bet · GC01FöU14 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottetfäster vid detta val stor vikt vid att militära operationer skulle kunna bliaktuella i ett område som berör , , ochGävleborgs län. Luftförsvarssektor Mitt är redan anpassad till dettaförhållande genom att den inkluderar södra delen av . 1 sektorningår vidare bl.a. . Detta talar för att länet bör föras tillMellersta området. Att överföra länet till luftförsvarssektor Nedre Norrlandeller dela länet mellan sektorerna medför betydande kostnader. Dessa orsakasav sambandstekniska m.fl. ändringar och har uppskattats till 80-100 milj. kr. Nackdelenfrån markoperativ synpunkt av att hela tillhör Nedre Norrlandsmilitärområde uppvägs av att överbefälhavaren under krig får besluta omtillfälliga ändringar i indelningen i militärområden. Meddet sagda anser utskottet att starka militära skäl talar för att Kopparbergslän/försvarsområde tillhör Mellersta civilområdet/militärområdet. Från rentcivil synpunkt finns också vissa fördelar med detta. Utskottet vill särskiltpeka på att det finns ett betydande näringsgeografiskt och kulturellt sambandockså mellan och . Utskottetfinner att övervägande skäl talar för att skall tillhöra detnya Mellersta området. Utskottet biträder alltså regeringens förslag och anseratt motionerna Fö4, Föl 1, yrkande 1, och Fö 14 bör avslås av . Denoperativt rörliga ledningsresurs som militärbefälhavaren i Västramilitärområdet avses organisera är en viktig faktor vid den förändring av denhögre regionala indelningen som utskottet biträder. Överbefälhavaren får genomtillkomsten av en sådan enhet särskild möjlighet att i en utsatt del av landetstärka den närmast berörda militärbefälhavarens resurser för operativ ledning.Enheten kan också utnyttjas vid en tillfällig ändring i indelningen imilitärområden. Om den inte utnyttjas i annan del av landet utgör denförstärkning till militärområdesstaben i Västra militärområdet. Enligtvad utskottet inhämtat har militärbefälhavaren i Västra militär området nu överbefälhavarens uppdrag att lämna förslag om den rörliga enhetens organisation m. m. Utskottet förutsätter att i ett läge när enhe ten beordras till annan del av landet militärbefälhavaren i Västra mili tärområdet själv behåller det operativa ansvaret i sitt militärområde. Vi dare förutsätter utskottet att hans stab även i detta läge har tillräckliga resurser för de krav som kan ställas på den. Totalförsvaretsskyddsskolas organisatoriska ställning 1988/89: FöU14 Totalförsvaretsskyddsskola inrättades den efter beslut av (prop.1987/88: 100 bil. 6 och prop. 1987/88: 112, FöU 9, rskr. Skolan gavsställning som myndighet inom huvudprogrammet Arméförband. Verksamheten bedrivstill en början i men skolan skall enligt riksdagsbeslutet omlokaliserastill . Underriksdagsbehandlingen instämde försvarsutskottet (FöU 1987/88:9 s. 4) i vissaprincipiella betänkligheter, som hade anförts i motion 1987/88: Fö7 (fp). Deriktade sig mot att låta en utbildningsanstalt, vid vilken ett antal vapenfriatjänstepliktiga skall få sin utbildning, vara knuten till försvarsmakten. Medanledning härav uppdrog regeringen åt totalförsvarets chefsnämnd att övervägafrågan. Chefsnämndenhar funnit att vapenfria tjänstepliktiga kan utbildas vid totalförsvarets skyddsskola,att de formella och administrativa krav som måste uppfyllas inte är beroende avhuvudmannaskapet och att det därför inte finns något behov att ändraskyddsskolans organisatoriska ställning. Försvarsministern delar dennauppfattning. Enligtyrkande 11 i partimotion Föl3 bör besluta attskyddsskolan skall utgöra en självständig myndighet direkt under regeringen.Motionärerna har mycket svårt att godta tanken att en skola dit också vapenfriasänds skall ingå i försvarsmakten. De anser att en sådan ordning skulle kunnapåverka trovärdigheten i hela vapenfrisystemet. Ett beslut nu om självständigställning för skolan hindrar enligt motionärerna inte en framtida lösninginnebärande att den inordnas under (). De serpraktiska