bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — I anslutning till behandlingen avpropositionen har uppkommit frågan huruvida en sådan åtstramning böråstadkommas genom en skärpning av energibeskattningen. villmed anledning härav anföra följande. Fråganom den fortsatta utformningen av energibeskattningen håller påatt prövas. Enligt näringsutskottets mening bör i avvaktan på dennaskatteomläggning det nu påkallade behovet av åtstramning i ekonomin uppnåsgenom en höjning av skatten på elkraft med per kWh och påolja med . bör skatten på kol, naturgas ochgasol höjas med belopp som per energienhet motsvarar höjningen av oljeskatten.Gasol som används för motordrift bör undantas från skattehöjningen. Förslagenskall också ses som ett led i en övergång till sänkt skatt på arbete och höjdskatt på energi. Mot bakgrund av de begränsningar av den allmänna energiskattensom gäller för industri- 1988/89: FiU30 Bilaga 9 företag, och som ävenfortsättningsvis bör gälla, kommer den energiintensiva industrin inte attberöras av de skärpningar av energibeskattningen som näringsutskottet här harförordat. Vidarevill näringsutskottet, med instämmande i vad som anförs i motion 1988/89: Eié2(c), anföra att energibeskattningen måste utformas så att den främjar eneffektiv bränsleanvändning. Kraftvärme har väsentliga fördelar i jämförelse medkondenskraft. Enligt näringsutskottets mening bör därför en ökad likformigheteftersträvas när det gäller beskattningen av elkraft från resp.kondenskraftverk och kraftvärmeverk. Ett första steg i denna riktning kan varaatt spillvärmen från kondenskraftverk beskattas på samma sätt somvärmeproduktionen i kraftvärmeverk. bör med anledning av det nuaktuella yrkandet ge uttryck åt den uppfattning näringsutskottet här harframfört. Näringsutskottetanser vidare att förslaget från sida om en skatt på uran är värt attprövas. bör därför ges i uppdrag att snabbutredafömtsättningarna för införande av en sådan skatt. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna med anledning av motion 1988/89: Eiö2 (c) ihär aktuell del. 1988/89: FiU30 Bilaga 9 Stockholmden På näringsutskottets vägnar Närvarande: LennartPettersson (s). (fp), (), Per (), ÅkeWictorsson (s), (), (), (), (), Bo Finnkvist (s), (), GunnarHökmark (m), (), (), (vpk),() och (). HädarCars (fp), Per (), (), (), GunnarHökmark (m), () och (e) anser att den del avyttrandet under mbriken bedömning som börjar med"Enligt näringsutskottets" och slutar med "allmännapensionsfonden" bort ha följande lydelse: Näringsutskottetkonstaterar att de tillämnade ändringarna i allmänna pensionsfondens reglementeinte är av den arten att förslaget därom har en naturlig plats i enkompletteringsproposition. De föreslagna nya reglerna kan, om antardem, endast på få påtaglig ekonomisk betydelse; de framstår därförinte som en integrerande del i det ekonomisk-politiska åtgärdsprogram somregeringen har velat framlägga Saken borde alltså i stället ha tagits upp i ensärskild proposition, om möjligt avlämnad inom den tid som i riksdagsordningenär angiven för propositioner i lagstiftningsfrågor. Vadregeringen föreslår är några skenbart relativt små förändringar i reglementet.Dessa kan emellertid i sin tur tas till intäkt för ytterligare förändringar avliknande slag. De bidrar därmed till att utvidga och befästa allmännapensionsfondens roll som ett instrument för kollektivisering av ägandet inäringslivet. Eftersom lagförslaget inte innehåller något förbud motportföljinvesteringar från första tredje fondstyrelsernas sida är det, oavsettvad som uttalas i propositionen, uppenbar risk för att dess delägarskap ifastighetsbolag av olika slag får en annan karaktär än det långsiktiga ägandesom har sagts vara åsyftat genom den hittillsvarande bestämmelsen om förvärv avaktier i fastighetsbolag. Genom förvärv av aktier i banker och försäkringsbolagskulle allmänna pensionsfonden ytterligare utvidga det redan starka statligainflytandet inom denna näringslivssektor. Den härvidlag åberopade motiveringenatt