bet · GC01UU19 · 1988-12-31 00:00:00 — Ett 1988/89: UU 19 exempel härpåär presentationen av Delorsplanen i under mbriken:Europafantastema redo ta nästa steg mot EMU Monetära Union: En endavaluta En enda centralbank En enda skattepolitik (DI 10/5-89). 1artikehexten heter det: "Regeringar som plågat folk och företag medextraskatter när en dyrbar socialförvaltning gjort hål i budgeten får ifortsättningen begära godkännande i innan de gör något." Idenna situation finner utskottet det ytterst välmotiverat att, som motionäremaföreslår, genom ett tillkännagivande bekräftar att den har för avsiktatt slå vakt om "svenska folkets urgamla rätt att sig självbeskatta". dels att utskottets hemställan under moment 28 bortha följande lydelse: 28. beträffande beskattningsrätten att medbifall till motion 1988/89: U598 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Forskningssamarbete (mom. 29 och 30) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 45 böijar med "Inom denindustriellt" och på s. 46 slutar med "anses besvarade." bort haföljande lydelse: Samtidigtvill utskottet, i likhet med särskilda yttranden från (vpk) ochLars () till näringsutskottet samt från () till utbildningsutskottet,betona att intressanta industristrategiska forskningsprogram inte enbartbedrivs inom EG. måste därför vara öppet för forskningssamarbete medalla länder. LItskottet,som alltså över lag är positivt inställt till forskningssamarbete övergränsema, däribland med , måste dock konstatera att vissaforskningsprojekt strider mot gmndläggande ekologiska värderingar, t. ex.Prometheusprojektet. Iandra fall råder betydande oklarhet om projektens verkliga innebörd, t. ex. beträffandeColumbusprojektet, där svensk medverkan inte bör ske utan utförligareredovisning från regeringens sida. Utskottetavstyrker därför yrkandena 15 och 16 i motion U560 (m) och motion U561 (c). delsatt utskottets hemställan i momenten 29 och 30 bort ha följande lydelse: att avslåryrkande 15 i motion 1988/89: U560, att avslåryrkande 16 i motion 1988/89; U560 och återstå ende del av yrkande 9 i motion 1988/89: U 561, 100 23.Undantag från EG-anpassning av verk- 1988/89: UUl9samhetsområde m. m. (mom. 32) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 48 som börjar med "Utskottet kaninte" och slutar med "U589 avstyrks därför." bort ha följandelydelse: Somovan nämnts växer miljöintresset i ; innehåller, somutskottet redogjort för, paragrafer som såväl möjliggör miljöpolitiskaåtgärder från EGs sida, som under vissa förhållanden medger för enskilda länderatt bibehålla sina egna miljöskyddsbestämmelser såvitt dessa inte strider motRom-fördraget eller, inom ramen för den inre marknaden, kan betraktas somhandelshinder. visar den praktiska verkligheten i EG attmiljöpolitiken lämnar åtskilligt övrigt att önska, bl. a. i jämförelse medsvensk miljöpolitik, trots att utskottet överlag betraktar denna som heltotillräcklig i förhållande till de krav det ekologiska systemets kris ställer.En stor mängd praktiska exempel visar också att i övervägandeutsträckning fungerar så att de handelsmässiga och marknadsliberala aspektematar över miljö- och hälsoskydd när konflikter uppträder. Ettexempel på den intensiva kritiska debatt som förs inom EG är ettinlägg av den före detta konservative förbundsledamoten i DerSpiegel där det hävdades att EGs inre marknad kommer att "påskynda detekologiska sammanbrottet". Liknandefarhågor framförs av den danske ledamoten av EG-parlamentet ,tillsammans med , i boken: miljöproblem en diskussionom miljöpolitiken i EF (Hovedland 1988). I flera fall, hävdar författama, harEGs direktiv "reellt haft den inverkan att danskt miljöskydd harförsämrats". Särskilt gäller detta kemikaliekontrollen. Regeln att ettkemiskt preparat som är godkänt i ett skall anses godkänt också iövriga betecknar de som "mycket farlig eftersom det innebär att det blirdet land som har den minst restriktiva lagstiftningen som kommer att godkännaalla nya ämnen". Deras erfarenhet