bet · GC01UU19 · 1988-12-31 00:00:00 — Imotion U588 av m.fl. (mp) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna att läkemedelskontroll och läkemedelspolitikskall undantas från EG-anpassning. Densvenska läkemedelslagstiftningen uppställer stränga krav på läkemedel. Kontrollenanses också vara bland de mest noggranna i världen. EGhar gjort stora insatser för att harmonisera kraven på läkemedelskontrollen imedlemsländerna. Bl.a. har ett drygt tiotal direktiv antagits. Någon gemensamregistrering finns dock inte utan varje lands läkemedelskontroll avgör om ettläkemedel skall registreras. Ett enklare registreringsförfarande - enligt dens.k. multi state-proceduren - underlättar dock en registrering inom två ellerflera medlemsstater. Enligt detta förfarande skall ett godkännande av en statunder vissa förutsättningar accepteras av en annan stat inom EG. Arbete pågårdock med frågan om att införa någon form av gemensamt registreringsförfarande. EFTAhar på läkemedelsområdet tagit initiativ till två överenskommelser i vilka ävenvissa deltar. Den ena är den s.k. läkemedelsinspek-tionskonventionentill vilken ett femtontal länder, däribland flera , anslutit sig.Överenskommelsen innebär att myndigheterna kan begära inspektionsprotokoll överläkemedelstillverkning i de andra staterna. Därmed behöver de inte sända eninspektör utomlands varje gång man önskar mer kunskap om en utländsktillverkare. Den andra överenskommelsen är det s.k. PER-scheme (PharmaceuticalEvaluation Reports) som syftar till utbyte av registreringsprotokoll somupprättats av resp. lands myndighet. Detta utbyte underlättarregistreringsarbetet för de deltagande länderna. 1988/89: UUl9 har till uppgift bl.a. att verka för en Bilaga 4harmonisering av läkemedelslagstiftning och administrativ praxis i . Påmånga områden har arbetet resulterat i gemensamma nordiska riktlinjer. Nämndenhar numera i uppdrag att särskilt uppmärksamma förhållandet till deltar som observatörer i delar av EG:s tekniska expertarbete påläkemedelsområdet. proposition 1987/88:66 framhöll föredraganden följande. Sverigehar en stark ställning i det läkemedelssamarbete som sker via EFTA och tillvilket flera enskilda är anslutna. Ett ökat samarbete med EG ochEG-länder bör i första hand ske via EFTA, vilket ger ochNorden en starkare ställning än ett ensidigt svenskt närmande till EG. Ettutökat samarbete mellan EG och EFTA på läkemedelsområdet i syfte attharmonisera krav och värderingar bör prioriteras. Dessauttalanden föranledde ingen erinran i samband med riksdagsbehand-hngen. Utskottethar inhämtat att svensk läkemedelsindustri vid upprepade tillfällen harframhållit behovet av en harmonisering av de svenska läkemedelsbestämmelsernamed EG:s med hänsyn till den svenska läkemedelsexporten. Vidarehar inhämtats att en genomgång av EG:s olika direktiv m.m. på detta områdegjorts inom . Den allmänna uppfattningeninom avdelningen är att skillnaderna mellan på läkemedelsområdetoch motsvarande svenska bestämmelser sakligt sett inte är stora. En ytterligaresvensk harmonisering skulle inte medföra att kraven på läkemedel i Sverigegenerellt skulle minska. Diskussionerpågår , på svenskt initiativ, mellan EFTA-länderna om hur ettnärmare samarbete med EG borde läggas upp. EG har också under hand visatintresse för diskussioner med EFTA i läkemedelsfrågor. Såvittnu kan bedömas innebär en harmonisering av de svenska läkemedelsbestämmelsernamed EG:s ingen nackdel för den svenska läkemedelskontrollen. Däremot finns detskäl anta att en ytterligare harmonisering av de svenskaläkemedelsbestämmelserna med EG:s skulle vara till fördel för den svenskaläkemedelsindustrins möjligheter att exportera läkemedel fill EG-ländema. Utskottetkan inte förorda att läkemedelskontrollen och läkemedelspolitiken undantasfrån en EG-anpassning och föreslår därför att motion U588 avslås. Imotion U5S5 av m.fl. (mp) hemställs att som sin meningger regeringen fill känna att EG-anpassningen inte får leda till fördröjning avplanerade förbättringar av konsumentskyddet när det gäller barnsäkerhet (yrkande2 A). I proposition 1987/88:66framhålls bl.a. följande. 