fördelar med en sådan lösning eftersom en av FOA:s huvudavdelningarär lokaliserad till och där forskar bl. a. om skydd mot ABC-stridsmedel. Sedanfrågan om den organisatoriska ställningen för totalförsvarets skyddsskola nuhar fått ytterligare belysning och utskottet under beredningen hörtföreträdare för de vapenfria tjänstepliktiga anser utskottet att börkunna godta vad försvarsministern har anfört. Något beslut av enligtmotionsyrkandet vill utskottet inte tillstyrka. Transporter av sjuka och skadade med helikopter Tvåmotioner från den allmänna motionstiden och en med anledning av propositionentar upp den för totalförsvaret och fredsräddningstjänsten viktiga frågan omluftburna transporter av skadade och sjuka i fred och krig. Motionärernapåminner om att frågan har behandlats tidigare, senast vid 1987års försvarsbeslut. Enligtpart i motion Fö 13, yrkande 3 (fp) är det helt nödvändigt att stärka försvarsmaktens transportkapacitet med helikopter, främst i övre Norr land. Motionärerna vill att överbefälhavaren skall anmodas att lämna kon kreta förslag härom. I motion FÖ303 (fp) efterlyses en försöksverksamhet med helikoptertransporter i den norra sjukvårdsregionen. Motionärerna i FÖ304 (s) redogör för frågans tidigare behandling och hävdar att den sna- 22 rast måste bringas till enlösning. De anser viktigt att regeringen /89: FöU 14 innevarandeår lägger fram förslag till . Fråganom sjuktransportkapacitet med helikoptrar behandlades i två gångerunder /86. Vid det senare tillfället (FöU 1985/86:8 s. 37) gavriksdagen som sin mening regeringen till känna att det inte kunde ansestillfredsställande att frågan utan resultat hade bearbetats under lång tid.Riksdagen utbad sig en särskild redovisning från regeringen under detpåföljande . Totalförsvarspropositionen1987 (prop. 1986/87:95 bil. 1 s. 43 och bil. 4 s. 23) tog upp frågan medutgångspunkt i förslag års försvarskommitté. Enligt FöU 1986/87:11(s. 41) ansåg försvarsutskottet att redovisningen inte gav klarhet i vilkaförhållanden som hindrar att frågan bringas till en lösning. Utskottet förklaradesig utgå från "att sjukvårdshuvudmännen är beredda att ta sitt ansvar ochatt berörda statliga myndigheter kan samordna sina önskemål och resurser.Regeringen måste ta sig an denna viktiga fråga. Det är med tvekan utskottetanser sig kunna föreslå att i enlighet med socialutskottets yttrandeavvakta resultatet av ytteriigare överväganden i . Utskottetavser att hålla sig noga informerat om den fortsatta utvecklingen." Utskottethar försvarsbeslut följt denna fråga, bl.a. genomatt ta del av en revisionsrapport från riksrevisionsverketom hälso- och sjukvården i krig och genom vad som framkom vid en offentligutskottsutfrågning på samma tema, anordnad gemensamt av försvars- ochsocialutskotten . Med anledning härav och av de nu aktuellamotionerna anser sig utskottet sammanfattningsvis kunna konstatera attdet i finns ett väl underbyggt och ofta påtalat behov av förbättradkapacitet för helikoptertransporter med sjuka och skadade, både i fred och krig attdetta behov är särskilt påtagligt i övre attdet i landet finns alltför få helikoptrar som är lämpliga för ändamålet attlämpliga helikoptrar har primäruppgifter inom försvarsmakten och därför intekan förutsättas vara ständigt tillgängliga för fredsräddningsbe-hov samt attdet enligt många bedömare är finansieringsproblem som hindrar att en bättrekapacitet kommer till stånd. Försvarsmaktenbehöver anskaffa helikoptrar för sin krigssjukvårdsorganisation. Enligtnuvarande planering anskaffas 25 helikoptrar åren 1997 2002. Genom tillskottav särskilda medel skulle anskaffning kunna tidigareiäggas. Somförsvarsministern framhöll i totalförsvarspropositionen bör en ökning avtransportkapaciteten ske för att tillgodose behovet i krig men genomföras påett sådant sätt att även behovet i fred kan tillgodoses. Överbefälhavarenanser det vara naturiigt att försvarsmaktens resurser skall kunna ställas till förfogande för samhällets civila sjuktransporter och vid särskilda behov men finner det inte godtagbart att resurserna tas i an språk i sådan omfattning att primäruppgifterna måste eftersättas. Om statsmakterna anslår särskilda medel för ökade materiel- och personalkost- 23 nåder är överbefälhavarenberedd att delta i större omfattning. 