är att det är varomas fria rörlighetsom träder i förgmnden när det handlar om kemikalielagstiftning. VärldshälsoorganisationenWHO har cancerklassat 208 ämnen. Motsvarande antal för EG var vid bokenspressläggning 29 (bl.a. inte DDT och formaldehyd). "Cancermärkning av deflesta av de ämnen det danska ville märka, lyckades alltsåinte", konstaterar . På motsvarande sätt har EGförhindrat att farlighetsklassa lösningsmedel, bl.a. toulen och styren,som enligt dansk uppfattning kan ge upphov till kroniska hjämskador. Också inomandra miljöområden än kemikaliekontrollen är starktkritiska. Jordbmkspolitiken är ur miljösynvinkel "ett dagligtvansinne", riskfallsexporten "ett skolexempel på dåligtuppförande" och bilavgasnormema "ett nederlag för miljön och en segerför den föråldrade bilindustrin". Enliknande uppfattning kommer till uttryck i en bok som den västtyska socialdemokraten utgivit tillsammans med medarbetare: .q. LotharGundling (Hrsg): in - Aufgaben 1988/89: UU 19 undProbleme der europäischen Umweltpolitik, (CF Muller, 1988). ärordförande i miljöutskottet. Enviktig förklaring till det bedrövliga miljöläget i EG är, enligt , industrilobbyns "utomordentligt viktiga roll" vid EG-politikensutformning; "det finns ingen ens tillnärmelsevis jämförbar möjlighet tillinflytande på beslutsfattandet från miljö-, hälso- ochkonsumentintressena". Enannan orsak till EGs svaga miljöpolitik är "att det lätt uppträder enkonflikt mellan EGs urspmngliga målsättning, den fria konkurrensen, ochmiljöhänsynen". Därför finns det alltid en risk att "miljöskyddet iEG-länderna nivelleras eller anpassas till den lägsta möjliga nivån". Enjuridisk analys av beträffande miljön finns i rapporten de 1'environnement par les communautés européennes (Éd. Utskottet vill särskilt fästa uppmärksamheten på denna rapports analysav den komplicerade procedur som gäller för enskilda stater att bedrivanationell miljöpolitik. I sådana fall skall staten meddela somgodkänner förfarandet fömtsatt att "det inte utgör en godtyckligdiskriminering eller ett maskerat hinder för handeln mellanmedlemsstatema". Såväl kommissionen som andra medlemsstater kan väckatalan inför om de anser att en medlemsstat har miss-bmkat artikellOOA. Beslut om harmonisering enligt artikel 100 fattas numera genomkvalificerad majoritet, vilket innebär att enskilda stater kan röstas ned. Vadbetyder då regelverket för EGs praktiska miljöpolitik? Enligt leder 130R till miniminormer, 100 till maximinormer. ärdet allmänna rättsläget, enligt en av Webers medförfattare, att "när EGhar sagt sitt får medlemsstatema inte utfärda motstridiga bestämmelser (keinentgegenstehendes Recht erlassen)". 1 den franska analysen konstaterasatt det har stor betydelse om en miljöpolitisk åtgärd beslutas enligt 130Reller 100, dels på gmnd av olika krav på majoritet, dels på gmnd av olikamöjligheter till nationella undantag. Utskottetkan med anledning härav konstatera att ingrepp mot miljöproblem som uppstår isamband med produktionsprocesser (utsläpp, avfall) regleras genom 130R. Detbetyder att enhällighet krävs; enstaka länder som inte vill skärpa kraven kanförhindra tvingande EG-direktiv. Länder som vill gå före kan däremot göra detganska fritt (så länge inte åtgärderna strider mot ). Legaltkan l30R-regler betecknas som miniminormer. Men kommer marknadskraftema att göra det svårt för enstaka EG-stater att upprätthålla produktionsfördyrande krav. Inom ramen för den gränslösa inre marknaden kan företag förväntas söka sig till länder med de billigaste miljökraven. Reglering av miljörisker som hänger ihop med varors sam mansättning sker enligt artikel 100. Tvingande beslut fattas med kvali ficerad majoritet. Undantag är möjliga, men svåra att upprätthålla, efter som de kommer i konflikt med den inre marknadens princip om fri rörlig het över gränsema; dessutom kan undantag bli föremål för domstolsprövning. Det är bakgmnden till att be tecknar lOO-regler som maximinormer. 