tjärde fondstyrelsen genom sådana placeringar skulle bidra till en välfungerande kapitalmarknad saknar anknytning till verkligheten.Sammanfattningsvis finner näringsutskottet att de föreslagna nyaplaceringsreglerna inte får bedömas som isolerade detaljer i fondsystemet ochatt de måste kategoriskt avvisas såsom icke förenliga med en påmarknadsekonomins principer grundad uppfattning om statens roll i näringslivet.Näringsutskottet ansluter sig alltså till de nu aktuella motionsyrkandena ochavstyrker kompletteringsproposifionen i angiven del. 1988/89: FiU30 Bilaga 9 PaulLestander (vpk) anser att den del av yttrandet under rubriken - som börjar med "Enligt näringsutskottets" och slutar med"allmänna pensionsfonden" bort ha följande lydelse: Vänsterpartietkommunisterna har gång efter annan krävt att allmänna pensionsfondens innehavav aktier i privatkapitalistiska företag skall avvecklas och att dess medel ibetydande utsträckning skall användas för investeringar framför allt isamhällsägda, kooperativa och löntagarägda företag. delaruppfattningen att så bör ske. har avvisat de förslag avdenna innebörd som har framställts. Bedömningen att en stor del av fondmedlenfår en felaktig användning kvarstår emellertid. Detförslag till ändringar i reglementet för allmänna pensionsfonden som nuföreligger innebär att dels första tredje fondstyrelsernas, dels fjärde ochfemte fondstyrelsernas placeringsmöjligheter utvidgas i vissa hänseenden.Enligt näringsufskottets uppfattning rör det sig om marginella justeringar inomramen för en i gmnden felaktig användning av fondmedel. Näringsutskotteträknar med att det så snart tillfälle ges kommer att på nytt väckas motioner omett riktigare sätt att utnyttja allmänna pensionsfondens resurser. Mot härangiven bakgrund kan näringsutskottet godta att placeringsbestämmelserna förfonden nu ändras enligt regeringens förslag. LarsNorberg (mp) anser att den del av yttrandet under mbriken Näringsufskottetsbedömning som börjar med "Enligt näringsutskottets" och slutar med"allmänna pensionsfonden" bort ha följande lydelse: Näringsutskottetkonstaterar (= avvikande mening 1) i lagstiftningsfrågor. Närså inte har skett bör , eftersom behovet av den föreslagnalagändringen inte är akut, nu i linje med vad som anförs i motion 1988/89:Fié4 (mp) avslå propositionen i denna del och hänvisa regeringen till attåterkomma i saken under nästa . 1988/89: FiU30 Bilaga 9 HädarCars (fp), Per (), (), () och GudmnNorberg (fp) anser att den del av yttrandet under rubriken som börjar med "Frågan om" och slutar med "aktuell del"bort ha följande lydelse: Somtidigare har nämnts prövas frågan om den fortsatta utformningenav energibeskattningen. Ett utredningsförslag på området, vilket har utformatsutan kännedom om de från socialdemokraternas och sida först nuframlagda förslagen om höjningar av energiskatterna, kommer att presenteras ijuni 1989. Vidare skall frågan om miljöavgifter vid energiproduktion prövas avmiljöa giftsutredningen, som har att lämna förslag i saken senast i oktober1989. Ett på dessa utredningar gmn-dat förslag till omskatteomläggning på energiområdet har aviserats . mening bör i avvaktan på den kommande prövningenav energibeskattningen inte nu besluta om några ändringar i denna; dettasärskilt inte som näringsutskottet i sitt yttrande (1988/89:NU3y) tillskatteutskottet uttalade att energi-beskaffningsfrågoma borde behandlassamordnat på beredningsplanet för att därmed en nödvändig stabilitet påenergiskatteområdet skall kunna åstadkommas. Vidnäringsufskottets behandling av den nu aktuella frågan har från socialdemokratemasoch sida föreslagits en kraftig skärpning av energibeskattningen.Höjningar i enlighet härmed sktille. inte bara föregripa kommande beslut omenergibeskattningen utan också stå i en direkt motsatsställning till deriktlinjer som har präglat det utredningsarbete som skall ligga tillgrund för dessa beslut. Höjningarna skulle också kraftigt försämra industrins särskilt de.små och medelstora företagens