bet · GC01TU18 · 1988-12-31 00:00:00 — Denavgiftsstmktur som lagts fast och de principer som redovisats i 1988 årstrafikpolitiska beslut bör enligt kommunikationsministern vara vägledande ävenför framtiden, och avgifterna bör kunna användas för att nå ett rimligträttvisande kostnadsansvar för kunderna och vara ett medel att ökaeffektiviteten och produktiviteten i verksamheten. Kommunikationsministernförordar att LVF skall ges ökad beslutanderätt beträffande trafikavgifterfr.o.m. 2.4.1.2Motionsförslag och utskottets ställningstaganden Motionsförslaghar framförts om nivån på trafikavgiftema och på avgifterna för den årligaluftvärdighetskontrollen (förrättningen kallades tidigare efterbesiktning) avprivatflygplan samt om viss ändring av villkoren för det av LFV bekostadesystemet för resultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser. Imotion T706 (m) begärs (yrkande 9) att nivån på LFV:s avgifter på luftfartenskall sättas så lågt att luftfarten främjas och LFV:s flygplatser kan hävda sigi konkurrensen med flygplatser i utlandet om flygtrafiken t. ex. Malmö-Stumpsflyglats i konkurrensen med lufthamn (Kastmp). Utskottetbehandlade och avstyrkte senast i betänkandet /87:25 (s. 10-11) likartade mofionsyrkanden. Som utskottet då gjorde vill ut skottet erinra om att LFV:s verksamhet är inriktad på att stärka flygtrans portsektorns konkurrensförmåga och att upprätthålla en flygsäkerhetsstan dard som lägst är i nivå med den som finns i övriga välutvecklade luftfarts nationer. Denna inriktning av verksamheten och kraven på full kostnads täckning och förräntning på det tillskjutna kapitalet bestämmer, som utskottet också framhöll, nivån på trafikavgifterna. I likhet med tidigare 20 vill utskottet vidareerinra om att avgifterna till LFV för huvuddelen av 1988/89: TUl i trafikenberäknas motsvara inte mera än av det totala biljettpriset. Det börockså framhållas att av åtagandet enligt SILA-protokollet har följt attavgiftshöjningarna inte fullt ut har kunnat följa den allmänna prisutvecklingen. Frånsäkerhetssynpunkt och från avgiftssynpunkt torde LFV:s flygplatser hävda sigväl vid jämförelse med flygplatser i andra länder. Även när det gällerkapacitet att ta emot trafik på flygplatser och i luftmm torde LFV ha godakonkurrensmöjligheter. Medhänsyn till det anförda bör motionen inte föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Avgifternaför den årliga luftvärdighetskontrollen av privatflygplan svarar för kontrollen av luftvärdigheten hos luftfartyg.Efter en första kontroll av luftvärdigheten övervakas luftvärdigheten . Imotion T706 (m) begärs (yrkande 13) att avgiften för luftvärdighetsbevis isamband med besiktning av privatflygplan skall vara relaterad till den verkligakostnaden. Senasti betänkandet /88:22 (s. 34) avstyrkte utskottet ett likartatmotionsyrkande. Utskottet hänvisade till att man inom LFV har eftersträvatkostnadstäckning för hela flygsäkerhetstjänsten, varvid såväl övertäckning somundertäckning har förekommit bland de olika typema av tjänster, och till att enöversyn av luftfartsinspektionens taxor hade påbörjats. Översynenavslutades och lades till gmnd för en taxa, som gäller fr. o. m.den 1 januari 1989. Årsavgiften för den fortlöpande luftvärdighetsövervakningenav ett vanligt lätt privatflygplan med en högsta tillåten flygvikt av 2000 kgvar före den 1 janauri . Enligt den nya taxan är årsavgiften 2000kr. för ett flygplan med en högsta tillåten flygvikt under . Itaxeöversynen deltog bl. a. företrädare för Kungliga Svenska Aeroklub-ben(KSAK) och (). I rapporten konstaterades att entotal kostnadsanpassning av taxorna inte var möjlig utan dramatiskakonsekvenser för det lätta privatflyget. Företrädare för den tyngre luftfartenpåtog sig emellertid att stödja den lätta luftfarten m. m. genom att acceptera"transfereringar" i rimlig omfattning. Sammanfattningsvis har dennya taxan lett till lägre kostnader för det lätta privatflyget, skolor ochutbildningsverksamhet. Taxeändringenbör kunna tillgodose syftet med motionsyrkandet varför det inte bör föranledanågot initiativ av . Det avstyrks således. 