bet · GC01KrU19 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet ärinte berett att beräkna ett högre belopp än det i propositionen föreslagna förden här behandlade anslagsposten. Motionen avstyrks därför. AnslagspostenInsatser mot luftförorenings- och .försurningsskador infördes fr.o.m.innevarande budgetår (se KrU 1987/88:21 s. 25 och 35). Utskottet är inte berettatt förorda en uppräkning av anslagsposten utöver den som föreslås ipropositionen. Två motionsyrkanden om en sådan uppräkning med 1 milj. kr. avstyrks, nämligen Kr314 (m) yrkande 22 och Kr353 (mp) yrkande 10, bådamotionerna i motsvarande del. 1motion Kr259 (s) framställs ett yrkande som syftar till att en särskildanslagspost för bidrag till industriminnesvård skall införas. Motionärernamenar att inrättandet av en sådan anslagspost skulle kunna understryka den nyasyn som alltmer kännetecknar kulturmiljövården, nämligen att inte bara objektenutan också helheten i miljön skall tas till vara. Motionärernassynsätt står helt i överensstämmelse med den inställning utskottet intog tillkulturmiljöpropositionen . Det finns dock intetillräckligt skäl att föreslå en anslagspost för industriminnesvård.Motionsyrkandet avstyrks därför. Ävenmotion Kr287 (c,s) avstyrks. Motionärerna vill att som sin meningskall ge regeringen till känna vissa synpunkter om att Leufstabruks särprägelsom kulturhistorisk industrimiljö har sådant riksintresse att brukets framtidsärskilt beaktas i utredningen om kulturhistoriskt värdefulla byggnader ochmiljöer (dir. 1988:51). Utskottetanser detta vara obehövligt med hänsyn till innehållet i utred ningsdirektiven, där Leufstabruk särskilt nämns som en miljö där stat och/eller kommun tagit på sig ett mera långsiktigt bevarandeansvar. Mo tionen avstyrks således. Riksantikvarieämbetet:Uppdragsverksamhet (F 29) 1988/89: KrU 19 Utskottettillstyrker förslaget i propositionen att det under anslaget skall beräknas ettförslagsanslag på . Centrala museer: Förvaltningskostnader () Decentrala museernas förvaltningskostnader har redovisats över tiosärskilda statsanslag. I årets budgetproposition föreslås att de angivnakostnaderna tas upp under ett gemensamt statsanslag i stället för under olikaanslag för varje museum. Medlen för varje museum förs upp under särskildaanslagsposter på sätt som redovisas i en tabell i propositionen. Motionärernabakom motion Kr3l4 (m) menar att möjligheterna att bedöma museernas utvecklingoch behov är bättre om varje museum redovisas under ett särskilt anslag. Utskottetdelar den uppfattning kulturministern redovisar i propositionen, att det är enfördel att får tillfälle att få en mer samlad bild av medelstilldelningentill den statliga museisektorn. En förutsättning för att en sådananslagskonstruktion som föreslagits skall kunna godtas, är att riksdagensmöjlighet att pröva de olika museernas anslagsbehov inte försämras. Genom att,som skett i budgetpropositionen, medlen för varje museum förs upp undersärskilda anslagsposter får tillfälle att ta ställning tillmedelsbehovet för vaije museum vid behandlingen av anslaget. Det ärnaturligtvis angeläget att det i kommande budgetpropositioner inte sker enförsämring av möjligheter att bedöma de olika museernas anslagsbehovgenom en ändrad detaljeringsgrad i fråga om redovisningen av de olika museernasbehov. Med hänvisning till det anförda anser sig utskottet böra godta den nyaanslagskonstruktionen och avstyrker motionen i motsvarande del (yrkande 9). Ianslutning till behandlingen av förslagen i propositionen om de centralamuseernas ansvar och uppgifter (prop. 1986/87:97, KrU 1986/87:21, rskr.1986/87:342) fick de fem ansvarsmuseerna, dvs. statens historiska museum,statens konstmuseer, , folkens museum och vissa resursökningar för att kunna fullgöra de uppgiftersom är knutna till ansvarsmuseirollen. Kulturministern delar kulturrådetsuppfattning att berörda museer bör erhålla ytterligare resurser för dettauppdrag. 