bet · GC01BoU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Återstående 40 %bekostas av resp. kommun. Bostadsministern föreslår i budgetpropositionen attstatens andel av de gemensamma kostnaderna fortsättningsvis begränsas till . Kommunernas andel ökar därmed till . Förslaget motiveras med det näraberoendet mellan åtgärderna för anpassning å den ena sidan och kommunernas ochlandstingens olika tjänster för de berörda grupperna å den andra. Regeringsförslaget om bostadsanpassningsbidragetsfinansiering tas upp i tre motioner i vilka det yrkas avslag på den föreslagnaförändringen. I kommunisternas partimotion Bo228 yrkande 12hänvisas bl.a. till handikapporganisationernas oro för att förändringen kanmedföra restriktivare bidragsgivning. Enligt vad som anförs i motion Bo247 (c)yrkande 21 innebär regeringsförslaget en övervältring av kostnaderna påkommunerna som inte kan accepteras. Slutligen framhålls i motion Bo267 (c) attregeringens förslag innebär stora påfrestningar för län och andra delarav landet med hög åldersstruktur. I ytterligare en motion, Bo251 (s),ifrågasätts de nya finansieringsreglerna, dock utan att avslag yrkas påregeringens förslag. Motionären föreslår i stället att en översyn av denframtida kostnadsfördelningen genomförs. Kommunerna beslutar själva ombostadsanpassningsbidra-gen. Bostadsministern framhåller i budgetpropositionenatt denna beslutsordning har visat sig vara ändamålsenlig. Utskottet delardenna syn på ansvarsfördelningen mellan stat och kommun vad gälleranpassningsåtgärderna. Kommunerna kan tillsammans med den enskilde taställning i frågor som rör kvarboende och de krav på anpassningsåtgärder dettamedför. Det är också mot denna bakgrund som förslaget om förändradefinansieringsregler skall ses. Den rådande ansvarsfördelningen gör det rimhgtatt kommunerna även tar ett ekonomiskt ansvar för de beslut som fattas. mening innebär den av regeringen föreslagna finansieringsmodellenför bostadsanpassningsbidraget en skälig fördelning av det ekonomiska ansvaret.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag och avstyrker vänsterpartietkommunisternas partimotion Bo228 yrkande 12 samt motionerna Bo247 (c) yrkande21, Bo267 (c) och Bo251 (s). kan ett bidrag för konstnärligutsmyckning i bostadsområden lämnas. Bidraget, som förutsätter att husetuppförs eller byggs om med stöd av bostadslån, utgår av skälig kostnadför åtgärden, dock högst med . och per m primär bruksarea. Föråterstoden av kostnaden lämnas bostadslån förenat med räntebidrag. Utformningen av stödet till konstnärlig utsmyckning ibostadsområden /89;BoU7 diskuteras i två motioner. I motion Bo234 (s)påpekas att de nuvarande reglerna innebär att lån och bidrag till konstnärligutsmyckning skall sökas i samband med att ansökan om bostadslån lämnas in.Motionärerna anser att detta inte ger de boende som flyttar in efter husetsfärdigställande någon möjlighet att vara med och bestämma i dessa frågor. Föratt möjliggöra en sådan medverkan från de boende föreslås i motionen att bidragoch bostadslån till konstnärlig utsmyckning skall kunna utbetalas efter det attslutgiltigt lånebeslut har fattats. I motion Bo264 (s) föreslås att ävenRBF-stöd (s.k. ROT-lån) skall kunna utgå till konstnärlig utsmyckning ibostadsområden. Det framhålls att RBF-stödet är avsett att underlättainvesteringar som avser förbättringsåtgärder i den gemensamma bostadsmiljön.Mot denna bakgrund kan det enligt motionärerna anses vara en brist att inteförbättringar av bostadsområdets konstnärliga utsmyckning och gestaltning ärstödberättigade. inleder med att