1988/89: UU 19 Flertaletdirektiv som har utfärdats på konsumentskyddsområdet har haftkaraktär av minimidirektiv, dvs. direktiv för t.ex. lägsta godtagbara standard,men där det överlämnas till medlemsländerna att anta strängare regler.Utgångspunkten för överväganden att utfärda minimidirektiv har varit tanken attEG-åtgärder inte uteslutande syftar fill borttagande av handelshinder utan ävenfill en balanserad ökning av levnadsstandarden i hela Gemenskapen. Ijuli 1985 antogs ett direktiv rörande produktansvar. Enligt detta skalltillverkaren bära ett strikt ansvar för såväl person- som sakskador som vållasav en defekt hos produkten. IRådets konsumentpolifiska resolution berörs även frågan om en generellproduktsäkerhetspotitik. 1 Kommissionens skrivelse till rådet den 8 maj 1987framhålls att ett generellt produktsäkerhetsdirektiv, med skyldighet förtillverkare, importörer och handlare att endast tillverka och saluhållaprodukter som är säkra, skulle komplettera den nya harmoniseringsmetoden ochproduktansvarsdirektivet och säkerställa genomförandet av den inre marknaden.Samfidigt diskuteras skaderapporteringsfrågor och möjligheter att inrätta enproduktsäkerhetskommitté med övervakningsfunktion och rätt att ingripa motfarliga produkter. Ett förslag till produktsäkerhetsdirekfiv är underutarbetande. Detär uppenbart att utvecklingen inom EG på produktsäkerhetsområdet kommer att haden största betydelse även för de svenska konsumenterna redan på grund av detsamarbete som sker mellan EG- och Efta-länder i standardiseringsorganen ochCENELEC. Det är en naturlig utgångspunkt för att sträva efter högstasäkerhet, även om det inte är givet att på alla områden som rörkonsumentprodukter nu har de bäst genomtänkta säkerhetsnormerna. Det är i dettasammanhang nödvändigt att , helst i nordisk samverkan, aktivt engagerarsig i det europeiska standardiseringsarbetet och att även konsumenternasintresse beaktas. Det förtjänar att nämnas att Nordiska ämbetsmannakommitténför konsumentfrågor planerar att genomföra ett projekt som syftartill att utveckla olika samarbetsmodeller för att uppnå samnordiskaställningstaganden till sådana åtgärder i EG som avser produktsäkerhet ochproduktin-formafion. Densvenska bedömningen är att harmoniseringsarbetet inom EG påproduktsäkerhetsområdet kan komma att innebära att det i vissa hänseendenuppställs lägre säkerhetskrav inom Gemenskapen än dem som gäller iSverige. Det är därför angeläget att engagerar sig i det västeuropeiskasamarbetet på detta område. När det gäller främst ekonomiskt konsumentskyddhar givna EG-direktiv i allmänhet haft karaktär av minimidirektiv. mån direktiv även enligt den nya harmoniseringsmetoden ges en sådan form,bör den svenska regleringen på området i sina huvuddrag inte utgöra någotproblem. I det motsatta fallet kan det däremot bli aktuellt med anpassning. I sittyttrande fill utrikesutskottet anslöt sig lagutskottet till vad som i 1988/89:UUl9 propositionen anförts om medverkan i det europeiskasamarbetet Bilaga 4 på konsumentskyddsområdet (LU 7y). beslöts inom EG ett direktiv om säkerhet förleksaker. Syftet med direktivet är främst att uppställa en rad väsentligasäkerhetskrav. Inom EG förbereds nu ökad säkerhet för lekredskap. Detta ledersannolikt till ett direktiv enligt mönster av det s.k. leksaksdirektivet.Alternativt kan frågan regleras inom ramen för leksaksdirektivet. (konsumentministrarna) diskuteradeden utvecklingen av EG:s inre marknad och effekterna för detnordiska konsumentsamarbetet. Man enades om ett ställningstagande som innebäratt utvecklingen i relation till EG:s inre marknad inte bör medföra någonförsämring av konsumentskyddet i . Det nordiska harmoniseringsarbetetbör ske så att det stämmer överens med motsvarande arbete inom för konsumentfrågor (NÄ K) uppmanades att utarbeta enlista över och prioritera de EG-åtgärder på konsumentområdet, som