bet · GC01JuU21 · 1988-12-31 00:00:00 — Säkerhetspolisen (SÄK) 1988/89 JuU21 I proposition 1988/89:108 har regeringen() föreslagit att anta vid propositionen fogadeförslag till 1. lag om ändringi polislagen (1984:387), 2. lag om ändringi lagen (1976:600) om offentlig anställning. I propositionen har regeringenvidare dels föreslagit att godkänna de riktlinjer somcivilministern i propositionen har förordat i fråga om säkerhetspolisenbeträffande dels ledning och parlamentarisk insyn, dels personalpolitik, dels föreslagit att till Polisverksamhetenrörande brott mot rikets säkerhet m.m. för /90 under trettondehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på . och dels berett tillfälle att ta del av vadcivilministern i propositionen har anfört i fråga om säkerhetspolisensorganisatoriska hemvist, arbetsuppgifter och organisation. Under ärendets beredning har utskottet inhämtatupplysningar genom bl.a. en hearing med företrädare för rikspolisstyrelsenssäkerhetsavdelning (RPS/Säk). I samband med propositionen behandlar utskottet dels demed anledning av propositionen väckta motionerna 1988/89:Ju3 av (), 1988/89:Ju4 av m.fl. (s), 1988/89:Ju5 av . (vpk), 1988/89:Ju6 av (), 1988/89:Ju7 av (),1988/89:Ju8 av m.fl. (m),1988/89:Ju9 av Marfin ochJan (båda s) och 1988/89:JulO av m.fl. (mp), dels denunder den allmänna motionstiden väckta motionen 1988/89:Ju215 av Bo Hammarm.fl. (vpk). Motionsyrkandena redovisas på s. De vidpropositionen fogade lagförslagen har följande lydelse. 1988/89. Lagom ändringi polislagen(1984:387) Härigenomföreskrivs att 7 § polislagen (1984:387) skall ha följande lydelse. Rikspolisstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för polisväsendet och har tillsyn över detta.Styrelsen skall verka för planmässighet, samordning och rationalisering inompolisväsendet. Regeringenkan uppdra åt att i särskilda hänseenden ledapolisverksamhet eller bestämma om sådan verksamhet. När rikspolisstyrelsenleder polisverksamhet skall vad som i lag eller annan författning föreskrivsom polismyndighet i tillämpliga delar gälla även . Regeringenkan uppdra åt att leda polisverksamhet för att förebyggaoch avslöja brott mot rikets säkerhet. Regeringen kan också uppdra åtrikspolisstyrelsen att i särskilda hänseenden leda annan polisverksamhet. Närrikspolisstyrelsen leder polisverksamhet skall vad som i lag eller annan författningföreskrivs om polismyndighet i tillämpliga delar gälla ävenrikspolisstyrelsen. Dennalag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning Härigenom föreskrivs att 7 kap. 8 § lagen(1976:600) om offentlig anställning' skall ha följande lydelse. Föreslagen lydelse 1 kap. 8§ En arbetstagare hos staten som är anställd med fullmakt får förflyttas till en annan statlig tjänst, som tillsätts med fullmakt. Inom försvarsmakten får dessutom en arbetstagare, som har en militär tjänst och som är anställd med förordnande tills vidare, förflyttas till en annan militär tjänst enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar. Enarbetstagare hos staten som är anställd med fullmakt får förflyttas till enannan statlig tjänst, som tillsätts med fullmakt. Inom försvarsmakten fårdessutom en arbetstagare, som har en militär tjänst och som är anställd medförordnande tills vidare, förflyttas till en annan militär tjänst enligt denärmare föreskrifter som regeringen meddelar. Å ven en arbetstagare som äranställd vid jör arbete i polisverksamhet Jör att förebyggaoch avslöja brott mot rikets säkerhet får förflyttas tid en annan stadig tjänstenhgt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar. En arbetstagare som ärpolis får därvid endast JÖrJlyttas tdl en annan polistjänst. Förflyttning enligt första stycket till enanställning hos en myndighet inom något annat verksamhetsområde får endast skeom arbetsuppgifterna är likartade eller arbetstagaren i allt fall med hänsyntill sin utbildning är lämpad för anställningen. Omförflyttning av den som är utnämnd till ordinarie domare föreskrivs iregeringsformen. Dennalag träder i kraft den . Lagen omtryckt 1987:1000. r 1988/89. Motionerna 1988/89:JuU21 1988/89:Ju3 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag innebärande att en av lekmannarepresentanterna kanutses till ordförande i . 