1 praktiken kan de sällan överskri- 102 das; det blir svårt förenskilda stater att värja sig mot marknadens och 1988/89:UUl9 EG-domstolenstryck i riktning mot harmonisering. Detblir alltså, som hävdar, ett nivelleringstryck enligt bådaartiklama. Men det blir starkare enligt artikel 100 än enligt artikel 130R. Detparadoxala är att det strikt miljömässiga snarare borde vara tvärtom. Utsläpp iluft och vatten, förbränning, dumpning eller export av avfall, har direktgränsöverskridande effekt. Därför hade det varit rimligt om det medmajoritetsbeslut hade gått att tvinga de värsta miljöförstörarna upp till enhögre allmännivå, medan undantagsmöjligheter för enstaka miljöföregångare ärmindre viktiga eftersom effekten blir begränsad. Effekten av varorssammansättning är däremot i huvudsak begränsade till människor i närmiljön,till den som använder ett lösningsmedel, äter en matvara, leker med en leksak.Vetorätt mot skärpta generella normer skulle här i princip bara drabbavetolandets egen befolkning, förutsatt att den var kombinerad med fri möjlighettill undantag för föregångsländer. Utskottetkan alltså konstatera att om miljöskäl hade varit avgörande för EGs regelverkom miljön, skulle det ha varit annorlunda utformat. Men sanningen är ju, som dedanska och tyska analyserna inifrån EG visar, att EGs miljöpolitik är en senkommenefterhandsanpassning till ett växande opinionstryck. är det deultraliberala tillväxtidealen som har högsta prioritet. Mot denna bakgrund kansvensk generell anpassning till EGs miljöpolitik inte utgöra ett mål för svenskEuropa-politik. Inte heller är det något principiellt mål att svenskaarbetsmiljöregler anpassas till EGs. Det här sagda innebär givetvis inte attutskottet motsätter sig praktiskt motiverade harmoniseringar till såväl EGssom andra grannländers regelverk i den mån detta inte negativt påverkar svenskaregler nu och . Ej heller har utskottet något emot anpassning tillde fall där uppställer högre miljö- och arbetsskyddsnormer än detsvenska. Vad utskottet här har anfört bör med bifall till motion U578 gesregeringen till känna. delsatt utskottet hemställan i moment 32 bort ha följande lydelse: 32.beträffande undantag från EG-anpassning av verksamhetsområde att med bifalltill motion 1988/89: U578 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Undantag från EG-anpassning av arbetsmiljöfrågor (mom.33) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottets hemställan på s. 48 som börjar med "Somframgår" och slutar med "motion U578 (mp) avstyrks därför." bortha följande lydelse: Utskottetnoterar med tillfredsställelse att det beträffande asbest i UDHsintegrationsrapport fastslås att "en anpassning av de svenska reglernatill de nuvarande EG-direktiven är inte aktuell" (s. 38). Därmed är det ocksåfastlagt att någon generell EG-anpassning av 103 svenska arbetsmiljöreglerinte kan genomföras. På liknande sätt har det, 1988/89: UUl9 som framhålls i motionU589, inom arbetarskyddsstyrelsen, tagits fram material som visar attytterligare en lång rad regler till skydd för svensk arbetsmiljö skulle behövaförsvagas eller urholkas om de skulle anpassas till EGs(Arbetarskyddsstyrelsens genomgång, Arb.Markn.dep. Personligskyddsutmstning: I EG skall typefterkontroll endast tillämpas för en mycketsnävt avgränsad kategori av utmstning. Men svenska arbetarskyddsstyrelsenanser att "merparten" av den personliga skyddsutrustningen behövertillverkningskontroll och kvalitetsuppföljning. Här finns alltså risk förförsämringar vid EG-anpassning. Maskinsäkerhet;Här påpekas att svenska föreskrifter innehåller krav på typgodkännande avmaskiner som inte omfattas av sådana krav i EG. Arbetarskyddsstyrelsen anseratt enbart tillverkardeklaration inte är tillräckligt för sådana, särskiltfarliga maskiner. Lösningsmedel:Här finns stora skillnader mellan och . Arbetarskyddsstyrelsen sägerdirekt att "en anpassning av EG-reglerna i detta avseende skulle medgörakraftiga försämringar i arbetsmiljön". Motdenna bakgmnd anser utskottet