1 propositionen har därför beräknats en resursförstärkning om 100000kr. Itre motioner - Kr262 (vpk), Kr3l4 (m) och Kr355 (c) - framställs yrkanden avinnehåll att till ansvarsmuseerna skall anvisas totalt I milj. kr. mer än vadregeringen föreslagit. Utskottetvill framhålla att en utveckling av rollen som ansvarsmuseum pågår. Denuppräkning av anslaget för nästa budgetår, som regeringen föreslår, framstårsom lämpligt avvägd. Motionerna avstyrks i motsvarande delar (motion Kr262,motion Kr3l4 yrkande 23 och motion Kr355 yrkande 15). Detresursbehov som de fem museerna kommer att ha för att de skall kunna fullgöra sin roll som ansvarsmuseum får fortlöpande prövas i bud- 12 Utskottetvill framhålla att det är angeläget att museerna 1988/89: KrU 19 lever upptill de krav som uppgiften som ansvarsmuseum ställer och att de tillförsresurser härför. Det är dock enligt utskottets bedömning inte erforderligt mednågon åtgärd med anledning av motion Kr243 (s), i vilken behandlas resursfråganför senare budgetår. Motionen avstyrks således. Ipropositionen aviseras en översyn av verksamheten vid statens musiksamlingar.I motion Kr267 (s) framhålls att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om innehållet i översynen av statensmusiksamlingar m. m. Motionären tar i första hand upp den del avmusiksamlingarna som avser utlåning av noter till musikaliska verk. Motionärenframhåller att verksamheten inte hålls uppe på en önskvärd nivå samt att det ärspeciellt oroande att bristen på resurser gör att det notmaterial som stårtill buds för utlåning utsätts för i och för sig normal förslitning som endasti ringa grad kan kompenseras genom underhåll eller nyinköp. Den aviseradeöversynen måste omfatta en analys av dessa förhållanden. Ett långsiktigtfungerande program för att åstadkomma en verksamhet på en jämfört med klarthögre nivå måste etableras, anförs det vidare i motionen. I motionen tas ocksåupp mera övergripande frågor om tillgången på noter. Det framhålls att denbegränsade tillgången på sådana beror framför allt på det förhållandet att detfinns hinder av olika slag, ekonomiska-kommersiella, juridiska ochadministrativa. Synpunkter i detta avseende utvecklas närmare. Enligt motionenbör den aviserade översynen leda fram till initiativ och klarläggande även pårättighetsområdet med syftet att tillgången till noter för det svenskamusiklivet skall öka. Utskottetansluter sig till motionärens bedömning att det är nödvändigt med insatser föratt förbättra tillgången på noter för musiklivet. Särskilt oroväckande är, somockså motionären påpekar, det förhållandet att förlagsverksamheten alltmerkoncentreras. Utskottethar inhämtat att vid den i budgetpropositionen aviserade översynen kommersärskilt uppmärksamhet att ägnas notfrågan. Då det gäller de synpunkter somavser andra förhållanden än dem som ligger inom ramen för musikmuseetsverksamhet vill utskottet erinra om att motionären iolika sammanhang fäst uppmärksamhet på de problem som en bristande tillgång pånoter skapar för musiklivet. Utskottet hänvisar bl.a. till lagutskottets betänkandeLU 1987/88:9 om upphovsrättsliga frågor. Utskottet utgår från att regeringenuppmärksammar de problem som motionären pekat på i förevarande sammanhang.Utskottet är dock inte berett att föreslå något initiativ medanledning av motionen. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionen. Centrala museer: Vissa kostnader for utställningar ochsamlingar m. m. (F 31) Enanslagspost med benämningen Statens konstmuseer ingår i anslaget. Den är avsedd för utställningar och allmän kulturell verksamhet samt underhåll och ökande av samlingarna samt för inköp av konst av nu levande svenska konstnärer. t2 1988/89. Imotionerna Kr229 (fp) yrkande 16 och Kr314 (m) yrkande 24 utveck- 1988/89: KrU19 las behovet av ökade resurser till statens konstmuseer for inköp av konst.Sammanfattningsvis framhålls att museerna har uppenbara svårigheter att kunnakomplettera sina samlingar i den utsträckning som erfordras för att de skallkunna fullfölja ambitionerna att ge en helhetsbild av bildkonstens utveckling