1988/89:Ju4 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om inrättande av en särskild nämnd med uppgift attpå sätt som redovisats i motionen följa och granska säkerhetspolisens arbete, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om säkerhetspolisensledning, rekrytering, utbildning och specialistkompetens. 1988/89:Ju5 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att beslutar om inrättandet av en SÄPO-nämndmed representation av samtliga riksdagsparfier, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts omSÄPO-nämndens verksamhet, 3. att riksdagenbeslutar att samtliga riksdagsparfier skall företrädas i , 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omöverläggningar med samtliga riksdagspartier i samband med att rikflinjerutfärdas för verksamhet. 1988/89:Ju6 av () vari yrkas attriksdagen beträffande riktlinjer i fråga om säkerhetspolisen såvitt gällerledning och parlamentarisk insyn som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen.. 1988/89:Ju7 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om denkompetensskada som en personalcirkulation för spanare inom säkerhetspolisenmedför. 1988/89:Ju8 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om informellakontakter mellan och säkerhetspolisen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts omsäkerhetspolisens ledning,- ,,,:.;-:.. ' 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts omrikspolisstyrelsens granskning av säkerhetspolisenv, . , -) : ; 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handläggningen av samordnings- och organisationsfrågor som berör . 1988/89:Ju9 av och (båda s)vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om detparlamentariska inflytandet över säkerhetspolisens ledning, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i rnotionen anförts om att denregionala organisationen bibehålls och förstärks, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attrekryteringen bör ses över. 1988/89:JulO av ClaesRoxbergh m.fl. (mp) vari yrkas 1988/89:JuU21 1. att som sin meningger regeringen till känna att samfliga i invalda partier skallmedverka i samrådet i framtagandet av riktlinjer för säkerhetspolisens framtidaverksamhet, 2. att som sin meningger regeringen till känna att samtliga i invalda partier skall hainsyn i såväl som säkerhetspolisens arbete. 1988/89:Ju215av m.fl. (vpk) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om behovet av utrikespolifisk kompetensinom . Denpolisiära säkerhetstjänsten eller säkerhetspolisen (SÄK) benämns officielltpolisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet. Säkerhetspolisen utgörorganisatoriskt en avdelning inom , säkerhetsavdelningen(RPS/Säk). allmänna debatten har säkerhetspolisen tilldragit sig ettstort intresse. En allmän översyn i parlamentariska former av säkerhetspolisensverksamhet företogs av en parlamentarisk nämnd i anledning avavslöjandet av spionen (jfr SOU 1968:4). 1965 har företagits flera förändringar av säkerhetspolisensorganisafion och verksamhet. Dessa har föranletts både av interna översyner ochav förslag från särskilda utredningar, t.ex. den. juristkommission somfillsattes i anledning av att den f.d. säkerhetspolismannen som spion (jfr Ds Ju 1979:18 och 1980:2). Olika frågor om en översynhar också från tid fill annan aktualiserats i , därvid utskottet bl.a.i anslutning till förslag av juristkommissionen i fallet räknat med enförutsättningslös utvärdering av säkerhetstjänsten (se JuU 1987/88:23 s. 2 ochdär gjorda hänvisningar). Det kan nämnas att den genomgripande reform av densvenska polisen som har genomförts successivt i stort settinte direkt har berört säkerhetspolisen. Är1987 