det vara uppenbart att allmän EG-anpassning avsvenska arbetsmiljöregler inte bör genomföras. Det sagda innebär självfalletinget hinder för praktiskt motiverade tekniska standardiseringar med andraländer inom och utom EG av det slag som redan sker inom ramen för deinternationella standardiseringsorganen, fömtsatt att detta inte leder tillförsämrad arbetsmiljö eller ökade risker för arbetsskador. delsatt utskottets hemställan i moment 33 bort ha följande lydelse: 33.beträffande undantag från EG-anpassning av arbetsmiljöfrågor att medbifall till motion 1988/89: U589 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Internationellt miljösamarbete (motiveringen) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser att den del av utskottets yttrande pås. 49 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "på andraområden." Undantag från EG-anpassning av jordbrukspolitiken (mom. 35) PerGahrton (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 50 som börjar med "De gmndläggande"och på s. 51 slutarmed "U580avstyrks därför." bort ha följandelydelse; 1vissa avseenden överensstämmer de grundläggande principerna för den svenska jordbmkspolitiken med EGs. Liksom i har jordbmket i EG genomgått en snabb strukturrationalisering i riktning bort från ett 104 någorlunda miljöanpassat,allsidigt och småskaligt familjejordbmk i rikt- 1988/89: UUl9 ning mot alltstörre kemiberoende industrijordbmk med ensidig produktionsinriktning. Enlåsning till denna utvecklingstrend genom EG-anpassning av jordbmkspolitikenvore enligt utskottets mening ytterst olyckligt, särskilt i en situation dåmedvetenheten i om nödvändigheten av en övergång till biologiskaodlingsmetoder för att skydda naturmiljön och slå vakt om ett livskraftigtjordbmk i hela landet, har vuxit sig stark. Samtidigtvisar en rapport från att en EG-anpassning avsvenskt jordbruk skulle kunna leda till allvarliga effekter för mångafamiljejordbmk i s.k. skogs- och mellanbygder. I en analys med titeln för bonden av ett svenskt medlemskap, konstateras att"det blir mjölkbönderna som får svårast att anpassa sig till EG".Medan växtodlingsföretag skulle förbättra sin lönsamhet med skullelönsamheten försämras med . för mjölkgården och med 40 000 kr.per år för slaktsvinsgården. Det heter vidare i rapporten: "Det lågaavräkningspriset kan framtvinga en omfattande rationalisering pågårdsnivå". Konkret betyder detta att ett stort antal mindre gårdar iskogs- och mellanbygder skulle slås ut. Utskottet kan inte godta en sådanutveckling som skulle få förödande konsekvenser för den svenska landskapsbildenoch livsmedelsberedskapen i stora delar av landet. Förden redan hårt koncentrerade mejerinäringen skulle EG-anpassning av svensktjordbmk också få allvarliga effekter. "Man kan anta att de europeiskalivsmedelsföretagen kommer att göra entr även på den svenska marknaden och attsvenska mejeriers hemmamarknadsavsättning därmed kommer att hotas", heterdet i ett avsnitt i rapporten från lantbmksuniver-sitetet. Beträffandereglerna för spridning av bekämpningsmedel är reglema i EG ofta annorlunda än iSverige. Ett exempel som anges i rapporten gäller de cancerogena medlenmancozeb och maneb som i inte får spridas senare än föreskörd, medan i EG-landet är . Beträffandefodertillsatser gäller att EG i motsats till tillåter antibiotika itillväxtfrämjande syfte, vissa färgämnen och produkter från självdöda djur. Somframhålls i motion U580 skulle EG-anpassning av svenskt jordbmk dels leda tillallvarliga negativa stmk-tureffekter för det mjölkproduktionsbaseradefamiljejordbmket i skogs-och mellanbygder, dels försvåra övergången tillmiljövänligare odlingsmetoder. Utskottet instämmer i motionens bedömning ochtillstyrker densamma. delsatt utskottets hemställan i moment 35 bort ha följande lydelse: 35.beträffande undantag från EG-anpassning av jordbrukspolitiken att medbifall till motion 1988/89: U580 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Undantagfrån EG-anpassning av