överväga förslaget imotion Bo264 (s). Utskottet har i olika sammanhang starkt understrukit viktenav att det i våra bostadsområden finns konstverk som skänker liv åt miljön ochsom gör bostadsområdena omväxlande och mer tilltalande. Det var också dennainställning som föranledde att besluta om införandet av ettsärskilt bidrag för ändamålet (BoU 1986/87:20). Behovet av konstnärligutsmyckning gäller naturligtvis inte bara i nyproducerade bostadsområden.Boendemiljön i många äldre bostadsområden behöver också förbättras ochkompletteras. Detta gäller inte minst i de bostadsområden som produceradesunder det s.k. miljonprogrammet och som i många fall fick en alltför enahandautformning utan några egentliga utsmyckningar. Stöd för komplettering av denkonstnärliga utsmyckningen i äldre bostadsområden kan i och för sig utgå vidombyggnader som berättigar till bostadslån. 1 andra situationer, dvs. näromfattande ombyggnadsåtgärder inte är aktuella eller när endast begränsadeförbättringsåtgärder genomförs med RBF-stöd, medger dock inte nuvarandestödregler att bidrag lämnas till konstnärlig komplettering av bostadsmiljön.Det är således mot bakgrund av dessa brister i dagens stödutformning somförslaget i motion Bo264 (s) skall ses. Utskottets överväganden i frågan om stödet tillkonstnärlig utsmyckning leder således till slutsatsen att motionsförslaget omätt även RBF-stöd skall kunna utgå för dessa åtgärder bör biträdas. Bidrag tillkonstnärlig utsmyckning bör kunna utgå i kombination med RBF-stöd för dettaändamål. Reglerna för hur räntestödet skall beräknas samt hur villkoren förbidraget skall vara utformade bör ansluta till gällande regler för bidrag tillkonstnärlig utsmyckning kopplat till bostadslån. Den närmare regelutformningenbör ankomma på regeringen att besluta om. Vad bostadsutskottet i denna frågaanfört med anledning av motion Bo264 (s) bör som sin mening geregeringen till känna. Ett beslut i enlighet med vad utskottet ovan förordatkommer att innebära att det i fortsättningen blir möjligt att i efterhandkomplettera ett bostadsområde med konstnärlig utsmyckning. Valet av typ avutsmyckning m.m. bör självklart ske i samråd med de boende. Därmed öppnas ocksåen finansieringsform som medger den typ av boendeinflytande över denkonstnärliga 6 1988/89.19 saml. utsmyckningensom efterlyses i motion Bo234 (s). Motionen kan därmed 1988/89:BoU7 ansestill stor del tillgodosedd utan att något tillstyrkande för de föreslagna åtgärderna erfordras. Besluten om bidrag förkonstnärlig utsmyckning räknas avmot en ram, för innevarande budgetår bestämd till 15 milj. kr. Bostadsministern föreslår att ramen för stödet för konstnärlig ttMw>'c/i/ng även för /90 bestämstill samma belopp. har inget att invända mot den föreslagnastorleken på beslutsramen. Under /88 användes endast en mindredel av ramen. Utskottets förhoppning är därför att olika konstnärersarbetsinsatser i högre grad än tas i anspråk för att förbättra miljöni våra bostadsområden. Den utökade möjlighet till stöd som ovan förordats tordeockså verka i denna riktning. De problem som har samband med förekomsten av radon ibostäder har uppmärksammats av bostadsutskottet. Senasthösten 1988 (1988/89;BoU2) övervägde utskottet i motionsyrkanden framlagdaförslag om olika åtgärder mot radon i bostäder. lämnadesockså en relativt ingående beskrivning av gällande regler i byggnormer m.m.,ansvarsfördelningen för att åtgärder vidtas samt pågående utredningsarbete. Fören utförlig bakgrundsbeskrivning hänvisas således till detta betänkande. Denfråga som utskottet nu avser att behandla gäller