1988/89: FöU 14 Detär enligt utskottets mening mycket anmärkningsvärt att denna fråga ännu inte i samverkan mellan sjukvårdshuvudmännen och staten har kunnat föras fram lösning. Arbetet härmed måste fortsättas med kraft. Vid en överenskommelseom anskaffning och drift av helikoptrar för ändamålet eller om en betydandeförsöksverksamhet på området måste även staten vara beredd att tillföraekonomiska resurser. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna med anledning av motionerna FÖ303 (fp) och FÖ304 (s). Enligtyrkandet i partimotion Föl 3 (fp) bör uttala sig för attöverbefälhavaren skall få i uppdrag att lämna konkreta förslag beträffandetransportkapaciteten med helikoptrar. Utskottet räknar emellertid med attunderlag i detta avseende kommer att tillföras försvarskommitté bl.a.genom överbefälhavarens perspektiv- och programplanering. Motionsyrkandet börinte bifallas. Beträffande förslag i samma motion om medel för anskaffning avbl. a. helikoptrar återkommer utskottet i det följande. Ett nytt försvarsbeslut , m. m. Idetta avsnitt behandlar utskottet vad föredragande statsrådet har anfört ipropositionen på s. 1217 samt ett antal motioner. Efteren redovisning av tillståndet inom försvarsmakten och av möjligheterna att nåmålen enligt försvarsbeslut uttalar försvarsministern beträffande ettnytt försvarsbeslut bl.a. följande (s. 16): Förutsättningarnaför att genomföra försvarsbeslut inom givna tids- och kostnadsramarhar enligt min mening försämrats i flera viktiga avseenden. Det är därförnödvändigt att utifrån försvarsmaktens uppgifter överväga vilka resurser somerfordras samt i samband härmed få till stånd en omstrukturering avkrigsorganisationen och lägga fast en ny långsiktig inriktning med utgångspunkti ett förnyat planeringsunderlag. Med anledning av frågornas vikt har jagdärför föreslagit regeringen att en pariamen-tariskt sammansatt kommitté börbereda underiag inför ett nytt långsiktigt försvarsbeslut . Regeringenbeslutade i enlighet härmed . Enligtmin mening är det emellertid inte lämpligt eller ens möjligt att uppskjuta beslut i alla frågor . som större frågor, vilka i huvudsak berör krigsorganisationen och förändringar i fredsorganisatio nen, behöver behandlas ytteriigare, erfordras tidiga beslut i vissa frågor för att skapa balans och tidigt få resurser till förbättrad utbildning och mate- rielanskaffning. Jag kommer därför i det följande att förorda att regeringen föreslår att besluta om åtgärder som medför vissa förändringar av arméns krigsorganisation och behovet av materiell förnyelse. Vissa frågor som främst berör arméns förbandsomsättning, ut bildningssystem och fredsorganisation samt vissa delar av krigsorganisa- 24 tionen, som behandlas iden parlamentariska kommittén, räknar jag med 1988/89: FöU 14 attregeringen kan förelägga för beslut . Vidmina överväganden om denna beslutsgång har jag beaktat nödvändigheten av attdet finns balans mellan uppgifter och resurser samt entillräcklig handlingsfrihet för ett långsiktigt beslut . Föratt behålla handlingsfrihet fram till nästa totalförsvarsbeslut anser försvarsministernatt det för budgetåren 1989/90 och 1990/91 behövs särskildaresursförstärkningar för repetitionsutbildning och för att upprätthållautvecklingskapacitet inom svensk försvarsindustri. Regeringenhar berett tillfälle att ta del av vad försvarsministern anfört omett nytt försvarsbeslut och om handlingsfrihet intill ett sådantbeslut. Idetta avsnitt behandlar utskottet först yrkanden i två partimotioner frånfolkpartiet. I motion FÖ207 (yrk. 2 och 3) från den allmänna motionstidenredovisar partiet sin principiella syn på inriktningen av totalförsvaret intillnästa långsiktiga totalförsvarsbeslut. Man anser det nödvändigt att redandessförinnan tillföra försvarsmakten ytterligare medel och att förändraplaneringsramarna så att försvarsbeslut kan genomföras "utanytterligare tidsspillan". 