inte i egentlig mening, aska och material som 1988/89:KU30 inte kanbehandlas återsänds således till ägarna. I Studsviks förbränningsugn BilagaA 18 brännsäven kärnämne, dvs. uran innehållande material som härrör från fabrikersom tillverkar uranbaserat bränsle; samt västtyska RBU ochExxon Lingen. Syftet med denna förbränning är att möjliggöra Aska från återsänds till leverantören medan ABB ATOMAB:s och RBU:s aska sänds till för vidare Kärnbränsle för drift av Studsviks ena forskningsreaktorlevereras enligt avtal mellan och amerikanska kärnbränsle har tillverkats i och men har amerikansktursprung. Efter användning sänds bränsleelementen till för upparbetning. De fyra kärnkraftverken i , Forsmark, Oskarshamnoch har tillstånd dels för innehav och drift av verken, dels för attförvärva, inneha, överlåta, bearbeta eller eljest ta befattning med uran i förreaktordrift erforderlig mängd. Verken har enligt 14 § kärnteknikförordningentillstånd att till riket införa uran. SKI och SSI har meddelat nödvändigatillstånd enligt kärntekniklagen för transport av kärnämne och kärnavfall.Kärnavfall transporteras till och från externa reparations- och underhållsverkstädersåväl inom som utom . Det förekommer också transporter mellan kärnkraftverkenoch utlandet av verktyg och annan utrustning när utländsk entreprenörengagerats för ombyggnads- eller serviceverksamhet. Kärnämne i form av färsktkärnreaktorbränsle importeras eller levereras från . Begränsade mängder använt kärnbränsle, innehållande bl.a.plutonium, har transporterats till () och (La Hague). I övrigt omhändertas använt kärnbränsle hos Centrala lagret föranvänt kärnbränsle i . Detta lager används för mellanförvaring avanvänt kärnbränsle och högaktiva komponenter från kraftreaktorerna. I dennaanläggning förvaras också använt blandoxidbränsle från . Enligt den tidigare gällande s.k. villkorslagen krävdesför att en reaktor skulle få tillföras reaktorbränsle att reaktorinnehavarenskulle antingen visa upp ett avtal som reglerade upparbetningen eller lämna enredogörelse för en helt säker slutförvaring av använt icke upparbetatkärnbränsle. Mot denna bakgrund slöts avtal med franska Cogéma om upparbetningav använt kärnbränsle från svenska kärnkraftverk. Med regeringens tillstånd har55,uran och plutonium sänts till Cogémas upparbetningsanläggning iLa Hague. Direkt slutförvaring prioriteras numera framförupparbetning med åtföl jande slutförvaring (prop. 1983/84:60). Eftersom avtalet med inte medger återföring av bränslet utan upparbetning har man sökt alternativa vägar att undvika upparbetning av det svenska kärnbränslet. Man har valt att byta det i La Hague förvarade svenska kärnbränslet mot blandoxidbränsle med motsvarande mängd plutonium. Regeringen har för detta ändamål gett och tillstånd att överlåta det bränsle i La Hague som kommer från och till västtyska kärnkraftverk och att förvärva blandoxidbränsle från kärnkraftverken i . har fått regeringens tillstånd att införa, 1988/89:KU30 transportera, hantera och ta annan befattning medblandoxidbränslet från de Bilaga A 18 tyska verken. Bränslet har under åren1987 och 1988 transporterats till centrallagret. Detförekommer också en begränsad verksamhet med komponenter från utländskakärnkraftverk. Så har SSI gett tillstånd att införa turbindelarfrån ett finskt kraftverk. har visst samarbete med ett norskt laboratorium för bestämning avuranets anrikning. Bolaget ansöker för ett eller i taget om tillståndatt utföra och överlåta uranprover. prover vid inspektion hos ABB ATOMAB och skickas till i . Det rör sig ommindre än uran som skickas till och . ABB ATOM ABtillverkar bränslestavar åt , som huvudsakligenanvänds i . Inleveranser sker i detta sammanhang i stort sett i takt