livsmedelskontroll 1988/89:UUl9 (mom. 38) PerGahrton (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 51 som börjar med "Utskottet kaninte" och slutar med "U584 avstyrks därför." bort ha följandelydelse: 1motion U584 redogörs för livsmedelsverkets granskning av effekterna avEG-harmonisering av livsmedelskontrollen. EG67/86). Eftersom dennagranskning på gmnd av regeringens hemligstämpel på allt s. k. interntarbetsmaterial inte varit tillgänglig i original för utskottet och ej hellerfullständigt återges i UDHs integrationsrapport, upprepar utskottet här någraav dess huvudpunkter; konstaterar att en EG-harmoniseringskulle leda till höjda fetthalter i vissa mjölkprodukter och smör; ocksåsockerhalterna skulle höjas i vissa varor. 1 båda fallen strider det mot kost-och hälsoprinciper som är veteskapligt baserade. Beträffandelivsmedelstillsatser "tillåter EG ibland ämnen som inte prövats iSverige. I den mån framtida EG-direktiv blir liberala i sin syn på användningenav tillsatser torde svårigheter för harmonisering kunna motses". Verketavstyrker anpassning i flera fall när det gäller märkningsprinciper, t. ex.när det gäller fisk, fjäderfä och ost. InomEG behöver heller inte komponenter där huvudingrediensen utgör mindre än 25 %av det livsmedel det ingår i deklareras. Men även andelar harstor betydelse för allergiker och överkänsliga personer. En EG-anpassning avsvenska normer skulle alltså kunna drabba dessa personer hårt. Livsmedelsverketpåpekar också att EG i ett direktiv återger delar av WHO-koden förbröstmjölksersättning "på ett sådant sätt att hela syftet med WHOförsvinner". En EG-anpassning när det gäller bröstmjölksersättning skullealltså kunna få menliga följder, och verket avstyrker EG-anpassning. Motbakgmnd av dessa fakta anser utskottet det uppenbart att allmän EG-anpassningnär det gäller livsmedelskontrollen skulle leda till allvarliga försämringar avsvensk livsmedelsstandard. delsatt utskottets hemställan i moment 38 bort ha följande lydelse; 38.beträffande undantag från EG-anpassning av livsmedelskontroll att medbifall till yrkandena 1 och 2 i motion 1988/89: U584 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Djurskydd (mom. 39) PerGahrton (mp) anser delsatt den del av utskottet yttrande på s. 51 som börjar med "Utskottetfömtsätter" och slutar med "med hänvisning härtill." bort ha följandelydelse: Såsomframhålls i motion U593 (mp) finns det betydande skillnader i synen på djurskydd mellan och EG. Till det exempel härpå som refereras i motionen kan läggas uppgifter från rapporten - Ekonomidagar 1989, från , där 106 det konstateras att densvenska lagstiftningen beträffande djurskydd /89:UUl9 höns " påmånga områden är mer långtgående, t. ex. skall enligt den nya svenskadjurskyddslagen burhållning av höns förbjudas". Också för nöt och svinanges det i rapporten att de svenska reglema är "mer långtgående",bl. a. får enligt tillämpningsföreskriftema för den nya svenska djurskyddslagenen sugga fixeras tillfälligt under högst i samband med förlossningen;denna regel finns ej inom EG. Vidare konstateras i rapporten att "Sverigehar ett bättre hälsoläge (för husdjur) än de flesta ". VidEG-anpassning "finns risken att smitta sprids till ", heterdet. Motbakgmnd av dessa konkreta exempel på skillnader i resp. EGs regelverknär det gäller djurskydd anser utskottet i likhet med motionärema att någongenerell EG-anpassning inte bör eftersträvas. dels att utskottets hemställan i moment 39 bort haföljande lydelse; 39. beträffande djurskydd att med bifall tillyrkande 4 i motion 1988/89: U583 och motion 1988/89:593 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Genteknik (mom. 41) PärGranstedt, (båda c), (vpk) och Per () anser delsatt den del utskottets yttrande på s. 52 som börjar med "harännu" och slutar med "därför avstyrks." bort ha följandelydelse: Sverigesaknar en samlad lagstiftning som reglerar användningen av bioteknik ellergenetiskt modifierat material. Biotekniken kommer att