tillkallade chefen för , under .vilket poHsen dåhörde, efter regeringens bemyndigande.en parlamentarisk kommitté för att pånytt få till stånd en allsidig genpmlysning av säkerhetspolisen.' Kommittén haravlämnat delbetänkandet (SOU 1988:16) Säkerhets-pohsens inriktning ochorganisation. I betänkandet redovisas överväganden beträffande arbetsuppgifter,organisation, ledning, parlamentarisk insyn, personalpolifik och lagtekniskafrågor. För kommittén återstår att behandla frågor om personalkontrollen,säkerhetspolisens arbetsmetoder och medde-larfriheten. Förslagen i propositionen grundas på betänkandet ochremissbehandlingen. Propositionenshuvudsakliga innehåll , 1988/89: JuU21 I propositionen redovisas vissa principiellaställningstaganden om den polisiära säkerhetstjänsten. För denna verksamhet böräven finnas en särskild polisorganisation (säkerhetspolisen) inomrikspolisstyrelsen. Säkerhetspolisen bör svara för kontraspionage,terrorismbekämpning och åtgärder mot subversiv verksamhet samt säkerhetsskydd.Regeringen bör lägga fast riktlinjer för verksamheten efter samråd medpartiledarna för de partier som är företrädda i utrikesnämnden.Säkerhetspolisens ledning bör förstärkas och den parlamentariska insynenförbättras. Även personalpolitiska frågor berörs. I propositionen föreslås också att det i polislagen(1984:387) tas in uttryckliga regler om att kan ges iuppdrag att leda polisverksamhet för att förebygga och avslöja brott mot riketssäkerhet. Vidare föreslås att bestämmelser om förflyttningsskyldighet förarbetstagare vid säkerhetspolisen tas in i lagen (1976:600) om offentliganställning. I propositionen lämnas vidare förslag om medéisahvisningför säkerhetspolisen för nästa budgetår. Den föreslagna reformeringen av säkerhetspolisen bör isina huvuddrag genomföras under nästa budgetår. Lagändringarna föreslås träda ikraft . Som framgår av det föregående har utskottet tidigare vidskilda tillfällen uppmärksammat frågorna om säkerhetspolisens inriktning ochorganisafion och också förutsatt en förutsättningslös utvärdering avsäkerhetstjänsten. Rent allmänt vill utskottet uttala sin anslutning i storttill en reformering av säkerhetspolisen med den inriktning som, föreslås ipropositionen och som bl.a. innebär en förstärkning av säkerhetspolisensledning och en förbättring av den parlamentariska insynen. Innan utskottet går in på enskildheter i förslagen villutskottet,notera att säkerhetspolisens arbetsfält i flera avseenden skiljer sigfrån vad som gäller för den öppna polisen. Inriktningen på att skydda riketsyttre och inre säkerhet ställer delvis andra krav i fråga om hur verksamhetenorganiseras och bedrivs. Till det mest karakterisfiska för säkerhetstjänstenhör den stränga sekretess som omgärdar verksamheten. Även om-öppenheten blivitstörre , står det ändå klart att säkerhetspolisens verksamhettill stor del måste bedrivas utan den insyn som finns på de flesta andra håll idet allmännas verksamhet. Detta gör förutsättningarna för en allmän debatt omsäkerhetspolisen annorlunda än när det gäller myndighetsverksamhet i allmänhet.Även om målen för säkerhetspolisen är klara, nämligen att förebygga och avslöjabrott mot rikets säkerhet, måste sålunda debatten i regel föras utan att deflesta deltagare har någon närmare kännedom om hur verksamheten bedrivs ipraktiken., Organisatoriskthemvist, arbetsuppgifter och organisation 1988/89: JuU21 Säkerhetspolisen utgör organisatoriskt en avdelning inomrikspolisstyrelsen och leds under rikspolischefen av en avdelningschef. Underavdelningschefen består säkerhetsavdelningen av en central organisation iStockholm samt en fältorganisation med regions- och länssektioner. Den centralaorganisa- , tionen är indelad i tre huvudenheter, nämligen ettsekretariat och två byråer. I propositionen uttalar civilministern attsäkerhetspolisen alltjämt bör vara organisatoriskt knuten tillrikspolisstyrelsen. Säkerhetspolisen bör även i fortsättningen ha ansvar