medutleveranser. Redovisning av export och import av klyvbart material ochavfall Avtabeller som fogats till de inledningsvis nämnda redovisningarna från SKI ochSSI framgår följande. Uppgifterom transporter av kärnämne till ocli från (SKI). Uppgifternaför har hämtats ur korrespondens mellan delegationen föratomenergifrågor och ifrågavarande anläggningar. Korrespondensen består främstav anmälningar av transporter, införslar och utförslar. Uppgifterna haruppgetts vara sådana att det finns anledning att anta att transporterna hargenomförts. Någon möjlighet att i efterhand verifiera att de verkligengenomförts finns dock inte. Uppgifternaför har hämtats ur det kontrollsystem för kärnämne som infördes1970 och omfattar information om importer och exporter. Dessa uppgifter är avsamma kvalitet som de uppgifter som redovisats för , dvs.uppgifterna om transporterade mängder och tidpunkterna är verifierade. Under periodenkrävdes dock inte tillstånd för förvärv och överiåtelse. Underhela har anmälningar om utförsel av kärnämne gjorts vid 342tillfällen, och det har då gällt utförsel till , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,och . I fem fall har inte angettstill vilket land utförseln skett. Anmälningarom införsel av kärnämne har gjorts i 418 fall. Anmälningarna avsåg import frånVästtyskland, , , , , , , ,, , , , , och . finns redovisat 35 anmälningar om transport av kärnämne. 122 fall rör anmälningarna transport mellan AB Atomenergi och 412 i USA.Transiteringar har anmälts i sex fall och rör 1988/89:KU30 transiteringar till och från . År1980 gavs exporttillstånd för kärnämne i 25 fall, och tillstånden avsåg exportav kärnämnen till , , , , ,och . De i 21 fall beviljade exporttillstånden avsåg exporttill samma länder medan de exporttillstånd som förekom i 19 fall ocksåomfattade . var antalet exporttillstånd 18 resp. 14, varvidår 1983 tillkom som exportland. medgavs exporttillstånd i 13fall, varav 1 avsåg lAEA i . var antaletexporttillstånd 16 vartdera året. Förimport av kärnämne lämnades transportcertifikat i 22 fall medan sådantcertifikat inte var relevant i 9 fall. gäller att transportcertifikatgavs i 24 fall, och i 13 fall var sådant certifikat inte relevant. 1982 varmotsvarande antal 31 resp. 5 och 29 resp. 3. gavstransportcertifikat i 22 fall medan transportcertifikat ej var relevant i 6fall. Motsvarande antal var 31 resp. 2,1986 36 resp. 7 och 1987 23resp. Kärnämnena kom från , , , , ,, , , , , och . Tillståndtill införsel av lågaktivt kärnavfall till Studsviks avfallsanläggning medgavsunder i 366 fall. Avfallet kom i huvudsak från Västtyskland.I 5 fall kom avtalet från och 1 gång från . Fråndecember 1983 skedde utförsel av kärnavfall från Studsviks avfallsanläggning i337 fall till och i två fall till . Härutöverinfördes i ett 75-tal fall kärnavfall till andra anläggningar inom Studsvik änavfallsanläggningen och utfördes kärnavfall i ca 180 fall. Införseln kom frånDanmark, , , , , , , ochHolland medan utförseln skedde till , , , , ,, , , , och . Införselav kärnavfall till AAB ATOM skedde i ett 40-tal fall från , ,, , , och medan utförsel från AAB ATOManmäldes i 32 fall och avsåg , , , och . TillRinghals infördes i 81 fall kärnavfall från , , ,, , resp. . Från utfördes i 82fall kärnavfall till , , , , ,, , , resp. . I ett fall harangetts att mottagaren var okänd. TillForsmark infördes kärnavfall i 22 fall från , , ,resp. . Från Forsmark utfördes kärnavfall i 15 fall tillFinland, resp. . TillOskarshamn infördes kärnavfall i 24 fall från , , USAresp. Från utfördes kärnavfall i 17 fall till ,, resp. . Införsel av kärnavfalltill övriga kärntekniska anläggningar skedde under i 12fall från , , resp. 1988/89:KU30 medan utförsel skedde i 11 fall till samma länder. Exportav