man särskiltbör koncentrera sig på i det nordiska konsumentsamarbetet. har lagt fram ett förslag fillsamarbetsprogram på konsumentområdet, i vilket bl.a. konsumenternas säkerhetframhålls ävensom att det nordiska harmoniseringsarbetet på konsumentområdetmåste stå i samklang med motsvarande arbete i EG och EFTA. Nordiska rådetbeslutade vid sitt sammanträde att rekommendera ministerrådet attanta förslaget. besvarade statsrådet iriksdagen en fråga av Per () om vilka åtgärder statsrådet tänktevidta för att garantera att svenska konsumentskyddsbestämmelser inte offrasinför en anpassning till EG. Statsrådet framhöll följande. De nordiska konsumentministrarna uttalade sedanatt anpassningen till EG:s inre marknad inte bör medföra en sänkning av dennuvarande höga nordiska nivån i konsumentskyddet. I den mån säkerhetskraven förkonsumentprodukter fastställs på europeisk nivå är det därför angeläget attSverige deltar i arbetet. Detta gör vi både genom överläggningar medEG-kommissionen och genom deltagande i det europeiska standardiseringsarbetet.Till detta har vi anslagit nya resurser och vet redan att sådant arbete kanmedföra att svenska säkerhetssynpunkter vinner gehör. måste sägas att det inte är givet att påalla områden som rör konsumentprodukter har de bäst genomtänktasäkerhetsnormerna. Frågan om en anpassning av svenskakonsumentskyddsbestämmelser får därför prövas från fall till fall. Som ett exempel på att varit med och drivit påutvecklingen pekade statsrådet på frågan om säkerheten när det gäller leksaker. Utskottet, som delar inställningen i frågesvaret såvittrör barnsäkerhetsarbetet, föreslår att motion U585 yrkande 2 A avslås. Organisatoriskafrågor 1988/89: UU 19 Bilaga 4 I motion U519 av m.fl. (c) hemställs att hos regeringenbegär att företrädare för sociala frågor och alkoholfrågor finns i regeringensrådgivande organ för EG-frågor (yrkande 2). I motion U536 av m.fl. (s) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna behovet av att iberedningsorganisationen för integration med EG inrättas ett särskiltråd för social- och hälsofrågor. Motionärerna anför att i anslutning till detpågående harmoniseringsarbetet det är nödvändigt att mycket starktbetonar social- och hälsofrågor i vid mening; exempelvis rätten till arbete,social trygghet, att förhindra utslagning etc. Betydelsefullt är också attfolkhälsofrågorna som alkoholbruk, kost, motion och tobaksrökning ges den platssom dess stora betydelse motiverar. I den organisation som regeringen har föratt arbeta med integrationen är det självfallet viktigt att ovannämnda social-och hälsofrågor beaktas i alla sammanhang. Motionärerna anser att frågorna harså stor betydelse att det är motiverat med ett särskilt råd eller liknande meden bred representation för olika intressen. I motion U565 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär en utredning av hur den svenska socialpolitikenskall kunna anpassas till de riktlinjer som kommer att gälla inom EG. Inom regeringen har en statsrådsgrupp för Europafrågorbildats med statsminister som ordförande. I gruppen ingår ävenutrikes-, utrikeshandels-, finans- och industriministrarna. 1 syfte att hållanära och fortlöpande kontakt med företrädare för olika samhällsintressen harregeringen inrättat ett Råd för Europafrågor. 1 rådet, som skall utgöra ettforum för informationsutbyte och samråd, ingår statsrådsgruppen samtföreträdare för de fackliga organisationerna och näringslivet liksomriksbankschefen och universitetskanslern. I rådet kan frågor inom samtligasakområden diskuteras. En särskild statssekreterargrupp svarar understatsrådsgruppen för alla frågor som rör deltagande i detvästeuropeiska integrationsarbetet. Alla departement utom försvarsdepartementet deltar i detpågående integrationsarbetet. Ett tjugotal departementala ochinterdepartementala arbetsgrupper har upprättats omfattande alla de områden somberörs av det europeiska integrationsarbetet. Ordförande i arbetsgrupperna ärvanligtvis närmast berörd