bet · GC01FiU32 · 1988-12-31 00:00:00 — Finansutskottetsbetänkande /89: FiU32 Valutaregleringen (prop. 1988/89: 142) 1988/89 FiU32 Riksdagenhar tidigare fattat principbeslut om att valutaregleringen skall avvecklas. 1detta betänkande behandlar utskottet vissa lagförslag som är avsedda atttillgodose kraven på skattekontroll och statistik vid den fortgåendeavvecklingen. Utskottetbiträder de i propositionen framlagda förslagen som innebär attvalutaregleringen tillämpas under . Taxeringslagen föreslåsockså bli kompletterad med föreskrifter om skyldignet for valutabanker ochfondkommissionärer att lämna kontrolluppgifter om såväl innehav som avkastningpå utländska värdepapper, liksom handeln med sådana instrument. Dessutom skallvalutabanker lämna uppgift om summan av fysisk persons betalningar tilleller från utlandet i de fall transaktionerna var för sig överstiger 25 000kr. Avsikten med förlängningen av valutaregleringen är i första hand attutnyttja dess yttre regelverk som grund för statisfikinsamling ochskattekontroll. Utskottet avstyrker i detta sammanhang fem motioner en från varje oppositionsparti med krav på allt ifrån omedelbar avvecklingav valutaregleringen till krav på återinförande av tidigare restrikfioner. I detta betänkandebehandlar utskottet dels proposition1988/89:142 om fortsatt valutareglering, m. m. dels de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1988/89: Fi54 av m. fl. (fp), 1988/89: Fi55 av LarsTobisson m. fl. (m), 1988/89: Fi5ö av m. fl. (vpk), 1988/89: Fi57av m. fl. (c), 1988/89:Fi58 av m. fl. (mp). Skatteutskottethar beretts tillfälle att yttra sig i ärendet. (1988/89: SkU3y) har som bilaga2 fogats till betänkandet. I 1988/89. Propositionen 1988/89:FiU32 1proposition 1988/89:142 har regeringen () efter föredragningav statsrådet delsföreslagit att anta i propositionen framlagda förslag till 1. lagom ändring i taxeringslagen(I95é:é23), 2. lag om ändring iskatteregisterlagen (1980: 343), 3. lag om tillämpning avvalutalagen (1939:350), delsberett tillfälle att ta del av i propositionen framlagt förslag rill 4. förordning omfortsatt giltighet av valutaförordningen (1959:2ö4). Proposifionenslagförslag och förslag till förordning återfinns i bilaga 1 i betänkandet. 1988/89:Fi54 av m. fl. (fp) vari yrkas 1. attriksdagen med avslag på proposition 1988/89:142 beslutar om för längning av valufaregleringen till i enlighet med vad som i motionen anförs, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om valutabankernasmonopolsituation för utlandsbetalningar, 3. att som sin meningger regeringen fill känna vad i motionen anförs om specialregler iskattekontrollen som enbart berör utlandsaflarer, 4. att avslår förslagetom kontrolluppgifter för transaktioner, 5. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om reglerna för generellataxeringsrevisioner utan angivande av namn på den som skall revideras. 1988/89:Fi55 av m. fl. (m) vari yrkas 1. att avslår förslageti proposition 1988/89:142 att föriänga valutaregleringen, 2. att hos regeringenbegär förslag till lagstiftning som innebär att en tillfredsställandeskattekontroll kan upprätthållas i enlighet med vad som i motionen anförts. 1988/89:Fi5é av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att med ändring avsitt tidigare beslut med anledning av proposition 1988/89:100 beslutar återtalättnaderna i tillämpningen av valutaregleringen, 2. att hos regeringenbegär ett förslag om program för att motverka den snabbatransnationaliseringen av ekonomin. 1988/89:Fi57av m.fl. (c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en fortsatt valutareglering. 