samhällets ekonomiska stöd förradonsanering m.m. För egnahem kan ett s.k. radonbidragutgå. Bidraget kan lämnas om radondotterhalten i huset överstiger detgränsvärde som anger som godtagbart från hälsoskyddssynpunkt(satt till /m-'). Bidraget lämnas under vissaförutsättningar av skälig kostnad för saneringsåtgärderna, dock högstmed . betalas inte ut. För hyres- ochbostadsrättshus kan bostadslån utgå om radonåtgärderna utförs i samband med enombyggnad. Tilläggslån kan då utgå om kostnaden för åtgärderna överstigerhusets ekonomiska bärkraft. I andra fall kan s.k. RBF-stöd utgå. Motionsförslag förs fram som behandlar dels stöd till dekommunala uppgifterna vad avser kartläggning av radonförekomsten m.m., delsvillkoren för radonbidraget till egnahem resp. bostadslån för radonåtgärder. Icenterpartiets partimotion Bo205 yrkande 15 föreslås ett heltäckandesaneringsprogram mot radon i bostäder genomföras. Detta program föreslåsinnebära att; - kommunernagenom statliga insatser stimuleras att genomföra en fullständig kartläggningav förekomsten av radon i bostäder, - maximibeloppetför radonbidraget höjs till , - gränsvärdet förradonbidraget sänks till /m-*. Motsvarande förslag läggs fram i motion Bo247 (c) angåendekartläggningsstimulans i yrkande 22 och angående villkoren för radonbidrag iyrkande 23. Bostadslån för radonåtgärder föreslås enhgt motion Bo223(fp) kunna utgå vid lägre gränsvärden än /m"*. Enligt gällandelånevillkor lämnas bostadslån endast om kommunens miljö- och hälsoskyddsnämndanser att radondotterhalten är för hög. Slutligen föreslås i motion Bo548 (mp) yrkande 1att ett nytt anslag för bidrag till kommuner för uppsökande 1988/89:BoU7verksamhet och sanering av radonhus införs. Utskottet inleder med ätt behandla frågan om stöd förkommunernas radoninsatser, dvs. förslagen i partimotion Bo205yrkande 15 såvitt nu är i fråga samt i motionerna Bo247 (c) yrkande 22 ochBo548 (mp) yrkande 1. Det bör erinras om att utskottet föregående år (BoU1987/88:10 s. 63) behandlade liknande motionsyrkanden som förs fram. Detframhölls att det är angeläget att kommunerna intensifierarsitt arbete med att kartlägga förekomsten av radon i bostäder. somkommunernas ansvar för detta arbete betonades av utskottet påpekades att även flera centrala myndigheter har ett ansvar attbistå kommunerna i deras arbete genom bl.a. rådgi'vning ochmetodutveckling. Ansvarsfrågan vad gäller olika radonåtgärder togs också upphösten 1988 i betänkande 1988/89:BoU2. Utskottet anförde i detta sammanhangbl.a. Även ansvaret för att spåra befintliga bostäder med förhöga radonhalter faller primärt på kommunerna. Utskottet vill i dettasammanhang också framhålla det ansvar som naturligen måste läggas på denenskilde fastighetsägaren att initiera undersökningar m.m. t.ex. i de fallbyggnaden uppförts i ett område där det är känt att höga radondotterhalter ärvanliga. inställning i ansvarsfrågan beträffandekartläggning av radonförekomst m.m. torde således vara klarlagd. Utskottetmenar att denna ansvarsfördelning också måste omfatta de ekonomiska åtagandenai sammanhanget. Staten har genom ett flertal olika stödformer påtagit sig ettomfattande ekonomiskt ansvar för genomförandet av de saneringsåtgärder som ärnödvändiga. Det kan därför anses som rimligt att även kommunerna tar sin del avansvaret för att problemen med radon i bostäder kan undanröjas. Utskottet är mot den ovan redovisade bakgrunden inteberett att tillmötesgå de nu behandlade förslagen om stöd för kommunernasradoninsatser och avstyrker således de aktuella motionsyrkandena. Villkoren för radonstödet