enhetschef inom resp. fackdepartement. I övrigt ingårföreträdare för berörda departement och myndigheter. Arbetsgrupperna svarar förkartläggningen av resp. område, upprättandet av mål och handlingsplan för detfortsatta arbetet samt genomförandet av handlingsplanen. Till arbetsgruppernahar när det bedömts lämpligt knutits referensgrupper med företrädare förberörda sakintressen. UD:s handelsavdelning har det övergripandesamordningsansvaret inom för det pågående arbetet.Chefsförhandlaren är bl.a. ordförande i beredningsgruppen förEuropafrågor, i vilken ordförandena i alla de arbetsgrupper som upprättats inomregeringskansliet deltar. Beredningsgruppen träffas regelbundet och inom dessram samordnas målen och arbetsprogrammen för de olika arbetsgrupperna. Inomhandelsavdelningen har ett särskilt integrationssekretariat, ISEK, 142 Sekretariatethar två huvuduppgifter. Det svarar för samordning- 1988/89: UUl 9 en av den interna sidan avintegrationsarbetet, dvs. den verksamhet som Bilaga 4 vätter inåt , vadgäller t.ex. anpassningsåtgärder i det svenska Häri liggeratt sekretariatet har nära kontakter med andra I samordningsrollen ligger också att enheten fungerar som sekretariatåt statsråds- och statssekreterargrupperna, rådet för utgörs av den övergripandeuppföljningen av EG:s s.k. vitbok samt tre av de fyra friheterna: tjänster,kapital och personer. I detta ligger att sekretariatet deltar i arbetsgrupperna.Vidare har sekretariatet ett samordnande ansvar för finansiering av ochinformation om integrationsarbetet. Fr.o.m.den 1 januari 1989 har inrättats en särskild arbetsgrupp för hälso-ochsocialpolitiska frågor under . Utskottetkonstaterar att en särskild arbetsgrupp för hälso- och socialpolitiska frågornumera inrättats inom integrationsarbetet i . Uppläggningen avintegrationsarbetet gör att de nu aktuella frågorna kan diskuteras på såvälstatsråds- som statssekreterarnivå och i Rådet för Europafrågor även medföreträdare för olika samhällsintressen utanför . Motbakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna U519 yrkande 2 ochU536 avslås. Utskottetkonstaterar att ett översynsarbete inletts inom socialpolitiken i syfte attförbereda kommande harmonisering. På läkemedelsområdet harharmoniseringsarbetet fått fastare form. Utskottet förutsätter att regeringenavsätter de resurser som behövs för detta arbete utan att tar någotinitiativ. Utskottet föreslår därför att motion U565 avslås. Stockholmden På socialutskottets vägnar Närvarande:Daniel Tarschys (fp), (), (), (),(), (), (), Per Stenmarck (m),(), (), (), (), (vpk), (), (), () och (). Avvikandemeningar 1988/89: UU 19 UllaTilländer och (båda c) anser debatt första meningen i näst sista stycket i avsnittet "Alkoholfrågor"i utskottets yttrande bort utgå, debatt sista stycket i avsnittet "Alkoholfrågor" i utskottets yttrandebort ha följande lydelse: Utskottetanser att det i det pågående harmoniseringsarbetet i förhållande till EG ärnödvändigt av bl.a. folkhälsoskäl att utan begränsningar kan bibehållasin rätt fill punktbeskattningar av alkohol och de restriktioner förförsäljning av alkohol som finns. I övrigt vidhållerutskottet sin tidigare uppfattning i dessa frågor. MofionernaU574 (mp) yrkande 2 och U586 (mp) yrkandena 4 och 6 bör därför avslås. anfört med anledning av motion U519 (c) yrkande 1 bör ges regeringentill känna. GudrunSchyman (vpk) och () anser att de fyra sista styckena iavsnittet "Alkoholfrågor" i utskottets yttrande bort ha följandelydelse: InomEG har man en mycket liberal syn på alkoholkonsumtion. En svensk EG-anpassningkan innebära att det kommer att bli kraftigt sänkta priser på alkoholhahigadrycker i . Den svenska prisnivån skulle betraktas som ett handelshindereftersom den är och har till syfte att vara konsumtionsdäm-pande. Den svenskaEG-anpassningen kan då komma att medföra att vi i ställs införallvarliga sociala problem, eftersom sänkta priser på alkoholhaltiga dryckererfarenhetsmässigt leder till ökad förbrukning och ett ökat antal