1988/89: Fi58 av IngerSchöriing m. fl. (mp) vari yrkas 1988/89:FiU32 1. att avslårproposition 1988/89: 142 i vad gäller fortsatt liberalisering avvalutaregleringen, 2. att begär attregeringen, med beaktande av vad som anförs i motionen, ytterligare utrederfrågan om valutaregleringens fortbestånd, 3. att som sin meningger regeringen till känna, att om yrkande 1 avslås, skattemyndighetens möjlighettill kontroll utreds fylligare än vad som skett. Riksdagenhar fattat principbeslut om att valutaregleringen skall avvecklas(prop. 1988/89:100 bil. 1, FiU20,rskr. Idet sammanhanget uttaladeriksdagen att det både är möjligt och önskvärt att fullfölja den tidigarepåbörjade avvecklingen. Målet är att avveckla regleringen i dess helhet. Detankommer på att besluta om i vilken takt de olikaregleringsinstmmenten skall avskaffas. Efter avregleringen kommer valutalagstiftningenaft behållas endast i beredskapssyfte. Enfömtsättning för att avregleringen skall kunna fullföljas är dock, harriksdagen betonat, att en fullgod skattekontroll kan upprätthållas. Riksdagenhar också framhållit vikten av att avvecklingen sker på ett sådant sätt att engod statistik över utrikesbetalningarna kan bibehållas. nu aktuella propositionen redovisas hur kraven på skattekontroll ochstatistik skall kunna tillgodoses. Förslagen fömtsätter att valutalagen ochvalutaförordningen behålls oförändrade, och att förordnande ges om fortsattvalutareglering även efter . Föredragande statsrådet betonardock att förslagen till viss del skall ses som temporära. Av främst tidsskälhar det inte varit möjligt att utforma reglerna för skattekontroll så att de ialla delar är fristående från gällande bestämmelser om valutaregleringen. Närde egentliga motiven för valutaförfattningarna helt har fallit bort kommerdärför andra lösningar att krävas, påpekas det i propositionen. Ienlighet härmed föreslår föredraganden att vissa bestämmelser i valu-falagen(1939: 350) samt valutaförordningen (1959:204) skall gälla i ytterligare ettår, dvs. För en sådan föriängning talar också andraskäl. Som föredraganden framhåller hindrar förlängningen givetvis interiksbanken från att besluta om fortsatta avregleringar i den takt som bankenfinner riktig. 1propositionen föreslås också att taxeringslagen (195é:é23) kompletteras medföreskrifter om att valutabanker och fondkommissionärer skall åläggas att lämnakontrolluppgifter om såväl innehav av som avkastning på utländska värdepapper,liksom om handeln med sådana instmment. Valutabank skall också lämna uppgift omsumman av fysisk persons betalningar till eller från utlandet i de falltransaktionerna var för sig överstiger . ti /89. Propositionens förslag hartagits upp i fem motioner en från varje op- 1988/89:FiU32 De treborgerliga partiema är positiva till avvecklingen av valutaregleringen.Folkpartiet och moderata samlingspartiet vill påskynda den och är därför inteberedda att föriänga tillämpningen av valutalagarna i den utsträckning somregeringen föreslagit. Å andra sidan ifrågasätter de gröna ochvänsterpartiet kommunistema liberaliseringen och vill för sin del hejdaavregleringen resp. återta tidigare restriktioner. Skatteutskottethar beretts tillfälle att yttra sig i ärendet, och detta yttrande (1988/89:SkU3y) finns fogat till betänkandet som en bilaga. Krav på skärpt eller bibehållen valutareglering Engemensam utgångspunkt för den kritik som kommunisterna ochmiljöpartiet de gröna riktar mot den förestående avvecklingen avvalutaregleringen är att regleringen behövs för att skall kunna föra enoberoende och självständig ekonomisk politik. Iallt väsentligt överensstämmer kritiken med de synpunkter som de båda partiernaframförde när tidigare fattade principbeslut i ärendet.Finansutskottet avvisade då motionäremas krav och finner inte heller nuanledning att förorda ett avbrott i avregleringen, än mindre en återgång tilltidigare restriktioner. Såsom framhålls i propositionen finns det inte någrasamhällsekonomiskt eller stabiliseringspolitiskt bärande skäl till att behålladet materiella innehållet i valutaregleringen. Det går inte heller att med foghävda att valutaregleringen ger ett sådant skydd som gör detmöjligt för oss att föra en autonom penningpolitik. här anfört innebär att utskottet inte heller är berett att biträdadet i motion Fi5é (vpk) framförda kravet på ett program för att