ivår tid. Även i motion Kr353 (mp) yrkande 11 framhålls behovet av Ökaderesurser till anslagsposten. Yrkandena innehåller förslag om uppräkning avanslagsposten utöver vad regeringen föreslagit med 3 milj. kr. i motionernaKr229 och Kr353 och 4 milj. kr. i motion Kr314. Behovetav ökade resurser till statens konstmuseers inköpsanslag uppmärksammades vidbudgetprövningen för /87. På förslag av regeringen beslutaderiksdagen förstärka anslagsposten för nämnda budgetår med 2,7 milj. kr., varav500000 kr. skulle utgöra en permanent förstärkning. beräknas ibudgetpropositionen för nästa budgetår till . Medhänsyn till angelägenheten av en restriktiv budgetprövning avstyrker utskottetmotionsyrkandena om en resursförstärkning utöver den av regeringen föreslagna. Bidrag till (F 32) Utskottettillstyrker regeringens förslag att till Bidrag till /90 anvisar eU förslagsanslag på . Bidrag till vissa museer (F 33) Detföreslås i budgetpropositionen att det liksom för ettvart av de fyra senastebudgetåren för nästa budgetår skall beräknas 5 milj. kr. för bidrag tillStiftelsen . Kulturministernhar svarat på en fråga i om Arbetets museum (fråga1988/89:391, prot. 1988/89:64). UtskoUet delar den uppfattning kulturministerni budgetpropositionen och i nämnda svar gett uttryck åt av innehåll att bidragtill museet bör utgå även för nästa budgetår. Utskottet, som också hänvisartill vad i svaret anfördes om att staten inte har påtagit sig ett ansvar förmuseets framtida finansiering, avstyrker motion Kr3l4 (m), såvitt däri yrkasatt medel inte skall beräknas till bidrag till museum (yrkande 25). Bidrag till regionala museer (F 34) Frånanslaget utgår statsbidrag enligt förordningen (1977:547) om statsbidrag tillregionala museer till regionalt verksamt museum som regeringen har förklaratberättigat till sådant bidrag. Statsbidrag utgår endast till museum som ocksåfår bidrag från landstingskommun eller kommun. Statsbidragutgår i form av grundbidrag. Underlaget för beräkningen är det antal grundbelopp som fastställs för museerna. Enligt beslut av regeringen är 26 museer berättigade till bidrag. Antalet grundbelopp för innevarande budgetår har fastställts till 504. Grundbeloppet har prelimi- 14 närt beräknats till . fördelar grundbeloppen på 1988/89: KrU 19 demuseer som regeringen har förklarat berättigade till statsbidrag. Bidragsunderlagetför varje museum motsvaras i första hand av summan av de tilldelade grundbeloppen.Statsbidrag utgår av bidragsunderlaget. Genombeslut av förra årets riksdag fullföljs innevarande budgetår den treårigautbyggnadsplan som påbörjades /87. Planen syftade till attbygga ut statsbidraget till länsmuseer som hade färre grundbidrag än 15. Imotion Kr205 (c) yrkande 7 föreslås att medel skall anvisas så att ytterligare14 grundbelopp kan tilldelas vissa mindre regionala museer, nämligen museer somfortfarande har färre grundbelopp än 15 (se prop. s. 408). Somnärmare redovisas i utskottets betänkande 1988/89:15 s. 12 har regeringen föravsikt att i nästa års budgetproposition lägga fram förslag om hur denregionala kulturverksamheten skall kunna utvecklas . Detutredningsarbete, som pågår och som skall ligga till grund för regeringensförslag bör inte föregripas. Motionsyrkandet avstyrks därför. Medhänvisning till det pågående utredningsarbetet avstyrker utskottet även motionKr298 (m), vari yrkas att hos regeringen skall begära en översyn avprinciperna för grundbeloppstilldelningen till regionala museer, samt att ensnabb utbyggnad av miniminivån för grundbelopp upptill 25 sker. Imotionerna Kr229 (fp) och Kr231 (fp) framställs yrkanden av innehåll attytterligare 15 grundbelopp tilldelas museer. I den först nämndamotionen framhålls särskilt behovet av ett ökat stöd till museet.I motion Kr23l framhålls att såväl detta museum som andra museer i staden är avriksintresse, bland dem , och bör få högre statsbidrag. Utskottethar i olika sammanhang framhållit behovet av stöd till institutioner i bl. a.Göteborg (se bl. a. KrU 1987/88:13 s. 7). Senast i det avgivna betänkandetl988/89:KrU15 har utskottet gjort uttalande av innebörd att behovet av stöd tillinstitutioner i och måste uppmärksammas i samband med det ovanangivna utredningsarbetet. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr229 yrkande 17 ihär aktuell del och motion Kr231 yrkande 2. Imotion Kr231 anförs också att mu.seet i bör betraktas somriksmuseum. Enligt motionen bör få i uppdrag att se övermöjligheterna att omvandla museet från kommunalt museum till riksmuseum(yrkande 1). Utskottetavstyrkte med en utförlig motivering ett likartat motionsyrkande(KrU 1987/88:13 s. 8). Därvid hänvisade utskottet bl.a. till ett tidigareställningstagande av innehåll att det inte bör inrättas fler centralmuseer.Utskottet vidhåller sin uppfattning i detta hänseende och avstyrker därförmotion Kr231 yrkande 1. Imotionerna Kr229 (fp), Kr274 (fp) och Kr353 (mp) framställs yrkan den av innehåll att en medelsuppräkning skall ske så att 15 grundbelopp kan tilldelas . Vidare bör enligt motion Kr299 (c) ett 15 statligt stöd utgå tillden enhet inom som utgörs av 1988/89: KrU 19Fredriksdals friluftsmuseum och som bl. a. omfattar en botanisk trädgård. Äveni de övriga motionerna framhålls värdet av detta friluftsmuseum. Vidsin behandling av ett motionsyrkande om att skulletilldelas grundbelopp erinrade utskottet om att statsbidrag för regionalmuseiverksamhet m.m. utgår till en mottagare per län. Det undantaget gällerdock att och kommunala museer får grundbidrag. Med hänvisningtill det anförda och med beaktande av den förutskickade reformen av detregionala kulturstödet avstyrker utskottet motionerna Kr229 yrkande 17 i häraktuell del, Kr274 yrkande 3, Kr353 yrkande 12ochKr299. rad motioner framställs yrkanden som sammanfattningsvis syftar till attförstärka resurserna hos de regionala museerna för ekologisk kunskapsspridning. Utskottet villinledningsvis erinra om följande. Somen följd av de beslut utredning om de centrala museernasuppgifter och ansvar för landets museiväsende ledde till (prop. 1986/87:97, KrU1986/87:21, rskr. 1986/87:342) inleddes ett antal utvecklingsprojekt underhösten 1987. Ett av dessa är projektet somgenomförs i samverkan mellan . Projektet eftersträvar en verklig integration avekologin i länsmuseerna, vilket innebär att belysa samspelet mellan natur ochkultur samt hur människans totala livsmiljö växer fram ur detta samspel. Kulturrådetanför i sin anslagsframställning för nästa budgetår bl.a. följande. tid då miljöfrågorna har blivit mer betydelsefulla har museerna en särskiltviktig roll som folkbildningsinstitutioner. Den enskilda människan, liksommyndigheter och organisationer, behöver ökad tillgång till det källmaterial ochden kunskap som de regionala museerna förfogar över. Museernas regionaltinsamlade material och deras nutidsdokumen-terande arbete som beskrivermänniskans och samhällets roll för miljöutvecklingen, erbjuder storamöjligheter för museerna att delta i en ökad kunskapsspridning i en av vår tidsviktigaste samhällsfrågor. Genom att skildra växelspelet mellan människa och miljöi ett historiskt perspektiv ges barn och vuxna en större kunskap och vilja attta ställning för en miljö i ekologisk balans. Museernahar visat ett mycket stort engagemang för projektets inriktning och avsikter.Arbetet kan dock inte bedrivas framgångsrikt utan tillskott av kompetens. Inteminst museernas ökade kontaktytor mot ideella organisationer, regionalamyndigheter och organisationer inom miljö-och naturvårdsområdet ställer krav påkompetens inom det naturvetenskapliga området. Motden nu angivna bakgrunden föreslår nya grundbelopp till deregionala museerna för /90 för att ge museerna möjlighet attutöka personalen med befattningar med naturvetenskaplig, ekologisk inriktning. Utskottethar i sitt ovan angivna betänkande KrU 1986/87:21 under strukit vikten av en medverkan från länsmuseisidan i det redovisade 16 ekologiprojektet.Bakgrunden härtill är bl.a. att utskottet delar kulturrå- 1988/89: KrU19dets bedömning, som redovisades i den i sammanhanget behandlade propositionen,att ekologisk kompetens och verksamhet i dessa museer är mycket angelägen. Dådet gäller frågan om huruvida medel bör beräknas för ytterligare grundbelopptill de regionala museerna eller vissa av dem för att ge utrymme förmuseerna att stärka den ekologiska kompetensen-ansluter sig utskottet till denbedömning, som kommer till uttryck i budgetpropositionen, nämligen att deförslag som fört fram bör prövas i ett mer övergripande sammanhang.Kulturministern räknar med att detta skall kunna ske i nästa årsbudgetberedning. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet att medel beräknas för nästabudgetår för ytteriigare grundbelopp avsedda för ekologiska tjänster tillregionala museer. Följande motioner avstyrks därför, nämligen Kr297 (c,m,fp),Kr343 (c), Kr355 (c) yrkandena 13 och 14. I den mån motion Kr244 (c) avsernästa budgetår avstyrks den. mening är det med hänsyn till det ovan anförda inte erforderiigt mednågot initiativ med anledning av motion Kr244 (c) i den mån den intebehandlas ovan samt motionerna Kr295 (s) och Kr296 (m). I motionerna tas uppfrågan om resurser till länsmuseerna under kommande budgetår. I en av motionerna,Kr295, berörs även frågan om länsmuseernas roll i miljöarbetet. Utskottet villi detta hänseende hänvisa till det ekologiprojekt som nämns ovan. Idetta sammanhang behandlar utskottet även motion Kr355, såvitt däri föreslåsatt det under ett nytt anslag, Byggande och ombyggnad av ickestatligamuseilokaler, skall anvisas 5 milj. kr. (yrkande 16). Motionärerna hänvisartill att kulturutskoUet i betänkandet 1988/89:KrUl påvisat aU möjligheterna förnärvarande är små att få stöd till nybyggnad eller upprustning av lokaler föricke statliga museer. Uppbyggnaden av det nuvarande samlingslokalstödet kanvara vägledande för det nya stödet, anför motionärerna. Medhänsyn till innehållet i det uppdrag som en särskild sakkunnig fått ifråga om statens stöd till regionernas kulturverksamhet anser sig utskottet som hänvisar till sina överväganden i det angivna betänkandet 1988/89:KrUl -böra avstå från att nu ta något initiativ i den fråga som motionärerna tar upp.Motionsyrkandet avstyrks därför. Riksutställningar (F 35) Regeringenhar föreslagit att det till Riksutställningar skall anvisas ettreservationsanslag på . Utskottettillstyrker regeringens förslag, vilket innebär att yrkande 26 i motion Kr314 (m), vari förordas ett anslag som är 3 milj. kr. lägre, avstyrks. Utskottet hänvisar till vad utskottet i olika sammanhang fram hållit i fråga om värdet av Riksutställningars verksamhet (se bl.a. KrU 1985/86:18 s. 78). Inköp avvissa kulturföremål (F 36) 1988/89: KrU 19 Utskottettillstyrker att det för ändamålet anvisas ett förslagsanslag på . Lokalförsörjning m. m. /89 redovisas investeringar m.m. för i form av entreårsplan. Regeringens bemyndigande att själv besluta om utförande avbyggnadsprojekt inom denna treårsplan har höjts till 50 milj. kr. Medel församtliga departements investeringar beräknas under ett gemensamt anslag undersjunde huvudtiteln (prop. 1987/88:100, bil. 9, FiU 1987/88:26, rskr.1987/88:338). Utskottetbehandlar i detta avsnitt vad som i budgetpropositionen underutbildningsdepartementets huvudtitel anförs om lokalförsörjning m.m. förkulturändamål. Utskottettar upp till särskilda överväganden frågan om modernisering och upprustning avnaturhistoriska lokaler. Denna fråga är mer än . Enförsta etapp har slutförts . Det nu aktuella projektetutgör den andra etappen och avser de publika delarna. Regeringen uppdrog iapril 1984 åt att projektera etapp 2 t.o.m. bygghandlingar.En deletapp omfattande ombyggnad för polarmuseum m.m. är färdigställd. Förplanering och uppbyggnad av nya basutställningar finnsavsatt en ram under museets anslag om 50 milj. kr. i prisläget den I januari1985. 