alkoholister.Vår mångåriga och i grunden accepterade alkoholpolitik riskerar att raserasvid en anpassning till EG. Utskottetanser därför att alkoholpolitiken skall undantas från EG-anpassningen. anfört med anledning av motionerna U519 (c) yrkande 1, U574 (mp)yrkande 2 och U586 (mp) yrkandena 1,4 och 6 bör ges regeringen till känna. GudrunSchyman (vpk) och () anser att de fem sista styckena iavsnittet "Läkemedelsfrågor" i utskottets yttrande bort ha följandelydelse: Pågrundval av utskottets principiella grundsyn till EG-anpassningen och kännedom om hur de övriga kända varukontrollsystemen fungerar i EG befarar utskottet att läkemedelskontrollen vid en anpassning till EG kommer att minska, vilket kan leda till hälsorisker. Frågor om läkemedelskontrollen bör därför undantas från EG-anpassning. Barnsäkerhetsfrågornaoch EG 1988/89: UU19 Bilaga 4 (vpk) och () anser att det sistastycket i avsnittet "Barnsäkerhetsfrågor" i utskottets yttrande bort ha följande En anpassning av barnsäkerhetsnormerna till EG kan ledatill lägre krav från samhällets sida. Utskottet anser därför att dessa normerbör undantas från EG-harmonisering. Däremot har utskottet inget emot ettkonstruktivt samarbete i barnsäkerhetsfrågor mellan olika europeiska länder,inbegripet även . Vad utskottet anfört med anledning av motion U585 (mp)yrkande 2A bör ges regeringen till känna. Medverkan av företrädare för social- ochhälsofrågor i integrationsarbetet (), (vpk), () och () anser att andra meningen i det tredje stycket frånslutet och det näst sista stycket i avsnittet "Organisatoriskafrågor" i utskottets yttrande bort ha följande lydelse: 1 anslutning till det pågående harmoniseringsarbetetgentemot EG är det nu nödvändigt att mycket starkt betonar social- ochhälsofrågor i vid mening; exempelvis rätten till arbete och social trygghetsamt nödvändigheten att förhindra utslagning etc. Betydelsefullt är också attfolkhälsofrågorna som alkoholbruk, kost, motion och tobaksrökning ges den platssom dess stora betydelse motiverar. 1 den organisation som regeringen har föratt arbeta med integrationen är det självfallet viktigt att social- ochhälsofrågor beaktas i alla sammanhang. Utskottet anser att frågorna har så storbetydelse att det är motiverat med ett särskilt råd för social- ochhälsopolitiska frågor med en bred representation för olika intressen eller attdet redan existerande rådet för Europafrågor får bred representation även försocial- och hälsofrågor. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna U519 (c)yrkande 2 och U536 (s) bör ges regeringen till känna. Medverkan av företrädare för social- ochhälsofrågor i integrationsarbetet () och (båda fp)anser att andra meningen i det tredje stycket från slutet och det näst sistastycket i avsnittet "Organisatoriska frågor" i utskottets yttrandebort ha följande lydelse: De sociala frågorna måste tillmätas stor betydelse i deeuropeiska integrationssträvandena. Enligt utskottets mening finns det skäl atttill regeringens arbetsgrupp för sociala frågor knyta en särskild referensgruppmed bred samhällsförankring. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna U519 (c)yrkande 2 och U536 (s) bör ges regeringen till känna. 10 1988/89. utbildningsutskottetsyttrande Magll""' Europeiska gemenskaperna (EG) har beslutat attbereda berörda utskott tillfälle att yttra sig över följande motioner omeuropeiska gemenskaperna (EG): 1988/89:U503, 1988/89:U519, 1988/89: U5-35,1988/89:U536, 1988/ 89:U560-1988/89:U599, 1988/89:U600-1988/89:U606,1988/89:U608, 1988/ 89;U609, 1988/89:T618 och l988/89;Ub806, yrkande 31, vilkaväckts under den allmänna motionstiden . begränsar sitt yttrande till tvåfrågor, nämligen samarbete med EG inom forskning och utveckling (FoU)samt EG:s utbytesprogram för studerande inom högskolan. 