konkurrensfömtsättningar. Det ärendast de elintensiva företagen som med nuvarande bestämmelser har rätt tillnedsättning av den allmänna energiskatten; för har som tidigare nämntsea 100 företag medgetts sådan nedsättning. Denu föreslagna höjningarna av energiskatterna drabbar om de genomförs emellertid främst de svenska hushållen i allmänhet och låginkomsttagarna medsärskild tyngd.. Skattehöjningarna lederockså till att inflationen ökar omgående: Men även får deinflationsdrivande karaktär, eftersom de kan fömtsättas medföra krav påkompensation i form av höjda löner och bidrag. Denhöga inflationen och den låga tillväxten åstadkommer redan stora skador på densvenska samhällsekonomin och leder till att svensk levnadsstandard minskar iförhållande till mera framgångsrika länder i vår omvärld. Ettfullföljande av de föreslagna höjningama på energiskatteområdet skulle sålundabidra till att den svenska konkurrenskraften ytterligare undergrävdes. Näringsutskottetvill vidare med anledning av vad som i motion 1988/ 89: Fi62 (c) anförs ombeskattningen av fossila bränslen framhålla att beskattningen avkraftvärmeproduktion inte är väl avvägd i förhållande till beskattningen avkondenskraftproduktion. I avvaktan på resultatet av def nu pågående utredningsarbetetbör dock, menar näringsutskottet, inte ta något initiativ i saken. 1988/89: FiU30 Bilaga 9 PaulLestander (vpk) anser att den del av yttrandet under mbrikenEnergibeskattning som bÖijar med "Frågan om" och slutar med"aktuell del" bort ha följande lydelse: mening bör några ändringar i energibeskattningen inteaktualiseras med anledning av det påstådda behovet av en åtstramning iekonomin. Frågan om sådana ändringar bör prövas på gmndval av skatteutskottetsbetänkande /89: SkU35 om energibeskattning, vilket kommer attbehandlas av . vill vidare erinra om att denfortsatta utformningen av energibeskattningen är föremål för utredning. Ettförslag till har aviserats . De nu------- (= avvikandemening 4)-- särskild tyngd. Närdet gäller de allmänna riktlinjer som bör gälla för energibeskattningen hänvisarnäringsutskottet till vad kommunisternas företrädare har anförti näringsutskottets yttrande (1988/89:NU3y aw. 4, s. 21) tillskatteutskottet. Förslageni motion 1988/89: Fié2 (c) om införande av skatt på uran och om en likformigbeskattning av bränsle för produktion i kondenskraftverk resp. kraftvärmeverkhyser näringsutskottet stor förståelse för. Liknande motionsyrkanden (bl.a.vpk) har framställts under allmänna motionstiden. Dessa har i näringsutskottetstidigare nämnda yttrande tillstyrkts av bl.a. kommunisternasföreträdare (1988/89:NU3y avv. 19 och 27, s. 28 och 30). Samma inställninghar intagits av partiets företrädare i skatteutskottet. Någon ny debatt ifrågan med anledning av de nu aktuella yrkandena är enligt näringsutskoffetsmening inte påkallad. LarsNorberg (mp) anser att den del av yttrandet under mbriken Energibeskattning som börjar med "Frågan om" oeh slutar med "aktuell del"bort ha följande lydelse: Näringsutskottetansluter sig till kravet i motion 1988/89: Fiö4 (mp) på en omläggning till enråvambaserad energibeskattning. Skatt bör alltså tas ut på råvaran, inte på denförädlade produkten. Elskatten bör avskaffas liksom den särskildakärnkraftsskatten. Differentieringen av vattenkraftsskatten bör bibehållas. Imöjligaste mån bör alla fossila bränslen beskattas likartat med hänsyn tillenergiinnehåll. Skatteomläggningen bör genomföras , ochskatterna bör tas ut i enlighet med vad som föreslås i nämnda motion.Vindkraft, biobränslen, solkraft, spillvärme, jordvärme och andra inhemskaenergislag bör vara skattefria. Detta bör gälla även metanol och etanolframställda av inhemska energiråvaror. Iavvaktan på denna skatteomläggning och för atf en snabb åtstramning av ekonominskall åstadkommas bör likaledes i linje med vad som föreslås i motion1988/89: Eié4 (mp) en skärpning av energibeskattningen genomföras vid kommandehalvårsskifte. Sålunda bör skatten på elkraft höjas med per kWh, på oljamed . per m' och