1 motion Fö 13, med anledning av propositionen,återkommer (yrk. 1) till att innehållet försvarsbeslutmåste förverkligas och yrkar att skall göra ett särskilt uttalandehärom. Till yrkanden i dessa motioner som rör olika huvudprogram och ekonomiskatillskott återkommer utskottet. mening står det klart att försvarsbeslut inte kangenomföras som det var tänkt när beslutet fattades. Överbefälhavarensprogramplan 19891992 visar att det behövs ettmedelstillskott om för att försvarsbeslutets intentionerskall kunna uppfyllas. Jämfört med dessa intentioner har verksamhet för ca 20miljarder kronor utgått ur planeringen fram . Liksomförsvarsministern finner utskottet det nödvändigt att göra en total översyn avresursbehoven. Ifrågavarande motionsyrkanden bör inte bifallas. Denbeslutsgång som försvarsministern redovisar - med inriktning mot ett nyttlångsiktigt beslut är även enligt utskottets mening nödvändig idet uppkomna läget. Inriktningen medför bl.a. att tiden för perspektivplaneringoch perspektivstudier förkortas avsevärt samt att försvarskommittén måstearbeta under tidspress. Medanknytning till beslutsgången uttalar försvarsministern (s. 17) att det enligthans mening behövs särskilda resursförstärkningar för repetitionsutbildningoch för att upprätthålla utvecklingskapacitet inom svensk försvarsindustri.Resurstillskotten och deras storlek behandlar utskottet i avsnittet omplaneringsramar för det militära försvaret m. m. Utskottet går över tillatt behandla ett antal motionsyrkanden som syftar 25 till att genomriksdagsbeslut tillföra försvarskommittén vissa synpunkter, 1988/89: FÖU14utverka tilläggsdirektiv eller ändrade direktiv till denna eller få till ståndutredning i särskild ordning. MotionFÖ302 (mp) har yrkandet att en förutsättningslös och bred utredning tillsättsför att se över hur en samhällsstruktur skulle kunna se ut där totalförsvaretmed trovärdigheten i behåll klarar sig i det närmaste utan ett militärtförsvar. Motionärerna frågar sig om resurserna till det militära försvaretskulle göra större nytta inom andra samhällssektorer. "Kan säkerheten ochtotalförsvaret bli bättre om man i stället för den stora satsningen påmilitären riktar in sig på en annan samhällsmodell, minskad sårbarhet,civilmotstånd, självtillit, småskalig energi- och livsmedelsförsörjning, ökadneutralitet och aktivare fredsarbete?" föreslås i motion FÖ210, yrkande 7 (mp). Motionärernaönskar att kommittén åläggs att i sitt slutbetänkande även presentera enalternativ organisation för försvarsmakten som är billigare än dennuvarande. Utskottetkan inte tillstyrka ett utredningsarbete med inriktning enligt motion FÖ302.Det militära försvaret har avgörande betydelse för totalförsvaret. Åtgärderför att minska samhällets sårbarhet kan och bör vidtas inom totalförsvaretscivila del, som beredskaps-, sårbarhets- och uthållighetsaspekter böruppmärksammas och i åtskilliga fall tas hänsyn till inom all samhällsplanering.En aktiv utrikespolitik med inriktning bl.a. på neutralitet i händelse av krigi vår omvärid samt på utvecklingsbistånd och åtgärder för allmän nedrustningoch rustningsbegränsning ingår redan i säkerhetspolitiken och står inte imotsättning till den del av denna som gäller våra försvarsansträngningar.Motionen bör avslås. enlighet med motion FÖ210 utgå från en resursram för att söka finna endärtill avpassad krigsorganisation men också möjliga uppgifter och ambitionerskulle strida mot avsikterna med nuvarande ordning för utredning i samband medett nytt långsiktigt försvarsbeslut. Grunden är och bör även i fortsättningenvara de krav som ställs av den valda säkerhetspolitiken. 