3 1988/89. Kravet på visstpassagerarantal för resultatutjämningsbidrag /89: Imotion T210 (c) begärs (i del av yrkande 4) att flygplatserna i ochOskarshamn skall omfattas av systemet för resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatser, fastän kravet på minst 100000 passagerare iinrikes linjefart inte uppfylls. Hultsfredsflygplats hade ca 7 100 och ca 10900 passagerarei linjefart och chartertrafik. Utskottet är inte berett att förorda avsteg frånovannämnda krav. Motionsförslaget avstyrks således. Utskottet vill emellertidnämna att kommittén för utredning av former för organisation avhuvudmannaskapet för flygplatser bl.a. skall sträva efter att relativtlikartade ekonomiska fömtsättningar skall uppnås för flygplatser med jämförbaratrafikvolymer och funktioner i trafiksystemet. Deekonomiska målen för LFV:s verksamhet /90 1991/92 Utskottethar inte något att erinra mot vad i budgetpropositionen har anförts omekonomiska mål för LFV:s verksamhet /90- 1991 /92 ochtillstyrker att det godkänns av . 2.4.2Inriktning av LFV:s verksamhet Ibudgetpropositionen förordas att gällande inriktning av LFV:s verksamhet skallligga fast. Verksamheten skall syfta till att stärka flygtransportsektornskonkurrensförmåga. Genom följsamhet av tjänsteutbudet till förändrade behoveller möjligheter skall flygföretagen kunna erbjudas fömtsättningar för högregularitet, korta markuppehåll och smidig trafikavveckling. Vidare skallflygsäkerhetsstandarden var i nivå med den som finns i övriga välutveckladeluftfartsnationer. Detföreslås att skall godkänna vad sålunda har förordats. Utskottettillstyrker att så sker. 2.5Inriktningen och omfattningen av LFV:s investeringar under perioden1989/90-1991/92 2.5.1Förslagen i budgetpropositionen, m. m. LFVhar i treårsplanen lagt fram en investeringsplan som omfattar investeringar förca , i löpande priser. I planen ingår bl.a. kostnader fören ny inrikesterminal och en tredje landningsbana på Stockholm-Ariandaflygplats ("Arianda"), en utbyggnad av inrikesterminalen påGöteborg-Land vetter flygplats ("") samt ersättning avområdeskontrollcentralen i . Medde mål som statsmakterna lägger fast för LFV:s soliditet, avgiftshöj ningar och ekonomiska resultat anges enligt kommunikationsministern också ramama för verksamheten. Det ankommer sedan på LFV att priori- 22 tera sina investeringaroch att finna kostnadseffektiva lösningar på olika 1988/89: TU Iikapacitetsproblem. Resultatutvecklingenbör sålunda enligt kommunikationsministem vara styrande förinvesteringsutgifterna. Den positiva resultatutvecklingen inom flyget börenligt honom ge fömtsättningar för en något större investeringsvolym än densom kan anges med bibehållet soliditetsmål och han bedömer attinvesteringsvolymen för den kommande treårsperioden skall komma att uppgå tillca . Kommunikationsministernpekar på att faktiska investeringsbehov och den betalningsvilja som LFV:skunder ger utttryck för bör om begränsningen enligt SILA-protokollet upphör kunna återspeglas i avgiftema. Möjlighetenatt genom avtal med intressenter erhålla täckning för investeringskostnaderbör enligt kommunikationsministern bibehållas men generellt förbehållaskostnadskrävande och angelägna projekt. Hananser att påbörjad byggnad av en ny inrikesterminal och anläggande av entredje landningsbana på kan prioriteras. Ibudgetpropositionen föreslås att skall godkänna vad kommunikationsministernanfört om inriktningen och omfattningen av LFV:s investeringar under perioden1989/901991/92 samt bemyndiga regeringen att besluta om avvikelser därifrån. 