på kolbränslen med . Vid samma tidpunktbör skattema på naturgas, gasol för industriändamål och fartygsbränsle höjasenligt vad som föreslås i nyssnämnda motion. Denuvarande bestämmelserna om nedsättning av energiskatten för industriföretaginnebär att de som förbmkar den största mängden elkraft klarar sig undanenergiskattehöjningar, bl. a. dem som företas av energipolitiska skäl. Dettakan inte vara rimligt; även om inte främst dessa företag måste gesincitament till att minska energianvändningen. tillstyrkerdärför förslaget i motion 1988/89: Fié4 (mp) om atf de nuvarandebegränsningarna av den allmänna energiskatten för industriföretag skalleliminieras successivt för att en rättvisare fördelningav skattebördan skall erhållas. Medden omläggning av energibeskattningen som näringsutskottet här har förordatuppnås det resultat i frågan om beskattningen av kondenskraftproduktion ochkraftvärmeproduktion som efterlyses i motion 1988/ 89: Fié2 (c). För denhändelse inte skulle ansluta sig till förslag tillskatteomläggning bör bifalla det aktuella yrkandet i sistnämndamotion angående en likvärdig beskattning av bränsle för produktion ikondenskraftverk resp. kraftvärmeverk. Ilikhet med vad som föreslås i motion 1988/89: Fiö2 (c) anser näringsutskottetatt en skatt på uran bör införas. I näringsutskottets tidigare nämnda yttrandetill skatteutskottet har företrädare med anledning av motioner(bl. a. mp) i saken förordat en skatt av per kWh (1988/89: NU3y avv.men. 28, s. 31). Partiets företrädare i skatteutskottet har intagit sammainställning. Någon särskild debatt med anledning av det nu aktuella yrkandet imotion 1988/89: Fié2 (e) är därför enligt näringsutskottets mening intepåkallad. 1988/89:FiU30 Bilaga 9 Arbetsmarknadsutskottetsyttrande /89: AU4y Arbetsmarknadspolitikens inriktning m. m. 1988/89: FiU30 Bilaga 10Arbetsmarknadsutskottets yttrande Finansutskottethar dels beslutat överiämna vissa delar av proposition 1988/89:150 jämtemotioner till arbetsmarknadsutskottet, dels berett arbetsmarknadsutskottettillfälle att yttra sig över propositionen i övrigt jämte motioner såvitt avserarbetsmarknadsutskottets beredningsområde. De delar i propositionen som äraktuella för yttrande återfinns i propositionens bilaga 9() s. 1 17 samt bilaga 12 () s.1 3 med hemställanpunkt på s. 8. I anslutning härtill behandlas moderatasamlingspartiets mofion 1988/89: A14 (yrkande 1), vilket yrkandearbetsmarknadsutskottet under fömtsättning av finansutskottets medgivande överlämnar fill finansutskottet. Vidare behandlas motion1988/89: Fi87 (yrkandena 2 och 4), kommunisternas motion1988/89: Fié9 samt motion 1988/89: Fi80 av (). 1 den följandeframställningen ansluter utskottet till dispositionen i propositionen. ArbetsmarknadsdepartementetArbetsmarknadspolitikensinriktning m. m. Utskottettar inledningsvis upp arbetsmarknadspolitikens inriktning. I propositionenredovisas att efterfrågan på arbetskraft väntas vara fortsatt hög ocharbetslösheten fortsatt låg . Den nuvarande pris- ochkostnadsutvecklingen skall motverkas genom ekonomiskpolitiska åtgärder. Detuppges att beredskap finns om arbetsmarknaden skulle påverkas i negativriktning av dessa åtgärder. Medhänsyn till den stora efterfrågan på personal lägger regeringen fram förslagför att främja arbetsutbudet och tillvaratagandet av den arbetskraft som finnsinom landet. Arbetsmarknadsministern anför att genom en ytterligare satsningpå arbetslinjen inom arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken såvälfördelningspolitiska som tillväxtpolitiska mål kan nås. AMShar i en skrivelse redovisat sin bedömning av läget ochbehovet av ytterligare insatser. AMS presenterar olika led i enutbudsstimulerande politik inför 1990-talet. Bl.a. anser AMS attincita-mentsstmkturen behöver ändras. Försäkringssystemen bör utformas så att de blir en viktig länktillbaka till aktivt arbete. Beträffande förtidspension förordar AMS ett systemdär en förtidspension kan omvandlas till lönebidrag som utgår i relation tillden anställdes