kunna innebära enrevolutionerande förändring av samhället. Utskottet anser att det är hög tidatt formulerar en strategi för hanteringen av biotekniken utifrånetiska, sociala och miljömässiga normer. Centerpartiethar i en omfattande motion om bioteknik bl. a. föreslagit en särskildbiotekniklag, en bioteknikinspektion och förbud mot patente-ring av genetisktmodifierat material. Partiet efterlyser i motionen också ett aktivt svensktagerande för att få till stånd ett internationellt regelverk för bioteknisktillämpning och forskning. jordbmksutskott har beslutat remitteramotionen till berörda myndigheter och organisationer, för att geutskottsbehandlingen ett allsidigt underiag. förutsätter atten lagreglering kommer till stånd. Därmed bör också de önskemål som framförs imotion U572 (mp) i allt väsentligt tillgodoses. Motionen bör anses besvarad medvad utskottet anfört. dels att utskottets hemställan i moment 41 bort haföljande lydelse: 41. beträdande genteknik att med bifall till motion 1988/89:U572 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 107 Landtransporter(mom. 42) 1988/89: UU 19 BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 54 börjar med "Utskottet fårkonstatera" och på s. slutar med "U596 (mp) avstyrks." bort haföljande lydelse: Utskottetkonstaterar att EGs trafikpolitik uppenbarligen står i motsättning motprinciper för en miljövänlig trafikpolitik. 1Västtyskland har t.ex. trafikandelen för jäm-väg sjunkitfrån 44,2 till , för insjöfart från 33,6 till , medanlastbilstrafiken har ökat från 19,7 till . Enligtfärska beräkningar kommer EGs trafikpolitik att leda till en ytterligarekraftig ökning av lastbilstrafiken i EG-ländema. Det västtyska trafikministerieträknar med att den inre marknaden kommer att leda till ett bortfall avjämvägstransportema och en resultatförsämring för Deutsche Bundesbahnmed upp till 800 miljoner . (bis Miinchen, DerSpiegel ). Tilldetta kommer att denna expanderande lastbilstrafik bara i begränsadutsträckning kommer att genomföras av inhemska företag i de nordeuropeiskahögkostnadsländerna. ordförande har offentligtvamat för såväl de ekonomiska som sociala följderna av en sådan utveckling avtrafiksystemet. Defarhågor för negativa effekter av en EG-harmonisering av svensk trafikpolitiksom framförs i motion U596 är enligt utskottets mening sakligt välgmndade,varför motionens yrkande 1 i detta sammanhang tillstyrks. dels att utskottets hemställan i moment 42 bort haföljande lydelse; 42. beträffande landtransporter att med bifall tillyrkande 1 i motion 1988/89: U596 och med avslag på ifrågavarande del i yrkande18 i motion 1988/89: U560 och ifrågavarande del av yrkande 31 i motion 1988/89:T225 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Lastbilstransporter (mom. 45) BertilMåbrink (vpk) och Per () anser delsatt den del i utskottets yttrande som på s. 55 börjar med "I det trafikpolitiska" och slutar med "avstyrks härmed" bort ha följande lydelse: Samtidigtär det, som ovan påpekats, uppenbart att EGs trafikpolitiska gmndstmktur kommeratt leda till en ökning av lastbilstrafiken. Utskottet vill erinra om att dettafaktum har framhållits av en utredning inom (Ds K1987:1 Samordning eller inte av och EGs trafikpolitik) där detkonstateras att vid EG-anpassning det är troligt att gränsytan mellanlastbilstransporter och jämvägstransporter kommer att förskjutas så attjämvägen kan riskera att förlora de transport-uppgifter där man i dagkonkurrerar hårdast med lastbilstrafiken. Motdenna bakgmnd finner utskottet motionsyrkandet om ett riksdag suttalande om att EG-anpassningen inte får leda till att lastbilstransporter 108 främjas sakligt välgmndatoch angeläget. Utskottet tillstyrker härmed yrk- 1988/89: UU 19 ande 2 imotion U596. delsatt utskottets hemställan i moment 45 bort ha följande lydelse: att med bifalltill yrkande 2 i motion 1988/89: U596 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Harmonisering av mått och vikt (mom. 46) PerGahrton (mp) anser