2.5.2Motionsförslag och utskottets ställningstaganden Motionsförslaghar framförts om halvering av investeringsprogrammet, om visst krav föranläggande av en tredje landningsbana på och om starten för dettaprojekt. Imotion T258 (vpk) framförs kritik mot att trafikflyget tillåts expandera trotsatt det har nackdelar genom luftföroreningar och genom att det minskar resandetpå jämväg så att upprätthållandet av jämvägstrafik i vårt land hotas.Motionärerna vill därför bromsa flygets expansion och föreslår i här aktuelldel av motionen (del av yrkande 16) att LFV:s investeringsprogram halveras.Härigenom sparar man enligt motionärema pengar, och bristen på kapacitet inomflygplatsorganisationen framtvingar en minskning av trafikutbudet. Motionärernavill i detta sammanhang bromsa utbyggnaderna på med en nyinrikesterminal och en ny landningsbana, utbyggnad av inrikesterminalen påLandvetter och ersättande av områdeskontrollcentralen i . Utskottetvill erinra om att utskottet i betänkandet /88:22 (s. 35-36), med hänsyntill de kapacitetsproblem som fanns på , avstyrkte ett motionsförslag omatt en ny inrikesterminal och andra utbyggnader på flygplatsen inte skullekomma till stånd. Utskottetvill också erinra om att statsmakterna genom trafik politiska beslut har lagt fast att konsumenterna skall ha så stor valfrihet som möjlighet när det gäller utnyttjandet av olika trafikmedel (prop. 1987/88:50 bil. 1, ,rskr. Den i budgetpropositionen föreslagna 1988/89: TU 18omfattningen av LFV:s investeringar innebär att man försöker tillgodose de kravsom den fortgående ökningen av flygtrafiken ställer, dvs. krav som såvälkonsumentema som angelägenheten av en säker trafik ställer. Utskottet avstyrkeräven det här aktuella motionsförslaget. Vissavillkor för anläggande av en tredje landningsbana på 1motion T368 (mp) begärs (yrkande 2) att en tredje landningsbana inte skall fåanläggas på förrän problemen med buller, luftföroreningar och luktavsevärt har minskats. Bestämmelsersom syftar till att motverka att stöming för omgivningen uppkommer genomluftförorening, buller m.m. från en anläggning finns bl.a. imiljöskyddslagstiftningen. Enligt den till miljöskyddslagen (1969:387) knutnamiljöskyddsförordningen (1981:574) gäller att vid anläggande och under vissafömtsättningar vid ändring av en flygplats med en nominell banlängdöverstigande tillstånd skall sökas hos koncessionsnämnden förmiljöskydd. Vidare skall den som avser att ändra en sådan flygplats i god tiddessförinnan underrätta miljö- och hälsoskyddsnämnden i kommunen. Vid tiden dåLFV avgav sin treårsplan arbetade man med att ta fram underlag förtillståndsprövning hos tredje bana på , somberäknas komma att få en längd av . Denförestående prövningen hos koncessionsnämnden torde kunna tillgodose syftetmed motionsförslaget, vilket således kan avslås. Tidsplanför arbetet med en tredje bana på Imotion T706 (m) begärs (yrkande 8) att anläggandet av en tredje bana på Arlandaskall påbörjas så att behövlig ökning av kapaciteten på flygplatsensker. EnligtLFV:s treårsplan visar en kalkyl för , i vilken kostnaderna förförseningar i flygtrafiken ställs mot kapital- och driftkostnader för ettbansystem med en tredje bana, att efterfrågan på en sådan bankapacitet mednuvarande utveckling i flygtrafiken föreligger redan omkring . Medhänsyn till den tid prövningen av ett tillståndsärende beträffande en tredjebana tar hos bedöms dock anläggningsarbetenaför banan kunna påbörjas först under /91 och banan bli färdigunder . Motbakgmnd av det anförda är utskottet inte berett att förorda något riksdagensinitiativ med anledning av motionsförslaget vilket sålunda avstyrks. Inriktningen ochomfattningen av LFV:s investeringar /89: i 1989/90-1991/92, m.m. Utskottethar inte något att erinra mot vad i budgetpropositionen har anförts ominriktningen och omfattningen av luftfartsverkets investeringar under perioden1989/90-1991/92. Utskottet föreslår att det godkänns av och attregeringen bemyndigas att besluta om avvikelser därifrån. 