arbetsförmåga. Under den fid lönebidragsanställningen vararskall pensionen vara vilande. Samtidigtsom sysselsättningen är högre än någonsin föreligger enligt arbetsmarknadsministernen oroande utveckling när det gäller arbetsskador, långtidssjukskrivningar ochförtidspensioneringar. Det är enligt ministern en uppenbar nackdel attnuvarande socialförsäkringssystem i mycket liten utsträckning uppmuntrar denenskilde att återvända till arbetslivet. Hon anför att arbetslinjen bör gällasom mål även i gränslandet mellan arbetsmarknadspolitiken ochsocialförsäkringssektorn. AMS förslag ligger principiellt i linje med dennainställning, men enligt ministern behöver olika områden utredas ytterligare. Anknytandefrågeställningar återfinns såväl i arbetsmiljökommissionens direktiv som irehabiliteringsutredningens förslag (SOU 1988:41 Tidig och samordnadrehabilitering). Eninterdepartemental arbetsgrupp har inlett en översyn av samspelet mellanarbetsmarknads- och socialförsäkringssystemen. Arbetsmarknadsministernaviserar att hon efter samråd med socialministern återkommer tillregeringen med eventuella förslag. Honaviserar också förslag till direktiv till en utredning rörande frågor om enallmän kompetensutveckling i arbetslivet. Enligtarbetsmarknadsministern ligger den i budgetpropositionen redovisadeinriktningen för arbetsmarknadspolitiken fast. Vissa punkter preciserasytterligare, bl. a. vad gäller flyktingar och andra invandrare, arbetshandikappade,långtidsarbetslösa och angelägenheten av konkreta mål för arbetsförmedlingenför att motverka en könsuppdelad arbetsmarknad. Ikommittémotion 1988/89: A14 av m.fl. (m) pekas på de stmkturellaproblemen inom svensk arbetsmarknad. Regeringens politik att gång på gång offrastabiliteten och långsiktigheten jämte oförmågan att komma till rätta medkostnadsutvecklingen utgör enligt motionärerna de allvarligaste hoten mot enfri arbetsmarknad med full sysselsättning. Regeringens förslag ikompletteringspropositionen kan i stället för att förbättra situationen påarbetsmarknaden få negafiva effekter. Arbetsmarknadspolitikenbör enligt moderata samlingspartiet bl. a. inriktas på att avlägsna hinder ochskapa incitament som leder till en väl fungerande arbetsmarknad. Särskiltoroande är den höga frånvaron som medverkar till den stora efterfrågan påarbetskraft och till den låga produktiviteten. Arbetstidslagstiftningen bör gestörre utrymme för valfrihet och flexibilitet. De offentliga monopolen måsteöppnas för alternativa verksamheter. Icenterpartiets kommittémotion 1988/89: Fi87 av m.fl. framhållsatt både sociala och ekonomiska skäl talar för den arbetslinje somcenterpartiet förespråkar. De offensiva insatserna som föreslagits fråncenterpartiet under innevarande bör enligt motionärerna kompletterasmed klara direktiv till arbetsförmedlingarna om atf de arbetssökande i principmåste ta anvisat arbete på hemorten. Sådana åtgärder medför ett minskat behovav medel för KAS med omkring éO milj. kr. 1988/89: FiU30 Bilaga 10Arbetsmarknadsutskottets yttrande ett likaledes minskatbehov inom arbetslöshetsförsäkringen på ca . De offensivasatsningarna kan därigenom finansieras. Vidareär det enligt motionärerna väsentligt att arbetslinjen även gäller förinvandrare och att resurser och regler utformas på ett sådant sätt att dessakan beredas arbete eller utbildning snabbt. Det bör även finnas rrtöj-ligheteratt kombinera utbildningen i svenska med någon form av praktik ellerinskolningsplatser. Vänsterpartietkommunisterna framhåller i motion 1988/89: Fié9 att om arbetslinjen skall kunnatillämpas i sin helhet så krävs demokratiska rättigheter på arbetsplatserna iform av lokal strejkrätt m. m. I arbetsmiljölagen måste skyddsombud oeh lokalfackförening få utvidgade möjligheter att stoppa arbetet på gmnd av dåligaarbetsmiljöförhållanden. Imotion 1988/89: Fi80 av () behandlas samspelet mellanarbetsmarknadsåtgärder och socialförsäkringssystemet. Motionären varnar förtanken att en förtidspension skulle kunna utbetalas till arbetsgivaren