i olika avseenden övervägdesingående i samband med att föregående år beslutade att införa ettsärskilt radonbidrag för saneringsåtgärder i egnahem. Vad gäller de gränsvärdenför radondotterhalten i huset söm sedermera kommit till uttryck i gällandeförordning anförde utskottet (BoU 1987/88:10 s. 62): Regeringens förslag knyter an till de gränsvärden somställs upp med stöd av hälsoskyddslagstiftningen och - i fråga om nivån efteråtgärd - byggnadslagstiftningen. Dessa gränsvärden bör också enligt utskottetsmening vägleda bidragsgivningen. Därigenom säkras att statens bidragsgivningvid varje tidpunkt styrs av samma riskbedömningar som ligger till grund församhällets övriga insatser mot radon i bebyggelsen. Det är således mot denna bakgrund som utskottet inteansett att särskilda radongränsvärden skall fastställas för de lån och bidrag som kan utgå för saneringsåtgärder i bostäder. Detta innebär dock inte att utskottet tagit ställning för att gällande gränsvärden i hälsoskyddslagstiftning och byggnor mer framgent bör behållas. Tvärtom talar mycket i det kunskapsunderlag som tas fram i olika sammanhang för att en betydhgt restriktivare 83 inställningvad gäller radondotterhalten i bostäder är motiverad. Enligt vad 1988/89:BoU7utskottet erfarit har också intagit den principiellainställningen att gällande gränsvärde enligt hälsoskyddslagstiftningen börsänkas från /m-"* till /m har av detta skältillsatt en s.k. konsekvensutredning för att utröna ekonorniska och andrakonsekvenser av ett sänkt gränsvärde. En sådan konsekvensutredning krävs ibegränsningsförordningen (1987:1347) som reglerar statliga myndigheters rättatt utfärda nya föreskrifter. Utredningsarbetet sker i samarbete med boverketeftersom även byggnormfrågan avseende gränsvärde vid. ombyggnad av bostäderövervägs. Arbetet väntas vara slutfört . anser det inte rimligt att föregripapågående överväganden genom att införa ett särskilt gränsvärde för detstatliga radonstödet till saneringsåtgärder i bostäder. Det bör dock nämnas attutskottet kommer att behandla motioner (m) och (mp) med förslag omsträngare normer vad gäller radonförekomsten i bostäder. Inte heller ärutskottet berett att , mindre än efter att radonbidragetinfördes, förorda att beräkningsgrunderna för bidragets storlek ändras. Medhänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet partimotionBo205 yrkande 15 såvitt nu är i fråga samt motionerna Bo223 (fp) yrkande 17 ochBo247 (c) yrkande 23. kan ett statsbidrag förförnyelseåtgärder i vissa bostadsområden utgå (det s.k. förnyelsebidraget).Bidraget kan lämnas till sådana åtgärder i allmännyttiga bostadsföretagsflerbostadshusområden som syftar till att minska antalet outhyrda lägenheteroch förbättra den sociala miljön i området. En förutsättning för bidrag är attbostadsföretaget och kommunen har upprättat ett gemensamt åtgärdsprogram förområdet som även omfattar sociala åtgärder. Vidare ställs krav på att kommunenlämnar ett bidrag som motsvarar minst hälften av det statliga bidraget.Riksdagen har för innevarande budgetår fastställt en rarn för beslut omförnyelsebidrag på 60 milj. kr. I budgetpropositionen erinras om att ett av huvudändamålenmed förnyelsebidragen var att stödja åtgärder i bostadsområden med storauthyrningssvårigheter. Den ökande efterfrågan på bostäder har gjort attantalet sådana åtgärder snabbt minskar. Enligt bostadsministerns mening kandärför de behov som kan finnas av att förbättra miljöerna i de storabostadsområdena fortsättningsvis tillgodoses med bostadslån, räntestöd ochtilläggslån. Mot denna bakgrund föreslås