2.6Finansiering av LFV:s investeringar Ibudgetpropositionen beräknas behovet av upplåning i förfinansiering av LFV:s investeringar /90 1991/92 varaca 1 300 milj. kr. Finansieringen i övrigt av investeringama fömtsätts skegenom ianspråktagande av avskrivningar och avsättningar samt genom bidrag avintressenter och leasing m. m. Itvå motioner framförs förslag om sättet för finansiering av investeringar- Finansieringgenom ett finansieringsbolag och på kreditmarknaden Imotion T706 (m) framförs tre förslag beträffande finansieringen av LFV:sinvesteringar. I avvaktan på att den affärsdrivande funktionen i LFV ienlighet med ett förslag av motionärema ombildas till aktiebolag och därefterkan finansiera sina investeringar på samma sätt som sådana bolag bör enligtmotionärerna ett finansieringsbolag för LFV tillskapas med televerketsfinansieringsbolag som förebild (yrkande 3). Motionärema begärvidare att LFV skall få ta upp,lån på den ordinarie kreditmarknaden för attfinansiera investeringar som uppfyller normala lönsamhetskrav (yrkande 10).Statens krav på avkastning kan, anför motionärerna, tillgodoses genom attberäkningsmetoden förändras, så att effekten av att investeringar finansieraspå den öppna marknaden neutraliseras. Slutligenbegär motionärerna i anslutning till att de kommenterar serviceverksamhetenpå för resenärerna att kommersiella satsningar skall finansierasgenom lån på den reguljära lånemarknaden (yrkande 12). Utskottethar senast i betänkandet /88:22 (s. 32) avstyrkt likarta de motionsförslag. I likhet med tidigare vill utskottet framhålla att LFV:s finansiella rörelsefrihet har ökats genom att verket får fondera överskotts medel och har möjlighet till upplåning genom , leasing och finansiering genom avtal med kommunala och enskilda intressenter. Något särskilt finansieringsbolag synes mot nu nämnd bakgmnd inte vara 25 Vidare villutskottet - också liksom tidigare - framhålla att 1988/89: upplåninggenom torde kunna ske till lägre kostnad dels genom attriksgäldskontorets speciella kompetens att låna upp medel utnyttjas, delsgenom att de "stordriftsfördelar" uppnås som riksgäldskontoretsmedverkan torde innebära. Motbakgmnd av det anförda avstyrker utskottet de här aktuella motionsförslagen. Finansieringav den nya inrikesterminalen på Imotion T234 (fp) föreslås (yrkande 11) att investeringarna i den nyainrikesterminalen på skall finansieras genom höjning av landningsavgifterna.En höjning av dessa avgifter kan enligt motionärerna också få den effekten attflygföretagen inte leder trafik genom utan startar"tvärlinjer", varigenpm "trycket" på minskar. Utskottetavstyrkte i betänkandet /88:22 (s. 36) ett likartat motionsförslag.Utskottet hänvisade till ett av LFV till regeringen överlämnat förslag omprinciper när det gäller att inom avgiftssystemet täcka de kostnader somföranleds av investeringar i flygplatser m.m. LFV har sedermera bemyndigats attträffa överenskommelser med flygföretagen om ersättning för sådan ökning avkapacitetskostnader som följer av investeringar eller serviceförbättringar somSAS och/eller Linjeflyg har ställt krav på och som avses nyttiggöras iföretagens flygverksamhet. Enmotsvarighet till det av motionärema förordade sättet för finansiering avinvesteringar har sålunda i princip accepterats. Motionsyrkandet bör med hänsynhärtill inte föranleda något initativ av . Det avstyrks sålunda. 2.7Motionsförslag om befintliga och nya flygplatser m. m. , vilken invigdes , drivs av LFV. Flygplatsen liggeremellertid på mark som tillhör . Avtalet mellan staten ochstaden om upplåtelse av marken till staten för flygplatsändamål gäller t.o. Brommaflygplats används numera huvudsakligen för affärs- och privatflyg m.m. Visslinjefart förekommer ännu på flygplatsen, nämligen till ochKarlskoga. Imotion T706 (m) framhålls att behöver två flygplatserArlanda och , varvid avlastar affärs-, skol-och taxiflygm.m. Motionärerna begär (yrkande 14) att skall uttala sig för attBromma flygplats bör vara kvar som en med samverkande flygplats. Utskottethar tidigare uttalat uppfattningen att det i avvaktan på en mera slutgiltig lösning av flygtransportförsöijningen i inte är möjligt att avveckla (/81:28 s. 6). utskottet också tidigaregjort - senast i betänkandet /88:22 (s. 1988/89: i 38) villutskottet understryka att det inte har frångått sin uppfattning att tvåflygplatser