förkontraspionage,, terrorismbekämpning och åtgärder mot subversiv verksamhet samtsäkerhetsskydd. När det gäller personskyddet - en del,av säkerhetsskyddet - börsäkerhetspolisen ta över huvuddelen av den livvaktsverksamhet som förnärvarande bedrivs vid polismyndigheten i . Också i fortsättningen börsignalspaning samt beredskapsplanering för polisväsendet bedrivas vid säkerhetspolisen.Enligt vad civilministern vidare uttalar bör den centrala organisationen vidsäkerhetspolisen bestå av fyra huvudenheter (byråer). Regeringens särskildaansvar för säkerhetspolisen talar enligt civilministerns mening för att det .även framgent bör ankomma på regeringen att bestämma om byråindelningen. Vad civilministern anfört i fråga om säkerhetspolisensorganisatoriska hemvist, arbetsuppgifter och organisation föranleder ingetsärskilt uttalande. Vid behandlingen av de i propositionen angivnariktlinjerna i fråga om säkerhetspolisen beträffande ledning och parlamentariskinsyn uttalar civilministern under rubriken statsmakternas styrning attregeringen bör utfärda riktlinjer för säkerhetspolisen och att riktlinjerna börtillkomma efter samråd med partiledarna för de partier som är företrädda iutrikesnämnden. Enligt vad civilministern vidare anför är det här fråga omnärmare riktlinjer för säkerhetspolisen, vars verksamhet måste bygga på ingåendebedömningar av säkerhetspolitisk art som det ankommer på statsmakterna attgöra. Sådana bedömningar kan t.ex. gälla militärstrategiska hotbilder,innebörden av den svenska neutraliteten och utvecklingen av den internationellaterrorismen. Hit hör vidare bedömningen av vilket hot som föreligger frånsubversiva grupper i samhället och av frågor om det internationella samarbetetpå säkerhetstjänstens område. Riktlinjerna bör utfärdas i samband medregeringens regleringsbrev för säkerhetspolisen. Sekretessen torde enligt civilministern hindra att närmareriktlinjer för säkerhetspolisen redovisas offenfiigt. Det är därför, anför hanvidare, inte lämpligt att sådana frågor behandlas i samband med riksdagensbudgetbehandling. Å andra sidan, påpekar civilministern, är det särskiltangeläget att beredningen av riktlinjer på ett område som detta sker på ettsådant sätt att de kan få så bred parlamentarisk bas som möjligt. Mot dennabakgrund föreslår han - som sagts - samråd med ledarna för de partier som ärföreträdda i utrikesnämnden. Imotionerna Ju5 och JulO förespråkas att samtliga riksdagspartier bör 1988/89:JuU21 delta i samrådet angående riktlinjerna. Utskottetfinner för sin del att den ordning för samråd som civilministern förordat ärlämplig och avstyrker bifall till motionerna i den här delen. Utskottet noterari sammanhanget att utrikesnämnden är ett organ för överläggningar på högstanivå i viktiga utrikes- och säkerhetspolitiska frågor (jft SOU 1988:16 s. 1motion Ju6 påpekas att regeringsförslaget kan innebära en risk för konflikt medprinciperna för budgetbehandhng. Mofionären godtar att de närmareriktlinjerna för verksamheten i detalj utformas på det sätt som förordas ipropositionen men efterlyser en ordning enligt vilken frågor omallmänna riktlinjer i huvuddrag och frågor om ändringar häri blir föremål förriksdagens ställningstagande och bedömning i samband med budgetbehandlingen.Motionsyrkandet innebär en begäran om tillkännagivande härom. Somcivilministern anger i proposifionen förekommer det i nuvarande ordning attriksdagen i samband med budgetbehandlingeh tar ställning till mera övergripandefrågor rörande säkerhetspolisen. Detta har t.ex. gäUt både organisatoriskafrågor och frågor om verksamhetens inriktning. Mot denna bakgrund kan utskottetansluta sig till motionsönskemålet som för övrigt inte strider mot vad somförordats i propositionen. Det kan anmärkas att utskottet såsom kaninhämta underlag för sitt ställningstagande i särskild ordning. Vidbehandlingen av de i föregående avsnitt nämnda riktlinjerna uttalarcivilministern under rubriken säkerhetspolisens