1motion FÖ301 (vpk) yrkas ett riksdagsuttalande om ändrade direktiv tillförsvarskommittén. Dess arbete bör enligt motionärerna inte bedrivas så attarméfrågorna behandlas med förtur "ryckta ur sitt sammanhang medflygvapnets, marinens och totalförsvarets frågor". Utskottet påminner omatt i samband med försvarsbeslut måste konstatera att det iväsentliga avseenden saknades underlag för att bedöma arméförbandenslångsiktiga utveckling. Denna fråga behandlas nu av försvarskommittén underparlamentarisk medverkan. Utskottet anser att bör godta dennaordning. Motion FÖ301 bör inte bifallas. Synpunktersom motionärer genom riksdagsbeslut önskar få upphöjda till riktlinjer förbl.a. inriktningenav nästa försvarsbeslut FÖ203, yrkande 1 (c), och FÖ204, yrkande 4 (m) deekonomiska förutsättningarna för arméförbandens grundorganisation ,yrkande 2 (m) försvarsmaktensgrundorganisation , yrkande 3 (c) 26 resurserför försvar - FÖ402, yrkandena I -4 och 6-7 (m), och 1988/89: FöU14 FÖ444 (fp) resurserför västra försvar FÖ42I (m) försvaretav Fö428 (m) betydelsenav , I 11 FÖ403, yrkande 2 (m), FÖ412 (c), FÖ415,yrkande 2 (m), och FÖ438 (fp) betydelsenav , 1 14 FÖ408 (m) betydelsenav , 1 17 FÖ409 (m) och FÖ427 (c, s, fp, vpk, mp) betydelsenav Livregementets grenadjärer, 1 3 FÖ422 (c) betydelsenav Norra skånska regementet. P 6 Fö439 (m) betydelsenav , I 2. och Bergslagens artilleriregemente, A 9 FÖ441,yrkande 1 (m) viktenav säkra ekonomiska beräkningar FÖ426 (fp). Blandnämnda motioner finns övergripande synpunkter på inriktningen av nästaförsvarsbeslut särskilt i partimotion FÖ203 (c) och kommittémotion FÖ204 (m).Båda är väckta under den allmänna motionstiden och utgör alltså intemotförslag till proposition 1988/89: 80. Enligtcenterpartiets motion måste det vara en utgångspunkt för arbetet iförsvarskommittén attden allmänna värnplikten ligger fast, attsåväl försvarsmaktens grundorganisation som dess krigsorganisation skall varadecentraliserad samt attubåtsskyddsförmågan och incidentberedskapen skall vara prioriterade områden. MotionFÖ203 (c) uttrycker ambitioner som utskottet till stora delar kan instämma i.Med hänvisning till uppgifterna (dir. 1988:67) för försvarskommittén anseremellertid utskottet att det inte är påkallat med något uttalande av riksdageni enlighet med motionsyrkandet (yrk. MotionFÖ204 (m) gäller inriktningen av nästa försvarsbeslut och tar upp vissa frågorsom är centrala för det militära försvaret. Grundutbildning av värnpliktigaunder endast avvisas. Motionärerna vill fullfölja JAS-systemet medbl.a. en tvåsitsig version. De vill ha en inriktning mot att en version JAS39C skall utvecklas och anser att en andra ubåtsskyddsstyrka bör upprättas. Försvarskommitténsuppgifter täcker flertalet av de frågor som motionärerna tar upp. Beträffandegrundutbildning av värnpliktiga behandlar utskottet senare i betänkandetförslag av regeringen om viss försöksverksamhet. Utskottet anser inte attriksdagen bör besluta enligt motionsyrkandet (yrk. MotionFÖ424, yrkande 2 (m), tar upp de ekonomiska förutsättningarna för försvarsmaktens grundorganisation. Enligt motionärerna bör riksda gen uttala att konsekvenserna för arméorganisationen enligt den s. k. För svarsmaktsutredning inte skall vara vägledande i det fortsatta arbe tet. Utredningen gjordes med ekonomiska förutsättningar som var givna av regeringen. Överbefälhavaren har därefter, som ett led i perspektivpla neringen inför ett nytt långsiktigt försvarsbeslut, lämnat en redovisning kallad Försvarsmaktsidé 2000. Utskottet konstaterar att båda dessa utred- 27 ningar, jämte bl. a.ytteriigare resultat av perspektivplaneringen, kommer 1988/89: FöU 14 atttillhöra underlaget för ett tilltänkt riksdagsbeslut om arménsutveckling. Underlaget bör enligt utskottets mening vara så allsidigt ochgenomarbetat som möjligt. Regeringen kan förutsättas dela denna mening.Riksdagen bör inte besluta enligt motionsyrkandet. tas upp också i en kommittémotion från , Fö7(yrk. Liksom i motion FÖ203 (c) hävdas att en omorganisation bör ha somledstjärna att behålla minst ett förband eller en annan militär myndighet ivarje län. Vidare förordas att arméns brigader och motsvarande förband inomövriga försvarsgrenar