1 föregående års budgetproposition angavs att det vore önskvärt att etapp2 kunde komma i gång inom den närmaste treårsperioden, men att det på grund avsysselsättningsläget i inte då var möjligt att ta ställning till enigångsättning av projektet inom perioden (prop. 1987/88:100, bil. 10, s. 429och 541). Regeringen meddelade riktlinjer för den fortsattaplaneringen av en omniteater som avsågs komma till stånd i anslutning tilletapp 2 och godkändes ett avtal avseende inköp av enomnimax-projektor. Byggnadsstyrelsenhar redovisat bygghandlingar för etapp 2 och utredningsskisserför tillbyggnad av omniteater m. m. har hemställtom kompletterande projekteringsuppdrag och utförandeuppdrag för om- ochtillbyggnad av nämnda etapp inkl. omniteater. Ibudgetpropositionen (s. 478) redovisas - utan angivande av skäl - att det inteär möjligt att nu medge utförande av hela projektet. Föredragande statsrådeträknar med att en mindre tillbyggnad omfattande för omni-teatern nödvändigalokaler skall kunna påbörjas . I konsekvenshärmed har regeringen uppdragit åt att utförakompletterande projektering inom en kostnadsram av . i prisläget den1 för om- och tillbyggnad inkl. omniteater vid naturhistoriskariksmuseet. Det anges i beslutet att skall planera för ettetappvis genom- förande där förstadeletappen utgörs av omniteatern och för dess funktion 1988/89: KrU 19nödvändiga åtgärder. Itvå motioner - Kr245 (s,fp) och Kr34I (c) - tas upp frågan om genomförandet avetapp 2 av ombyggnadsprojektet. I båda motionerna redovisas en rad skäl somtalar för att etapp 2 bör genomföras. Utskottethar haft tillfälle att studera museets nuvarande lokalförhållanden. Utskottetgör följande bedömning. Det finns en rad skäl som talar för att byggstart avetapp 2 i dess helhet skall ske inom de tre närmaste budgetåren. Tyngstvägande skäl är av arbetsmiljönatur. Statshälsan har starkt kritiseratförhållandena för personalen, särskilt för den del därav som arbetar i denpublika avdelningen. Ett annat skäl som starkt talar för att ombyggnaden kommertill stånd är det befogade kravet på att museet skallkunna driva en pedagogisk verksamhet som tillgodoser de ökande kraven påekologisk kunskapsinformation. Utskottetär medvetet om att det finns särskilda problem med att fåigångsättningstillstånd i . Utskottet vill likväl i enlighetmed det ovan anförda framhålla att det framstår som i hög grad motiverat attetapp 2 beträffande museets modernisering och upprustningpåbörjas möjligt. Utskottet anser därför att regeringen bör prövamöjligheterna att utöver de objekt som föreslagits i investeringsplanen ibilaga 9 inrymma även om-och tillbyggnad avnaturhistoriska museets etapp 2 i dess helhet. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motionerna Kr245 och Kr341 bör som sin mening geregeringen till känna. Iövrigt föranleder vad som anförs i propositionen i här aktuell del inte någotriksdagens uttalande. 1. beträffande medelsanvisningen till : Förvaltningskostnader att med bifalltill proposition 1988/89:100 och med avslag på motion l988/89:Kr336 tillRiksantikvarieämbetet: Förvaltningskostnader för /90 anvisarett förslagsanslag på , 2. beträffandeberäknande av tnedel for anslagsposten Vård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse att medanledning av proposition 1988/89:100, motionerna i988/89:Kr2II, l988/89:Kr225yrkande 1, 1988/89:Kr257 yrkande 1, l988/89:Kr284, l988/89:Kr285 yrkande I,1988/89: Kr337, 1988/89: Kr338 och 1988/89: Kr339 samt med bifall tillmotionerna 1988/89: Kr3l4 yrkande 22 och 1988/89: Kr353 yrkande 10, samtligamotioner i motsvarande del, beslutar att för angivna ändamål under anslaget vidmom. 11 skall beräknas , 3. beträffandebudgetberedningen för /91 i vad avser anslagsposten vidmom. au avslårmotionerna 1988/89: Kr211, 1988/89: Kr225 1988/89: KrU 19 yrkande 1,1988/89: Kr257 yrkande 1, 1988/89: Kr284och 1988/89: Kr338, samtliga motioner imotsvarande del, samt motionerna 1988/89: Kr271, 1988/89: Kr285 yrkande 2, 4. beträffande vissdecentraliseringsfråga att avslårmotionerna 1988/89: Kr225 yrkande 2 och 1988/89: Kr257 yrkande 2, 5. beträffandeberäknande av medelJor anslagsposten Vård m. m. av kulturlandskap och fornlämningar