somlönebidrag. För det första är de båda sektorerna finansierade på olika sätt.För det andra finns en risk att arbetsgivaren skulle komma att välja den personsom har högst pension, vilket innebär att många ungdomar skulle utestängasfrån arbetsmarknaden. Utskottetställde sig i sitt betänkande 1988/89: AUl 1 bakom den inriktning avarbetsmarknadspolitiken som lades fram i regeringens budgetproposition ijanuari 1989. har sysselsättningen ytterligare ökat och uppgick iapril till 4 444 000 personer, vilket är omkring 75 000 fler än vid samma tidföregående år. Antalet arbetslösa uppgick till av arbetskraften,vilket kan jämföras . Målet om arbete åt alla fullföljssåledes. Utskottet vill dock peka på att problemen medöverhettningstendenser på arbetsmarknaden samt högre kostnadsutveckling ochinflation än i omvärlden väntas kvarstå. Inomflera sektorer, bl. a. inom industrin och inom vård och omsorg på denoffentliga sektorn, råder stor efterfrågan på arbetskraft. Antalet nyan-mäldalediga platser uppgick till 95 700 personer, vilket är enrekordsiffra . Eftersom några tecken till nämnvärda förändringarinte kan skönjas för det närmaste året anser utskottet att de i propositionenpreciserade målen är väl ägnade att stödja sökande med svag ställning påarbetsmarknaden och ytterligare öka arbetskraftsutbudet. a.berörs flyktingar och andra invandrare, arbetshandikappade ochlångtidsarbetslösa. 1likhet med uppfattningen i propositionen oeh i motion A14 anser utskottet attsjukfrånvaron är oroande. 1 denna fråga vill utskottet hänvisa till sitt ovannämnda betänkande AUl I vari utskottet diskuterar frånvarons betydelse förarbetskraftsutbudet samt sambanden mellan arbetsutbud, arbetsmiljö ochsocialförsäkringar. Enligt utskottets uppfattning är det självfallet viktigtatf socialförsäkringssystemen är sådana att den enskilde uppmuntras attåtervända till arbetslivet. Utskottet kan konstatera att de berörda frågornaundersöks av flera olika utredningar liksom av en nytillsatt interdepartementalarbetsgrupp. Utskottet fömtsätter därför att samtliga konsekvenser, äveneffekter för finansiering och utnyttjande, blir belysta i de förslag som kankomma att läggas fram på detta område. 1988/89: FiU30 Bilaga 10Arbetsmarknadsutskottets yttrande Vpk:skrav att skyddsombud och lokal fackförening skulle få vidgade möjligheter attstoppa arbetet på grund av dåliga arbetsförhållanden har behandlats avsocialutskottet fidigare. I sitt betänkande SoU 1987/88:9(rskr. 14é) anför socialutskottet följande: Skyddsombudhar enligt é kap. 7 § arbetsmiljölagen rätt atf avbryta arbete i det fall ett visstarbete innebär omedelbar och allvarlig fara för arbetstagarens liv eller hälsaoch rättelse inte kan uppnås genom hänvändelse till arbetsgivaren.Skyddsombudet kan då besluta att arbetet skall avbrytas till dess attyrkesinspektionen hinner ta ställning i frågan. Av förarbetena framgår attskyddsombudens stoppningsrätt aktualiseras när risken är överhängande och maninte hinner avvakta yrkesinspektionens ställningstagande. Skyddsombudet haremellertid inte befogenhet att stoppa arbetet enbart på gmnd av misstanke omskadliga långtidseffekter. 197Ö/77:149 s. 339, SoU 1977/78:1 s. 1988/89:FiU30 Bilaga 10 yttrande Isitt av godkända betänkande uttalade socialutskottet i dettasammanhang dessutom att det enligt socialutskottets uppfattning hade gjorts enlämplig avgränsning i arbetsmiljölagen av de situationer då skyddsombud harrätt att avbryta arbetet. har inte funnit skäl attfrångå socialutskottets och bedömning. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att motionerna A14 (yrkande 1),Fié9, Fi80 och Ei87 (yrkandena 2 och 4) avslås. 1propositionen föreslås att godkänner vad som förordats om sökanderesorfrån till samt att till Arbetsmarknadsservice för budgetåret1989/90 utöver i budgetpropositionen upptagna medel anvisas ett förslagsanslagpå é . Syftetmed sökanderesorna skall vara att kanalisera arbetskraftsinvandringen frånNorge, som till stor del sker spontant, genom arbetsförmedlingen.