behövs i regionen. Kontaktermellan LFV, staden och läns landsting i fråga om flygplatskapaciteteni på lång sikt ledde till att staden, och sexSödertörnskommuner bildade som sedan utarbetade och tillregeringen överlämnade förslag om inrättande av en civil trafikflygplats påden nedlagda flygflottiljen F18:s bas vid . Regeringenuppdrog åt landshövding att undersöka näringslivets, berördakommuners och intresse av att medverka ekonomiskt i ett gemensamtbolag för uppbyggnad och drift av en civil flygplats vid . I direktivenför uppdraget framhölls att flygplatser med enbart inrikes sekundärtrafik samtaffärs- och privatflyg inte är en angelägenhet för staten och LFV. Vidarebetonades att en civil flygplats vid med hänsyn till rolloch utvecklingsmöjligheter inte är nödvändig somkomplement till de flygplatser som staten svarar för. skulle mot denbakgmnden inte vara aktuell som statlig flygplats. Utredningsarbetet bordeinriktas på en uppbyggnad för propellerflyg och en koncessionsgivningsom är förenlig med en långsiktig utveckling av för svensktinrikesflyg. Landshövding redovisade uppdraget i en skrivelse tillregeringen med förslag till två altemativ till avtal om utbyggnadav till trafikflygplats. Talesmänför en majoritet i kommunfullmäktige i , i vilken Tullingeflygplats ligger, har emellertid förklarat att man motsättersig utbyggnad av flygplatsen till en trafikflygplats. har tillkallats en ledningsgmpp, i vilken bl. a.företrädare för och ingår, och en arbetsgmpp med uppdrag attfömtsättningslöst redovisa olika alternativ för hur marken på flygfältkan utnyttjas efter det att avtalet med staten går ut . har pekat på att en förutsättning för att flygfältsområdet skallkunna bebyggas med bostäder är att ett fullgott alternativ anvisasflygverksamheten eller att flygplatsen minskas och bostäder byggs på frigjordmark. Iavvaktan på resultat av sistnämnda utredningsarbete är utskottet inte berettatt föreslå något uttalande beträffande en lösning av frågan om enytterligare flygplats i . Härav följer att utskottetavstyrker motion T706 (m) i här aktuell del. Nejtill ett återupptagande av Imotion T704 (mp) begärs att skall bestämt uttala att en trafik flygplats vid inte bör komma till stånd. Med hänsyn till att inställningen inom till kan komma 27 att ändras villmotionärema att projektet definitivt skall skrinläggas som 1988/89: TU 18ett led i en begränsning av flyget av miljöskäl. Medhänsyn till att det inte fömtskickades att en civil flygplats vid Tullingeskulle vara statlig finns det inte någon anledning för att uttala sigom ett ev. Tullingeprojekt . Utskottet vill erinra om att ettprojekt avseende en trafikflygplats skall prövas från bl.a. miljöskyddssynpunktoch trafikpolitisk synpunkt, vilket bör tillgodose motionärerna. Motionen kansåledes avslås. Lokaliseringav en ny civil flygplats m. m. Imotion T209 (fp) begärs (yrkande 2) att planeringen skall påbörjas av enflygplats i södra för allmänflyg och de mest trafikeradeinrikeslinjema som altemativ till det ej längre aktuella . Imotion T705 (fp) begärs att man skall överväga att lokalisera en nytrafikflygplats för i närområdet västsydväst omSödertälje eller att till trafikflygplats bygga ut den på ett militärt flygfält(i ) inrättade , som drivs av ett kommunaltaktiebolag. Avden ovan lämnade redovisningen framgår att frågan om anläggande av en ny civilflygplats i i första hand är en fråga. Som ocksånämnts har, sedan är aktuellt, inom Stockholmskommun påbörjats ett utredningsarbete kring frågor om . Med hänsyn tilldet anförda bör motionsförslagen inte föranleda något initiativ av riksdagen.De avstyrks således. Karlstadsflygplats drivs av LFV. har uttalat att detär mycket angeläget att Karistad flygplats upphör att användas för linjefartoch att ansträngningama för att få en ny trafikflygplats till stånd börintensifieras. Itre motioner framförs förslag beträffande flygplats för . Föratt flygets expansion skall bromsas motsätter sig motionärerna i motion T258(vpk) att en ny flygplats