1 motion 1988/89:Ub806 (m) yrkande 31 begärs en strategiför ett fullvärdigt svenskt deltagande i EG;s utbytes- och forskningsprograminom den högre utbildningen. Det är nödvändigt att kraftfulla ansträngningargörs för att få med i EG:s samarbetsprogram inom den högre utbildningenoch forskningen. Enligt motionärerna är det viktigt att svenska studerande fårmöjlighet att delta i EG:s utbytesprogram (European Community ActionScheme for the Mobility of University Students) och COMETT (Community ActionProgramme in Education and Training for Technology). Om svenska studerande blirställda utanför dessa program får de inte samma förutsättningar som studerandei att knyta viktiga kontakter med studerande, lärare och forskare iandra länder. De riskerar också att inte få tillträde till den stora gemensammaeuropeiska arbetsmarknaden. Enligt motion 1988/89:U560 (m) yrkande 17 måsteSverige även delta i arbetet med att fastställa gemensamma examenskrav förvissa utbildningar. Svensk utbildning måste hålla internationell klass, ochsvenska examina måste accepteras i internationella sammanhang. Enligt sammamotion (yrkande 6) bör regeringen initiera en bred informationskampanj omEuropafrågan. EG-litteratur bör finnas tillgänglig vid landets störrehögskolor. Även i motion 1988/89:U503 (fp) yrkande 2 understryksvikten av att ges möjlighet att delta i EG:s program beträffande utbildning och forskning. Motionärerna anser att i avvaktan på att få delta i ERASMUS- och COMETT-programmen på egen hand bör vidta åtgärder för att intemationalisera utbildningen inom högskolan. Inslagen av främ mande språk i högskolans utbildning m.m. bör bli större. Imofion 1988/89:U561 (c) anförs att det inom EG satsas betydande 1988/89:UUl9resurser på forskning och utveckling inom olika teknikområden. Enligt Bilaga 5mofionärerna är det vikfigt att får delta i de FoU-program sometableras i , inom och utom EG (yrkande 9). De nordiska länderna böruppta gemensamma överläggningar med EG om fillträde till såväl EG;sforskningsprogram som EG:s utbytesprogram för studerande (yrkande 5). Enligtmotion 1988/89:U567 (c) är det angeläget att medel ställs till förfogande föratt förbereda en svensk anslutning till EG:s utbytesprogram COMETT. Imofion 1988/89:U571 (mp) om EG-anpassningen och arbetsmarknaden anförs attmöjligheterna för människor att röra sig fritt i studiesyfte bör öka såväl inomEuropa som på annat håll. Medanledning av motionsyrkandena vill utbildningsutskottet anföra följande. Utskottetvill hänvisa till sitt yttrande till utrikesutskottet under /88(UbU1987/88:3y) med anledning av propositionen (1987/88:66) om och denvästeuropeiska integrafionen. Beträffande forskning och utveckling betonadeutskottet att det är av största vikt att svenska forskningsinstitutioner ochföretag ges möjlighet att medverka i de projekt som ingår i EG:s nya ramprogramför FoU. När det gäller EG:s utbytesprogram och framhöllutskottet att ett intensifierat utbyte mellan universitet och högskolor inom EGskulle medföra negativa konsekvenser för svenska studerandes möjligheter attdelta i undervisningen vid utländska läroanstalter, om inte får delta idessa program. Utskottet pekade även på det arbete som pågår inom Europarådetoch för att öka utbytet av bl.a. studerande, lärare och forskareinom olika länder. Utskottetkonstaterar , att regeringen har fäst stor vikt vid arbetet med denvästeuropeiska integrationen. Samarbetet och kontakterna med EG harorganiserats. Inom fackdepartementen pågår en kartläggning avharmonise-ringsmöjligheterna och förberedelser för handlingsplaner pårespekfive områden. Regeringen anför i budgetpropositionen (1988/89:100 bil. 157) att det är viktigt att kontinuerligt upplysa om integrafionsarbetet ien vidare krets utanför och . Mot denna bakgrund harolika informationsåtgärder vidtagits inom . Samarbetet mellan Sverigeoch EG inom forskningsområdet har utvecklats. Enligt vad utskottet erfarit visar EG också stort intresse för att ytterligare utvidga samarbetet. Utskottet konstaterar att förhandlingar om avtal rörande forskarutbytesprogrammet SCIENCE (Sti- mulafion de la Coopération Internafionale et des Échanges Nécessaires aux Chercheurs Européens) har förts till ett slut.