ledning att ledningen avsäkerhetspolisen under rikspolischefen bör anförtros åt en säkerhetspöli-schefsom rekryteras bland personer som kan komma i fråga för verkschefsbefattningar. Imotion Ju8 avvisas denna ordning under hänvisning fill bl.a. risker fördubbelkommando och oklarheter beträffande kompetensfördelningen inomrikspolisstyrelsen. Utskottetvill till en början notera att säkerhetspolisen redan enligt nuvarande ordningpå tjänstemannaplanet leds av rikspolischefen och,'under denne, av chefen försäkerhetsavdelningen. Det är vidare klart att den som skall leda och utvecklaen verksamhet som säkerhetspolisens - såsom civilministern påpekar - bör ha enbred erfarenhet av samhällsfrågor över huvud och måste kunna uppträda medauktoritet r samarbetet med statsråd och myndighetschefer. Redan det som nusagts talar enligt utskottets mening för en sådan höjning av kompetensnivån hossäkerhetspolischefen som regeringsförslaget innebär. En höjning avkompetensnivån bör för övrigt redan i sig motverka uppkomsten av sådanaolägenheter som motionärerna antytt. Härtill kommer att den i propositionenförordade ordningen inte innebär att rikspolischefens högsta ansvar försäkerhetspolisen upphör. Vid fastläggande av arbetsfördelningen mellanrikspolischefen och säkerhetspolischefen bör - som det, anges i propositionen- utgångspunkten vara att rikspolischefenbeslutar i säkerhetsfrågor av stor betydelse eller av särskild 1988/89:JuU21 vikt samt i sådana säkerhetsfrågor som berör även den öppna polisen. Härvidlag bör vidare gälla att rikspolischefen hålls informerad i löpande ärenden och att han då bör vara oförhindrad att ta till sig beslutanderätten i ett särskilt fall. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. ' Vid behandlingen av de förut nämnda riktlinjerna uttalarcivilministern under rubriken parlamentarisk insyn att rikspolisstyrelsensstyrelse bör få till särskild uppgift att följa tillarripningen av regeringensrikflinjer för säkerhetspolisen och redovisa sin bedömning för regeringen. Enligt nuvarande ordning leds säkerhetspolisen påverksledningsnivå av rikspolisens styrelse och av rikspolischefen, som är dessordförande. I styrelsen ingår vid handläggningen av säkerhetsärendenrikspolischefen, chefen för säkerhetsavdelningen och sex av regeringen utseddalekmanna-representanter, i regel riksdagsledamöter. De sexlekmannarepresentanterna utövar på detta sätt en löpande parlamentarisk insyni säkerhetspolisens verksamhet. Regeringsförslaget innebär en fördjupad parlamentariskinsyn som skall grundas på en särskild instrukfionsföreskrift. Som anges ipropositionen innebär den nya ordningen rent praktiskt att styrelsen fåranledning att företa en mera systematisk granskning av säkerhetspolisen än förnärvarande. I motionerna Ju5 och JulO förespråkas att samtligariksdagspartier skall företrädas i styrelse. Underhänvisning fill övervägandena i fråga om ordningen för samråd rörande närmareriktlinjer för säkerhetspolisen (se avsnittet statsmakternas styrning ovan)avstyrker utskottet bifall till motionerna även i denna del. Mot bakgrund av styrelsens delvis nya arbetsuppgifterefterlyses i motion Ju3 en ordning enligt vilken en av lekmannarepresentanternakan utses fill ordförande i styrelsen. Som mofivering härför hävdar mofionärenatt en sådan ordning numera har införts i många andra verksstyrelser. Utskottet noterar att utgångspunkten för mofionsönskemåletså fill vida inte är korrekt att verkschefen 1987 (prop. 1986/87:99, KU 29, rskr. 226) numera normaltär ordförande i myndighetens styrelse: Redan på denna grund men även medbeaktande av den särskilda ställning rikspolischefen bör inta avstyrkerutskottet bifall till motionen. Likaledes under hänvisning till styrelsens delvis nyaarbetsuppgifter framförs i motion Ju8 önskemål om att styrelsen - för att detskall bli fråga om en reell granskning bör få ett särskilt granskningskansh ochkunna inom sig tillsätta ett granskningsutskott. Utskottet