för Karistadsregionen anläggs (del av yrkande 16). Utskottetavstyrkte i betänkandet /88:22 (s. 37) ett likartat motionsyrkande,varvid utskottet framhöll att en ny flygplats behövs för att klara den ökandeflygtrafiken. Också koncessionsnämnden för miljöskydd har från sinutgångspunkt för bedömningen ansett att en ny flygplats behövs. Utskottetavstyrker därmed det nu aktuella motionsförslaget. Huvudman för en nyflygplats m.m. 1988/89: { Imotion T228 (c,m,fp) begärs (yrkande 4) att staten skall medverka i utrednings-och projekteringsarbetet för en ny flygplats (i ) förKarlstadsregionen samt svara för nödvändiga investeringar i flygplatsen. Imotion T229 (s) begärs (yrkande 5) att regeringen skall medverka till attfrågan om huvudman för en ny flygplats (i ) löses och attnödvändiga investeringsmedel ställs till förfogande. Enligtuppgift under hand från LFV har verket tagit upp överläggningar med Karlstadskommun och om huvudmannaskap samt byggande ochgemensam finansiering av en ny flygplats i . Utskottet villerinra om att den tillkallade kommittén för utredning av formerna förorganisation av huvudmannaskapet för flygplatser bl.a. skall undersöka olikamodeller för ägande och drift av flygplatser. Då inte bör föregripapåbörjade överläggningar om en ny flygplats för med någotuttalande avstyrks motionerna. Trollhättan-Vänersborgsflygplats drivs av , som ägs avTrollhättans, , och kommuner. Enligtde motioner som nämns i det följande har linjefarten på flygplatsen ökatkraftigt , men flygplatsen har inte kapacitet att ta emot trafikmed större flygplan än . Flygplatsbolaget önskar därför att en nyflygplats för "", som har större kapacitet, skall anläggas iSkogaryd, . 1.motionT245 (fp) begärs (yrkande 4) att skall uttala att en större flygplatsän den nuvarande behövs för "". I motion T712 (m,fp) begärsatt som sin mening skall uttala att en ny flygplats är en nödvändigdel för "" expansion och framtid som tillväxtområde (yrkandeI), att en koncessionsprövning av lokaliseringen av en ny flygplats bör görasför att utröna möjligheterna att anlägga en ny flygplats (yrkande 2) samt attnya och altemativa finansieringsformer för en ny flygplats bör prövasfömtsättningslöst (yrkande 3). Utskottetanförde vid behandlingen i betänkandet /88:22 (s. 37- 38) av motionsförslag om en ny flygplats för "" att en nyflygplats för området är en angelägenhet och att det närmast ankommer på de kommuner som är engagerade i flygplatsbolaget att vinna intressen ter för planering, ägande och drift av en ny flygplats. Med hänvisning till detta och till att, som nämnts, frågor om former för organisationen av huvudmannaskapet för flygplatser utreds genom en tillkallad kom mitté avstyrker utskottet motionsförslagen. Som utskottet nämnt ovan gäller enligt den till miljöskyddslagen (1969:387) knutna miljöskyddsför ordningen (1981:574) att vid anläggande av en flygplats med en nominell 29 4 1988/89. banlängd överstigande I200 meter tillstånd skall sökas hos koncessions- 1988/89: nämnden förmiljöskydd. Nejtill ny flygplats i Motbakgmnd av att inom tankar har framkastats på att anlägga enframtida större regional flygplats i Gistad-området mellan Linköpingoch begärs i motion T244 (c) yrkande 1 att skall uttalaatt de befintliga flygplatserna i och räcker till föröverskådlig tid och att således en ny flygplats inte behövs i regionen. Utskottetanser att motionen inte bör föranleda annat än att utskottet erinrar om att ettprojekt avseende en ny trafikflygplats inte kan komma till stånd om det integodkänns från bl. a. trafikpolitisk synpunkt och från miljöskyddssynpunkt.Motionsförslaget avstyrks därmed. Ansvaretför driften av flygplats Storumanskommun har medgivits att använda det militära flygfältet i Gunnam för civilluftfart. I motion T701 (fp) begärs att staten skall ansvara för driften avflygplatsen. Motionären framhåller att flygfältet (efter vissa investeringar)skulle kunna ta emot linjetrafik vilket skulle stimulera turistnäringen ochnäringslivet i övrigt i området.