motverkatransnationaliseringen; ett program som i första hand skall läggas upp så atttidigare lättnader i valutaregleringen återtas, men aft också skärpningarinförs. har anslutit sig till frihandelsprincipen. Detfria handelsutbytet underiättas av fria kapitalflöden. Valutaregleringen harvarit konkurrenshämmande för svenska företag och har dessutom drabbatföretagen olika hårt beroende på bl. a. storlek, internationell utbredning ochproduktionsinriktning. Detsagda innebär vidare att det enligt utskottets mening inte finns anledning attytterligare utreda frågan om valutaregleringens fortbestånd. Frågor av dettaslag har varit föremål för en ingående prövning i valutakommittén, somår 1985 lade fram sitt slutbetänkande (SOU 1985:52). Meddet anförda avstyrker utskottet motion Fi5é (vpk) och motion Ei58 (mp)yrkandena I och 2. Förlängningav valutaregleringen /89:FiU32 propositionen föreslagna lösningen innebär således att valutaregleringen ipraktiken avskaffas men att dess yttre regelverk behålls tills vidare som gmndför erforderlig statistikinsamling och skattekontroll. Fullmäktigei har i en skrivelse till regeringen uttalat att tiden fram tillregleringsperiodens slut skall användas för den fortsatta avvecklingen avvalutaregleringen och för att överväga och föreslå lösningar på deskattekontroll- och statistikproblem m.m. som uppkommer när valutaregleringenavskaffas. Utskottetkonstaterar att det bland motionärerna råder bred enighet om att kraven påskattekontroll och statistik måste tillgodoses vid en avveckling avvalutaregleringen. Vad frågan närmast gäller är hur dessa krav skalltillgodoses, alternativt hur länge valufaförfattningarna skall kunna utnyttjassom ett provisorium i avvaktan på mer bestående lösningar. Moderatasamlingspartiet avvisar helt tanken på en föriängning av valutaregleringen ochanser att återstoden av regleringen skall avskaffas i ett slag senast den 30juni 1989. De skattetekniska problemen bör i stället lösas genom lagstiftningvid sidan av nuvarande regelverk. Motionärerna pekar på det kontrollsystem somtillämpas i , och som innebär att den skattskyldige tillåts öppna kontoi utlandet om den utländska banken kan utfärda intyg om kontoställning m. m.till de danska skattemyndigheterna. Liknande regler borde kunna tillämpas ävenför svenska valutain-länningar, anser motionärerna. Folkpartietaccepterar föriängningen, men endast till årets utgång, medan ,kommunisterna och de gröna inte anför någraerinringar mot propositionens förslag i denna del. Skatteutskottetslår i sitt yttrande fast att det inte bör komma i fråga att avveckla de delarav valutaregleringen som används för skattemyndigheternas kontroll utan attsamtidigt försäkra sig om aft kontrollen i tillräcklig grad kan tillgodoses påannat sätt. Enligt skatteutskottets mening är det inte möjligtatf undvara vissa delar av valutaregleringen utan atf kontrollaspektenåsidosätts. Finansutskottetdelar skatteutskottets bedömning. Behovet av fullgod skattekontroll måstebeaktas och den fortsatta avregleringen får inte forceras fram på bekostnadhärav. Kontrollsystem av det slag som redovisas i motion Fi55 (m) utgör isammanhanget inget verkligt alternativ i och med att de inte kan omsättas iomedelbart praktisk tillämpning. Dessutom kan de inte direkt inordnas inuvarande statistiksystem. Delarav valutaförfattningama kommer övergångsvis atf behövas, inte för att regleravalutaflödena utan för att registrera dem. Med hänsyn härtill är utskottet inteberett att förorda kortare tillämpningsperiod än den som föreslås ipropositionen. I likhet med skatteutskottet fömtsätter emellertidfinansutskottet att regeringen fortsätter arbetet med atf utforma en kontrollsom är fristående från valutaregleringen. Detta fömtsätter inte bara nyaföreskrifter utan i ett senare skede också ett mer utvecklat internationelltsamarbete på skattekontrollområdet. Såsom framhålls i propositionen tordenämligen en helt tillfredsställande kontroll av transaktioner över gränserna kunna uppnåsförst genom ett närmare samarbete mellan olika 1988/89:FiU32 ländersskattemyndigheter. Friare kapitalrörelser kan också skapa behov av ändringar ide materiella beskattningsreglerna. här anfört innebär således aft utskottet biträder förslaget ipropositionen om en förlängning av valutaregleringen och avstyrker motionernaFi55 (m) samt Fi54 (fp) yrkande 1. 