sådant material som definieras som radioaktiva ämnen sker i förhållandevisliten utsträckning medan importen är ganska omfattande. Det rör sig om t.ex.steriliserings- och kalibreringsanläggningar inom industrin, koboltkanoner samtlösningar och pulver till sjukhus och undervisnings- och forskningsinstitut.Vidare inryms brandvarnare och rökdetektorer i denna handel. SKIhar i sin redovisning bedömt att utförda transporter med ett undantag hargenomförts enligt gällande bestämmelser. SKI bedömer också att kontrollsystemetnär det gäller kärnämne är så omfattande och detaljerat att det är adekvat förkontrollen av införsel, utförsel, transport och överlåtelse av kärnämne.Förbättringar övervägs dock när det gäller vissa frågor. Den tillgängligainformationen ger inte SKI möjlighet att följa ett svenskägt kärnämne från detämnet förvärvas i utlandet till dess det införs i . SKI har också vissasvårigheter att alltid inhämta de bilaterala garantier som skall ligga tillgrund för ett beslut. En annan brist är att systemet är sådant att SKI inte kanutesluta att transitering av naturligt eller utarmat uran skett utan dessvetskap eftersom transportcertifikat inte erfordras för dessa ämnen. -SKI harvidare bedömt att ett system för registrering av transporter av kärnavfall m.m.bör upprättas. Deoegentligheter som nämns i anmälan från har varit föremål förförundersökning i , men har av åklagarmyndigheten i avskrivitsfrån vidare handläggning. Tungt vatten av norskt ursprung FrånNorge har begärts att svenska myndigheter såvitt möjligt skall spåraanvändningen av det tungvatten som exporterats till . Från norsk sidahar hävdats att ca exporterats till , att häravhar levererats till AB Atomenergi samt att gett tillstånd för vidareexportav fill . SKLs.efterforskningargav följande resultat. Från SKLs sida konstateras att tagit emot 82 tontungt vatten från och exporterat drygt . Drygt finns i dagi Studsvik och vid vissa forskningsinstitutioner. Den resterande mängden fårenligt SKI tillskrivas normala processförluster. Enligtkontrakt mellan AB Atomenergi och Norsk Hydro har levererats till AB Atomenergi . Eventuellt kan ytterligare ha levererats. exporterades huvudparten av det tunga vattnet, drygt , till , och . I kontrakten mellan AB Atomenergi och Norsk Hydro har AB Atomenergi åtagit sig att hos Norsk Hydro begära tillstånd för export. För ca har SKI kunnat påträffa sådant tillstånd medan exporttillstånd för två 424 exporter till omtillhopa ca inte kunnat återfinnas. Före1975 erfordrades inte särskilt regeringstillstånd för export av tungt Bilaga A18 vatten från . Det nationella systemet för kontroll av kärnämne sominfördes inkluderade också det tunga vattnet. Fr.o.m. den tidpunkten harhar SKI därför uppgifter om vad som skett med det tunga vattnet. Mot bakgrundav att allt tungt vatten som exporterats från till faller undervillkoren i det bilaterala avtalet mellan och står dettunga vattnet under betryggande garantier för fredlig användning och kan intevidareexporteras från utan tillstånd. 1988/89: KU30 Bilaga A 18Underbilaga TlUståmlsteslut enligt lagen om kSrnteknlsk verksaohet nSr det gfiller Ijiport och export Tiilst&nd eller annilaD krSvs e.1 - Deuterlum,tritium, litium för annat ändamål än för att åstadkomma självunderhållande kärnreaktioner. - Instrument,apparater eller preparat för medicinskt ändamål varidenterium, tritium eller litium ingår. - Kärnavfall därden sammanlagda vikten av isotopen uran 235 inte överstiger - under förutsättning att s.k. handelstillstånd enligt 2 §strålskyddslagen lämnats - att användas1 undervisning, forskning, medicinska. Jordbrukstekniska, industriella ellerkommersiella ändamål. - Naturligt ellerutarmat uran för användning som motvikt i