hyser på det sättet sympafi för tankarna bakommotionsönskemålet att utskottet liksom mofionärerna finner det mycketangeläget att det skapas goda praktiska förutsättningar för den fördjupadeinsyn och granskning som det här är fråga'om: Förvisso kommer den nyaordningen att ställa särskilda krav inte bara på lekmannaledamöterna utan ocksåpå ordföranden och andra befattningshavare. Som anförs i proposifionen får detankomma påstyrelsen att ge anvisningar om den redovisning av verksamheten som1988/89:JuU21 erfordras från tjänstemännens sida, och även när det gälleravfattandet av granskningsrapporter och annat arbete ankommer det påtjänstemännen att biträda styrelsen i all den utsträckning som begärs.Utskottet kan inte dela motionärernas farhågor rörande bristande kontinuitetoch risker för lojalitetskonflikter. En kompetent och aktiv styrelse bör inteha några svårigheter att nå de uppställda målen. Någon särskild formaliseringav granskningsarbetet på det sätt som föreslås i motionen påkallas inte. I motionerna Ju4, Ju5 och Ju9 framställs yrkanden ominrättande av en särskild eller SÄK-styrelse. Även här ärmotiveringen intresset av att öka det parlamentariska inflytandet, bl.a. ifråga om säkerhetspolisens register. Frågan om inrättande av en särskild har sambandmed säkerhetspolisens uppgifter inom ramen för personalkontrollsystemet; det äri förbindelse med personalkontrollen som frågor rörande det särskildapolisregistret vid säkerhetspolisen aktualiseras (se 2 § personalkontrollkun- , görelsen 1969:446). Saken har också berörts under förarbetena på det nuaktuella regeringsförslaget (se prop. s. 16). Som utskottet anfört iinledningen till detta betänkande återstår det i arbetet på en reformering avsäkerhetspolisen att göra en översyn av personalkontrollen. Därför har ännuinte lagts fram något förslag i frågan om en sådan särskild nämnd. Det blirtillfälle för utskottet att återkomma till saken i ett senare sammanhang.Utskottet avstyrker bifall till motionerna i den här delen. Vid behandlingen av de i propositionen angivnariktlinjerna i fråga om säkerhetspolisen beträffande personalpolitik uttalarcivilministern under rubriken rekrytering och utbildning att en fortsatt godrekrytering och utbildning är en förutsättning för att det praktiska arbetetinom säkerhetspolisen skall kunna bedrivas kompetent och effektivt. Hanframhåller att såväl rekrytering som utbildning fortlöpande utvecklas genominterna åtgärder vid säkerhetspolisen. Civilministern understryker att enprövotid bör gälla som huvudregel vid rekrytering tillsäkerhetspolisen. Han uttalar också att det är angeläget attrikspolisstyrelsennär det gäller arbetet vid säkerhetspolisen bedriver enaktiv personalpolitik och att tillräckliga resurser avdelas för personalvård. Isammanhanget berör han också vikten av att personalen besitter sådanaegenskaper som gott omdöme och förmåga till diskretion samt ett demokratisktoch öppet sinnelag. I/nof/onewfl/w/och 7j(9framförs önskemål om fortgående överväganden rörande rekrytering ochutbildning med särskild inriktning på att nå större demokratisk säkerhet ocheffektivitet. Utskottet ansluter sig gärna till tankarna bakommotionsönskemålen, och utskottet vill understryka vikten av att det fortsattaarbetet för rekrytering och utbildning bedrivs såatt säkerhetstjänsten till sigknyter befattningshavare som uppvisar sådana personliga egenskaper som nyssnämnts. Detta är i själva verket ett väsentligt led i den personalpolitik försäkerhetstjänsten som Med dessa uttalanden får motionsönskemålen anses vara 1988/89:JuU21tillgodosedda. Vid behandlingen av de i föregående avsnitt nämndarikthnjerna uttalar civilministern under rubriken specialistkompetens attsäkerhetspolisen bör filiföras specialistkompetens inom olika områden, såsomteknik, juridik, utrikespolitik och militära frågor. Han förklarar sig emellertidinte vara beredd att i detalj ta ställning till bl.a. frågan hurdetta lämpligen böi" ske.