1likhet med skatteutskottet utgår utskottet från att regeringen kommer atfredovisa de resultat som uppnås i det pågående arbetet med kontrollfrågorna. 1det sammanhanget kommer givetvis skattemyndigheternas kontrollmöjligheter attbelysas ytterligare. Såsom skatteutskottet framhåller finns det därför inteskäl att förorda en särskild utredning i detta avseende. Även finansutskottetavstyrker med hänvisning härtill motion Fi58 (mp) yrkande 3. Somframgått har inte funnit anledning att ange kortare regleringsperiodän den som föreslås i propositionen. 1 motion Fi57 (c) påpekas dock att måletbör vara att avvecklingen fortgår i sådan takt att valutaregleringen haravskaffats . Detta bör ge till känna för regeringen,anser motionärerna. Enligt utskottets mening framstår det infe som behövligtmed ett riksdagsuttalande av den begärda innebörden. har nämligenredan slagit fast aft regleringen skall avvecklas i sin helhet och attvalutaregleringen endast skall behållas i beredskapssyfte. Riksbanksfullmäktigehar vidare aviserat att avregleringen kommer att fortsätta, och att man nuockså skall avskaffa de delar av valutarestriktionerna som bmkar betecknas somregleringens "hårda kärna". Det kan därför fömtsättas att fullmäktigeutan särskilt riksdagsinitiativ kommer att fullfölja avvecklingen med densnabbhet som de yttre omständigheterna medger. Med hänvisning härtill och dåmotionärernas önskemål i allt väsentligt redan är tillgodosett avstyrkerutskottet motion Fi57 (c). Kontrollregler knutna till taxeringslagen Imotion Fi54 (fp) framförs också vissa yrkanden rörande den föreslagnautformningen av taxeringslagen och skattekontrollagen. 1 det sammanhangetbegär motionärerna ett riksdagsuttalande av innebörd att skattekontrollen avuttandsaffärer i princip bör ordnas på samma sätt som för inhemskatransaktioner. Utskottetfår med anledning härav anföra följande. Utgångspunkten för förslagen ipropositionen är att skattemyndigheterna skall få ta del av eller automatisktfå uppgift om transaktioner med utlandet i samma utsträckning som i fråga omtransaktioner inom landet. Några skiljaktigheter mellan regering ochmotionärer föreligger således knappast i denna principfråga. Skatteutskottethar för sin del påpekat att inte heller det har någon annan uppfattning. Medhänsyn till den breda enighet som uppenbarligen råder instämmer finansutskotteti skatteutskottets bedömning att det inte erfordras någotuttalande från sida i frågan. Liksom skatteutskottetavstyrker finansutskottet därför motion Fi54 (fp) 1988/89:FiU32 yrkande 3. Sammamotionärer vill också att gör ett tillkännagivande om vatutabankernasmonopolsituation. De ifrågasätter den konkurrensbegränsning som uppkommer ioch med att valutainlänningarnas handel med utländska värdepapper och andratransaktioner med utlandet måste förmedlas av svenska banker ochfondkommissionärer. Sådana restriktioner och konkurrensbegränsningar ledertill högre kostnader för konsumenterna, framhåller motionärerna. De har i ochför sig förståelse för restriktionerna, men anser att storaansträngningar bör göras för att lösa rimliga krav på skattekontroll utan attdet nu föreslagna monopolet för bankväsendet permanentas. Såsomockså skatteutskottet har påpekat kan det givetvis hävdas att den föreslagnalösningen innebär atf svenska banker och fondkommissionärer bevarar en vissmonopolställning. Kontrollen gmndar sig emellertid på dessa institutsregistrering, och deras medverkan är därmed en förutsättning för atf deaktuella lättnaderna i valutaregleringen skall kunna framstå som godtagbara.Finansutskottet instämmer i skafteutskottets uppfattning aft denna fråga böromprövas så snart andra mer tillfredsställande lösningar kunnat tillskapas. Avvad utskottet anfört framgår att regeringen önskar få till stånd ettinternationellt samarbete mellan olika länders skattemyndigheter och att mansåledes redan eftersträvar att finna alternativa lösningar. Något uttalande avbegärt slag synes därför inte erforderligt. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi54 (fp) yrkande 2. 1motionen vänder sig också mot förslaget att valutabanker skalllämna kontrolluppgift på alla betalningar . som fysiska personergör till eller från utlandet. Motionärerna stöder inte heller förslaget attvalutabank och fondkommissionär skall lämna uppgift om det antal och slag avvärdepapper som avyttrats och beloppen för detta. Enligtpropositionen skall skaftemyndigheterna kunna infordra sådana uppgifter dels ifråga om viss namngiven person, dels beträffande i förväg ej bestämda personer.Motionärerna anser emellertid att skattemyndigheterna bör åläggas att uppge namnpå den eller de personer om vilka uppgifter begärs. yttrande framgår aft skattemyndigheterna redan nu kankontrollera utlandsbetalningar genom att inhämta uppgifter från riksbanken.Förslaget i propositionen innebär att reglerna i taxeringslagen omformas såatt valutabankerna blir skyldiga att utan anmaning lämna kontrolluppgiftrörande summan av fysisk persons betalningar i de fall transaktionernavar för sig överstiger . skall regleringen rörande utlandsbetalningar och den föreslagnaskyldigheten att lämna kontrolluppgift för betalningar . ses motbakgmnd av de uppenbara svårigheter som föreligger att på annatsätt kontrollera en persons förvärv av skattepliktiga tillgångar utomlands.Den föreslagna skyldigheten har, enligt skafteutskottet, utformats så att deninträder först när en kontroll kan framstå som väsentlig och bördärför godtas. När det gäller utländska aktier och 1988/89:FiU32räntebärande värdepapper överensstämmer den föreslagna uppgiftsskyldighetenmed vad som gäller i fråga om svenska värdepapper. Finansutskottetgör ingen annan bedömning än skatteutskottet. De föreslagna formerna förkontroll av betalningar till och från utlandet knyter på ett smidigt sätt antill den rapporteringsskyldighet som valutabankerna redan har inom ramen förriksbankens statisfikinsamling i det s.k. BOK-systemet. Den nyauppgiftsskyldigheten kommer därigenom att medföra att endast smärre ändringarbehöver göras i valutabankernas nuvarande rutiner. Förslaget utgör en godtagbarlösning för och finansutskottet avstyrker med hänsyn härtillmotion Fi54 (fp) yrkande 4. Eftersomden föreslagna skyldigheten att rapportera försäljning av utländskavärdepapper överensstämmer med vad som gäller för fondkommissionärershandel med svenska värdepapper har utskottet inte anledning att ifrågasättapropositionen i denna del. Såsom utskottet anfört bör utlandstransaktionerkontrolleras i samma utsträckning som inhemska transaktioner. Utskottetavstyrker därmed även yrkande 5 i motion Fi54 (fp) och biträder de ipropositionen föreslagna ändringarna i taxeringslagen (195é:é23) ochskatteregisterlagen (1980: 343). 1. beträffandekrav på skärpt etter bibehållen valutareglering att avslårmotionerna 1988/89: Fi5é och 1988/89: Fi58 yrkandena 1 och 2, 2. beträffandeförlängning av valutaregleringen att med avslagpå motionerna 1988/89: Fi54 yrkande 1 och 1988/89: Fi55 a) antar det i proposition1988/89: 142 framlagda förslaget till lag om tillämpning av valutalagen(1939:350), b) lämnar utan erinran def iproposition 1988/89:142 intagna förslaget till förordning om fortsattgiltighet av valutaförordningen (1959:204), 3. beträffandeutredning om skattemyndigheternas kontrollmöjlighe ter att avslårmotion 1988/89: Fi58 yrkande 3, 4. beträffande målför avvecklingav valutaregleringen att avslår motion 1988/89: Fi57, att avslårmotion 1988/89: Fi54 yrkande 3, é.beträffande vatutabankers monopolsituation att avslår mofion 1988/89:Fi54 yrkande 2, 7. beträffande skyldighetatt lämna kontrolluppgift 