flygplan. - Vissa produktersom keramlska produkter, elektronröretc som avses 1 8 och 9 §§ kärnteknlkförordningen. - vars haltav naturligt eller utarmat uran eller av torium Inte överstiger per ton. Anmälan till SKI krävs - anrikat uraneller förening vari sådant uran Ingårsom Innehåller högst av Isotopen uran 235, - högst av Isotopen uran 233 1 ren form elleringående 1 förening, - högst plutonium i ren form eller Ingående i förening - högst 5 kllogrtun naturligt eller utarmat uran 1 renform eller ingående i förening, eller - högst torium 1 ren form eller Ingående 1 förening. - vid samtidigtinnehav enligt punkterna ovan får densammanlagda vikten av Innehavet inte överstiga15 gram. - uranet ellernaturligt uran och torium eller annat ämnesom är ägnat att omvandlas till kärnbränsle fårföras in 1 landet av universitet, högskola, forskningsanstalt eller liknande. - Naturligt ellerutarmat uran för framställning av strålskärmnlngsanordningar, färgning av keramlska produkter och glas, framställning av legering, om denna avses för annan användningän som kärnbränsle ochhalten av uran inte överstiger en viktprocent. - Torium för framställningav vissa produkter enligt 9 § kärnteknikförordningen. - Uran, plutoniumeller annat ämne som används som kärnbränsle fårinföras i landet av den som har tillstånd enligt lagen (198'*:3) om kärnteknisk verksamhet att förvärva, inneha,överlåta, bearbeta eller annars ta befattning med sådant ämne. Tillstånd krävs av SKI 1988/89 :KU30 Bilaga A 18Underbilaga - anrikat uraneller förening vari sådant uran Ingår,om innehållet av Isotopen uran 235 uppgår till högst5 kilogram, - högst av isotopen uran 233 i ren form elleringående i förening, - naturligt ellerutarmat uran eller förening vari naturligt eller utarmaturan ingår, eller - torium eller förening vari torium ingår. Tillstånd krävs av SSI - låg och medelaktlvt kärnavfall sådant kärnavfall som skall användas som strålkälla för undervisnings- eller forskningsändamål eller förmedicinska, jordbrukstekniska eller industriella ändamål. Tillstånd krävs av regeringen - Annan Införsel till riket av kärnämne eller kärnavfall än som redovisas ovan. 27 1988/89. Tillstånd eller ansökan krävse.1 - vissa produkterm.m. enligt 6, 8 och 9 §§ kärnteknikförordningen - ämne vars halt av naturligt ellerutarmat uran eller torium inte överstiger200 gram per ton - kärnämnen 1kvantiteter understigande av nedanstående kvantiteter. Tillstånd krävs av SKI - Uran, plutonium, torium ellertritium 1 ren form eller i form av legering, förening ellerblandning, nämligen vid varje utförseltillfälle 1. högst anrikat uran Innehållande av Isotopen uran 235, 2. högst anrikat uran innehållande mer av isotopen uran 235, 3. högst av isotopen uran 233, h. högst plutonium, 5. högst naturligt eller på isotopen uran 235 utarmat uran, 6. högst torium eller 7. högst tritium. - Annan utförsel till riket av kärnämne eller med halt av sådant ämne än som anges ovan - vad som framställts av kärnämne eller vara i vilket sådant ämne ingår - utrustningeller material som anges 1 bilaga till kärnteknlkförordningen. 1988/89:KU30 Bilaga A 18Underbilaga PMangående PKbankens förvärv av aktier i 1988/89:ku30 AndersBjörck (m) har i en skrivelse hemställt att utskottet granskarregeringens beredning av frågan om PKbankens förvärv av aktier i . I anmälan görs det gällande att inblandade statsråd hargivit mycket lite information i ärendet och att det därför har varit svårt attfå en klar bild av regeringens handlande. Statsrådsberedningenöverlämnade en promemoria som upprättats ifinansdepartementet, underbilaga 1. Endebatt om PKbankens köp av , m.m. ägde rum i riksdagenden (prot. 1987/88:120, 2 §). Regeringenbeslutade en proposition om PKbankens förvärv av (prop. 