bidragsgivningen till förnyelseåtgärderi princip upphöra vid utgången av /89. Undantag föreslås dockkunna göras för bl.a. redan inneliggande ärenden. Regeringens förslag har mött genmäle i vänsterpartietkommunisternas partimotion Bo228 yrkande 11.1 motionen yrkas avslag påregeringsförslaget med hänvisning till bidragets betydelse för det socialaförnyelsearbetet. Förnyelsebidraget föreslås behållas tills en översyn resulterati ett fullvärdigt alternativ. Mot bakgrund av de ovan redovisade motstående förslagen omförnyelse bidragen gör utskottet följande överväganden. När förslaget om att inrätta ett förnyelsebidrag först lades fram (prop. 1985/86:100 bil. 13 s. 60) betonades att bidraget i första hand var avsett att användas inom bostadsom- 84 råden medouthyrda lägenheter eller stor årlig omflyttning. Det kan således å1988/89:BoU7 ena sidan, som görs i budgetpropositionen, hävdas att det ändradebostadsmarknadsläget innebär att de ursprungliga motiven förförnyelsebidragens införande inte längre föreligger. Ä andra sidan börframhållas behovet av bidrag för olika bostadssociala insatser. Ett sådant stödkan stimulera till att samhörigheten mellan de boende förstärks och att nyaformer utvecklas för samverkan mellan bostadsföretaget, de boende, kommunen ochandra organisationer i förvaltningen av området. Det ändrade bostadsmarknadsläget har medfört att flertaletav de bostadsområden där det fanns en stor andel outhyrdalägenheter inte längre har några sådana problem. Detta innebär dock inte att de bostadssociäla problem somofta funnits i dessa områden nu är lösta. Behovet av olika åtgärder i syfte attförbättra både den fysiska och sociala miljön kvarstår sålunda i mångabostadsområden. Enligt utskottets mening bör mot denna bakgrund formerna församhällets fortsatta stöd till bostadsområden med bl.a. sociala problem sesöver i syfte att finna en lämplig ersättning för förnyelsebidragen. Ett sådantstöd bör fungera som ett komplement till övriga stödformer som i huvudsak ärinriktade på byggnadstekniska åtgärder. Det kan därför anses vara lämpligt attutformningen av det fortsatta stödet sker såväl med beaktande av övervägandenainom angående de samlade bostadssubventionerna som detutvärderingsprojekt gällande ombyggnads- och förbättringsstödet som pågår inomboverket. Utskottets ovanstående överväganden innebärsammanfattningsvis att det nuvarande förnyelsebidraget bör avvecklas i enlighetmed regeringsförslaget men att en ny stödform bör utarbetas. Det börankomma på regeringen att återkomma med förslag med den inriktning somutskottet ovan förordat. Vad bostadsutskottet nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Förslaget i kommunisternaspartimotion Bo228 yrkande 11 om att förnyelsebidrag skall utgå under nästabudgetår låter sig inte förenas med vad utskottet nu förordat. Under det senaste årtiondet har olika former av riktadestöd för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet kunnat utgå. Enligtbeslut av regeringen lämnas dock inte s.k. energisparbidrag under budgetåren1987/88 och 1988/89. Bostadsministern aviserar i budgetpropositionen attstatliga energisparbidrag inte heller kommer att utgå under budgetåret1989/90. I två motioner presenteras förslag om nya bidragsformerför olika energiåtgärder. Solvärmeanläggningar bör enligt motion Bo273 (mp) fåeffektivt stöd. I motionens yrkande 1 föreslås därför att ett statligt bidragskall utgå av anläggningskostnaden i enfamiljshus och avkostnaden i flerfamiljshus. kommunisterna föreslår i sinpartimotion Bo525 yrkande 1, med motivtext i motion N430, att