1988/89:FiU32 att med avslagpå mofion 1988/89: Fi54 yrkandena 4 och 5 antar de i proposition 1988/89:142framlagda förslagen till dels lag om ändring i taxeringslagen (195ö:é23), delslag om ändring i skatteregisteriagen (1980: 343). Stockholmden På finansutskottets vägnar (), (), (), iGamleby (s), (), Per (), (), ArneKjörnsberg (s), (), (), (),(vpk), (), (), (), () och (). Krav på skärpt eller bibehållen valutareglering (mom.1) (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med "1 allt väsentligt"och slutar med "yrkandena 1 och 2" bort ha följande lydelse: Enfullständigt avreglerad valutapolitik gör det närmast omöjligt att föra ennationellt fristående och suveränt beslutad ekonomisk politik, i synnerhet omman eftersträvar att jämställa reglerna med dem man har inom EG. En ensidiganpassning till förhållandena inom EG riskerar att bli en anpassning till dekommersiella intressena, den konservativa politiken oeh till ett långtgåendeövemtnyttjande av såväl människor som natur. Dekraftigt ökande utlandsinvesteringama bidrar till att försämra bytesbalansen.Detta gmndläggande problem förringas av dem som är anhängare av avregleringartill kapitalets fromma. Den långsiktiga dränering av produktionsresurser som ären följd av dessa investeringar kan däremot inte avvisas på samma lättvindigasätt. Frågan om en avreglering eller inte är en långsiktig strategisk fråga. Attnu slopa tillämpningen av valutaregleringen är en kapitulationspoli-fik. mening finns det snarare anledning att ompröva de liberaliseringarsom redan genomförts i samt att skärpa tillämpningen i vissaavseenden. Mot denna bakgmnd bör frågan om valutaregleringens fortbeståndutredas närmare. Såsom framhålls i motion Fi58 (mp) behöver bl. a. destabiliseringspolitiska effekterna studeras närmare liksom behovet avvalutareglerande instmment då kraftiga åtgärder behövs för attklara miljöhänsynen. I detta sammanhang bör man också pröva frågan om ettprogram för att motverka den snabba transnationali- 1988/89:FiU32 seringenav ekonomin. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffandekrav på skärpt eller bibehållen valutareglering att med anledning av motionerna 1988/89: Fi5ö och 1988/89: Fi58 yrkandena 1 och 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Förlängning av valutaregleringen (mom. 2) , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Skatteutskottetslår" och på s. é slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse: Principbeslutetom en avveckling av valutaregleringen innebär att bred uppslutning nu har nåttskring ett mångårigt moderat krav. Valutaregleringen ger upphov tillsnedvridande effekter, och såsom också framhålls i propositionen finns detnumera varken samhällsekonomiskt eller stabiliseringspolitiskt bärande skältill att behålla några restriktioner. Trots detta föreslås emellertid attvalutaregleringen skall tillämpas under . Förslaget motiverasmed aft kravet på skattekontroll och statistik skall kunna tillgodoses. mening får självfallet inte kravet på skattekontroll och statistikproduktionsättas åt sidan vid en avreglering. Det är emellertid principiellt fel att pådetta sätt utnyttja valutareglering för ett helt nytt ändamål. Regleringen hartjänat ut sitt urspmngliga syfte och bör därför avvecklas. Den haraldrig varit avsedd atf användas för skattekontroll och bör därför inte hellerfå utnyttjas i detta sammanhang. Såsom visas i motion Ei55 (m) är def inteheller nödvändigt att låta kontrollen gmndas på valutalagstiftningensregelverk. Kvarvarandedelar av valutaregleringen bör med hänsyn härtill avskaffas i ett slag senastden . bör alltså avslå de i proposifionen intagnavalutaförfattningarna och bör inte heller godta de föreslagna ändringarna itaxeringslagen och skafteregisterlagen eftersom dessa kontrollföreskrifter iaUt väsentligt baseras på en fortsatt tillämpning av valutaregleringen. Deskattetekniska problem som regeringen pekar på bör i stället lösas på det sättsom anvisas i motion Fi55 (m).