1987/88:178). Riksdagenbiföll propositionen (NU 1987/88:44, rskr. 1988/89:KU30 Bilaga A 19Underbilaga 1 IKonstifutionsutskotteJ I Ink. don f/'//-3 'Dnr '3i/ e Svari anledning av anmälan tillkonstitutionsutskottet angående PKbankens förvärvav aktier i (KU:s dnr 149/88) Härmedöverlämnas en inom upprättadpromemoria (bilaga) som svar i rubricerade ärende.Departementets kontaktman är expeditions- och rättschefenBengt-Ake . Bilaga A19 Underbilaga 1 PKbankensförvgrv av aktier 1 sslon AB () anmäldei en skrivelse daterad den 8 "regeringens beredning av PKbankens köpav " till granskning av riksdagenskonstitutionsutskott. fördesförhandlingar mellan PKbanken och () om förvärv för PKbankenav det av helägda dotterbolaget . Bankens verkställandeledning, styrelseordföranden och de båda vice styrelseordförandena hade kommit till den uppfattningen att ett förvärv avCarnegie var mycket väsentligtför bankens utveckling och en fördelaktig affärför PKbanken om förvärvet kundebetalas med nyemitterade aktier 1 PKbanken. Ett förvärv av en större fondkommissionsrörelse bedömdes vara den enda möjligheten förPKbanken att snabbt utveckla sin värdepappersrörelse. tog PKbankens styrelseordförande med finansministern och presenterade hankledningensbedömning. Avsikten med kontakten varatt f& klarhet i om huvudägaren avprincipiella skå'1 motsatte sig köpet. Efterkontakter inom regeringskretsen, bl.a. med föredraganden1988/89:KU30 1 ärenden angående kreditväsendet,statsrådet . Bilaga A 19Johansson, lämnade fredagen den29 april Underbilaga 1 1988 beskedet att köpet kunde genomföras om styrelsen ansåg att detta var kommersiellt motiverat. Vid en i anordnad debatt om PKbankens köp av , m.m. den l6 maj 1988meddelade att han hade föravsikt att råda regeringen att 1 samma vecka (dvs. ) fattabeslut om en proposition 1 detta ärende(se snabbprotokoll från riksdagsdebatterna 1987/88:120, 2§). Det antecknades 1 riksdagsprotokollet i detta sammanhang att två frågor tillstatsministern genom dehatten besvarats, nämligen fråga 1987/88:'»87 om enskilt ägande i PKbankenoch fråga 1987/88:1*89 om PKbankens Regeringen beslutade proposition1987/88:178 om PKbankens förvärv av . 1 propositionen föreslogs att skulle godkänna den planerade emissionen 1 PKbanken.Propositionen lämnades till senare sammadag. Under ärendetsberedning togs på sedvanligt sätt ett flertal kontakter mellan statsråden och . och avberörda tjänstemän ikanslihuset med företrädare för PKbanken för att skaffa erforderligt underlag för utformningen av propositionen. Propositionen anmäldesoch bordlades första gången . I anledning av propositionen väcktes fem motioner. Den 1 Juni1988 informerade statssekreteraren 1988/89:KU30 näringsutskottet om regeringens förslag. behandladepropositionen och de fem motionerna i utskottets betänkande om PKbankens förvärv av (NU 1987/88:1*1*). att skulle bifalla regeringens förslag. Vid behandling av betänkandet bifölls utskottets hemställan (se snabbprotokoll frånriksdagsdebatterna 1987/88:138, 5 §). PROMEMORIA 1988/89:KU30 Handelsavdelningen Bilaga A 20 Granskninasärende rörande japansk bilexoort (9 bil.) Folkpartiledaren har den 7 oktober 1988till ingivit en skrivelse med rubriken "Begränsningen av japansk bilexport till ".Nedan behandlas de frågor tar upp i sinskrivelse. Framställningen har följande disposition: Historik 1988/89:KU30 De samtal som 1988 förtsmed angående importen av bilar har föregåtts av en lång rad liknande kontakter . bedömdesrisk föreligga att den svenska marknadenskulle bli föremål för en avledning -trade diversion -av japansk bilexport till följd avrestriktioner i andra länder. Ambassaden i framförde 1980 regeringens oro över utvecklingen. 