skall vara myndigheter i fred. , och i närtid särskilt arméns organisation för främstförbandsproduktion, behandlas just nu av försvarskommittén, som ärparlamentariskt sammansatt. Utskottet vill i det läget inte rekommenderariksdagen att göra uttalanden av det slag som föreslås i motionsyrkandet.Beträffande ett närmande mellan krigsorganisation och grundorganisationåterkommer utskottet senare i betänkandet. Avdet sagda torde framgå att utskottet inte finner lämpligt att nuuttalar sig om betydelsen av ett visst regemente. De motionsyrkanden som finnshärom och som utskottet har redovisat bör inte bifallas av . Viktenav att så långt möjligt få säkra ekonomiska beräkningar till grund föreventuella förslag till om organisationsförändringar tas upp i motionFÖ426 (fp). Utskottet räknar med att även försvarskommittén kräver sådantunderlag för sina ställningstaganden. Något uttalande av enligtmotionsyrkandet är inte påkallat. Närdet slutligen gäller olika motionsyrkanden att skall poängtera och iolika avseenden exemplifiera värdet av försvarsresurser i , västra eller anser utskottet att återstående perspektivplaneringoch programplanering av överbefälhavaren samt försvarskommitténs kommandeöverväganden måste tillföras underiaget innan för sin del tarställning i de organisationsfrågor av långsiktig karaktär som motionernadelvis gäller. Äveni samband med försvarsbeslut behandlade motionsyrkanden omstärkande av försvarsresurserna i vissa delar av landet. Härvid uttaladeförsvarsutskottet bl.a. (FöU 1986/87:11 s. 24): Motionsyrkandenaom ytterligare försvarsresurser i särskilda delar av landet gäller i förstahand den operativa förmågan i krig. Landets yta, gränser, värnpliktssystem ochtotala försvarsresurser motiverar att det militära försvaret bygger på spriddmobilisering, liksom på rörlighet och kraftsamling när en anfallsriktning kanfastställas. Fredsekonomiska förhållanden men också beredskapssynpunkterpåverkar fredslokaliseringen. Överbefälhavaren har ansvaret för den operativaplaneringen samt för de omgrupperingar och operationer som kan bli aktuella. har påpekat tidigare skall hela försvaras. Ett militärtangrepp mot landet måste kunna mötas varifrån det än kommer. avstyrker bifall tillmotionerna FÖ402, yrkandena 1-4 och 6-7 (m), 1988/89: FöU 14 FÖ42I (m),FÖ444 (fp) och Fö428 (m). Utskottetvill i detta sammanhang också behandla motion FÖ443 (c) som gällerlillsatsmaskincri till ubåtar. Motionären framhåller betydelsen av att våraubåtar förses med stirlingtillsatser (luftoberoende tillsatsmaskinerier) föratt öka ubåtarnas uthållighet i undervattensläge. Motionären anser att fråganbör övervägas av försvarskommittén. Enligtpropositionen skall myndigheternas planering inriktas mot att upprätthållamöjligheterna till anskaffning av luftoberoende tillsatsmaskineri för denubåtsgeneration som projekteras, under förutsättning att pågåendeförsöksverksamhet faller väl ut. Vissa medel för detta har inplanerats. Frågankommer också att behandlas av försvarskommittén. Utskottet anser att motionendärmed redan är tillgodosedd. Planeringsramar för det militära försvaret, m. m. Idetta avsnitt behandlar utskottet vad som anförs på s. 17 21 i propositionensamt motionerna 1988/89: Fö306 (vpk), Fö7, yrkande 4 (c), Fö8, yrkandena 3 och4 (m). Föl 1, yrkandena 3 och 4 (m), Föl3, yrkande 8 (fp). Föl 5, yrkandena 15, 7 och 9 10 (vpk), och Fö 16, yrkandena 1 4(mp). Angivna yrkanden imotionerna 1988/89:Fö8, Föl5 och FÖ16 behandlas här till den del desammanhänger med en förändring av utgiftsramen för /90 jämförtmed regeringens förslag och senare i betänkandet som anslagsfrågor. Utskottetåterkommer också i samband med behandlingen av huvudprogrammens inriktningtill flertalet av här redovisade motionsyrkanden. Försvarsministernredovisar det militära försvarets ekonomiska utfall /88. Dentillgängliga utgiftsramen uppgick till 26 . Utgifterna underbudgetåret understeg detta belopp med . Underutnyttjandet kommeratt kompenseras under innevarande budgetår.