1981 uttrycktes ånyo farhågorfrån svensk sida genom vår ambassad. Statssekreterare erinrade i om riskerna förden svenska marknaden. ambassadörkallades upp till utrikeshcndelsminister 1983. Finansminister berördefrågan med en representant för det japanska utrikesministeriet vid ett . Bilimporten togs också upp av utrikeshandelsminister i samband meden avskeds lunch för den avgående japanske ambassadören 1986. Alltsedan 1981 följerkommerskollegium på departementets begäran importen av personbilar från . Under de årliga blandkommissionsmötena medJapan har synpunkter framförtsfrån svensk sida rörande riskerna förkonkurrenssnedvridning till följd avrestriktioner i andra länder. Frågan har även berörtsi samband med högnivåbesök i , t ex under utrikeshandels- ./l minister besök , jfr bilaga 1 och av ./2 statssekreterare 1988, jfr bilaga 2. 1988/89:KU30 II. Åtgärder ochmotiv Bilaga A 20 1988 uppnåddede japanska bilarna 25,av nybilsregistreringen mot året innan. Denna dramatiska utveckling föranledde att överväga att ånyo ta upp fråganmed . Synpunkter från bilindustrin inhämtades vid ett ./3 möte , jfr bilaga 3. redogjordesfrän departementets sida bl a för de eventuella åtgärder som stod respektive ej stod till buds inom gängse handelspolitiska ramar. Så framhöllsexempelvis, att en begäran om kvantitativa begränsningar ej vore en framkomlig väg liksom att beläggför skada eller hot om skada syntessaknas; eventuella samtal med skulle snarare ses som ett led i vår strävan att förekomma sådant. Det konstaterades, att tecken på en snedvridning av konkurrensen förelåg. Det .förhållande attSverige var det enda land med en egen bilindustri som inte hade egna eller s kfrivilliga japanska begränsningar syntes medföra att utvecklingen av den japanska exporten tillSverige blev annorlunda än vad som kunde förväntas medfria konkurrensförhållanden. Någon skada för inhemsk industri kunde dock inte påvisas i detta läge.Underlag för importbegränsningar saknades därmed. Däremot kunde utvecklingen leda till skada för den inhemska industrin och skäl därmed föreligga förimportbegränsningar inom ramen för . 1988/89:KU30 Bilaga A 20 Mer än tillräckliga skälförelåg dock i detta fall för att geuttryck för oro över utvecklingen. Kontakter i detta syfte är vanliga och fullt normala inom ramen för mellanstatliga förbindelser påhandelsområdet. Det tillhörpraxis i det internationella umgängetatt diskutera frågor innan de antar sådana proportioner att världshandelns regelverk behöver åberopas inför överläggningar eller som underlag för direkta åtgärder. Samråd med industridepartementet ochkommerskolle gium gav ytterligare stöd för departementets bedöm ning att skäl förelåg, att vid särskilda samtal med ta upp bilfrågan, vilket fastställdes vid beredningen inför utrikeshandelsministern den ./4 , jfr bilaga 4. Samtal med fördesi . Någon begäran om kvantitativa begränsningar framfördes ej, och någon överenskommelsehärom har sålunda ej heller ingåtts. Fördetaljerad informa- ./5 tion om samtalens gång hänvisas tillbilaga 5. bestämdes att frågornaskulle diskuteras vidare vid ett tillfälleunder hösten. publicerades uppgifter i den japanska tidningen om att vissa japanska bilproducenter avsågbegränsa sin export till . Dessa uppgifter lågtill grund för den uppmärksamhet som frågandärefter gavs i svensk press. Den japanska ambassaden sågsig där vid föranlåten att vid besök på UD/H klargöra sin syn på bilfrågan,nämligen att några överenskommelser om begränsningar ej existerade, ./6 jfr bil 6. 1988/89: KU30 Bilaga A 20 Bilexporten berördesdärefter under det ordinarie, årliga blandkommissionsmötet, som ägderum den 10 - . utredde ärendetpå nytt genom en särskild remissomgång.Resultatet av denna återfinns i ./7 bilaga 7. Om detta tämligen omfångsrikamaterial