hosregeringen skall begära ett förslag om behovsprövade konverteringsbidrag försmåhusägare som är beroende av direktverkande eluppvärmning. Stöd tdlsolvärmeanläggningar har i olika former kunnat utgå under mer än o tio år.Under de senaste åren har stöd utgått enligt förordningen (1987:771) .1988/89:BoU7 om statligt bidrag till investeringar i solvärmeanläggningar medupp till av investeringskostnaden. De medel som avsatts för detta ändamålhar dock nu helt tagits i anspråk. kan stöd tillsolvärmeanläggning utgå i samband med ny- och ombyggnad av bostadshus i form avbostadslån. kan också en kombination av två olikavärmesystem, t.ex. solvärme och fastbränslepanna, belånas. Även s.k. RBF-stödkan utgå för installation av solvärmeanläggningar i hyres- och bostadsrättshus. Miljö- och energiministern klargjorde i eninterpellationsdebatt (prot. 1988/89:43 s. 97) regeringens synpå det fortsatta stödet till solvärmeanläggningar. Hon framhöll att kostnadernaför solvärmeanläggningar ytterligare måste reduceras för att teknikenframgångsrikt skall kunna konkurrera med andra uppvärmningsformer. Enligtregeringens uppfattning bidrar inte ett riktat investeringsstöd tillräckhgttill en sådan utveckhng. I stället krävs fortsatta satsningar på forskning ochutveckling tillsammans med stöd till prototyp- och demonstrationsanläggningar. , som delar denna uppfattning, är medhänvisning till ovan redovisade förhållanden inte berett att biträda förslageti motion Bo273 (mp) om ett nytt riktat bidrag till solvärmeanläggningar ibostadshus. Stöd till installation av solvärmeanläggningar i bostadshus kan somovan beskrivits under vissa villkor utgå. Frågan om behovet av nya stöd förolika energiåtgärder får prövas i ett större energipolitiskt sammanhang.Yrkande 1 i motion Bo273 (mp) avstyrks således. I samband med beslut (NU 1987/88:40,BoU 1987/ 88:5y) om energipolitiken inför 1990-talet fastställdes ett program för effektivare användning av och ersättning för el. Programmet kommer att följas och utvärderas kontinuerligt och åtgärderna revideras vid behov. I detta sammanhang kommer också behovet av särskilda åtgärder avseende befintliga elvärmda bostäder att ingående övervägas. En första avstämning är aviserad . Utskottet är inte berett att föregripa pågående utvärderingar och överväganden genom att fatta beslut om konverteringsbi drag för småhus med direktelvärme: kommunisternas par timotion Bo525 yrkande 1 avstyrks. Fram till utgången av utgick ett statligt stödtill kommunerna för besiktning och rådgivning m.m. avseende energibesparandeåtgärder och annan bostadsförbättringsverksamhet. I två motioner föreslås attett statligt stöd till energirådgivning återinförs. Enligt förslaget icenterpartiets partimotion Bo280 yrkande 2, med motivtext i motion N478, börstatsbidraget utgå enligt samma principer som tillämpades tidigare. partiet kommunisterna föreslår isin partimotion Bo231 yrkande lätt stödet återupptas i nya former, där statenoch kommunerna delar på kostnadsansvaret och det statliga bidraget utgår med50 % av kostnaden. Det kan i sammanhanget även nämnas att bostadsutskottethösten kommer att behandla motionsyrkanden från den allmänna motionstidenmed förslag om att energirådgivning skall vara en obligatorisk uppgift förkommunerna. Utskottet har sedan bidraget till kommunernasrådgivningsverksamhet upphörde (senast BoU 1987/88:5y) behandlat motionsyrkanden om att stödet borde återinföras. utskotteterinrat om att det statliga bidraget aldrig var avsett att permanent1988/89:BoU7 stödja kommunernas rådgivningsverksamhet, utan syftade till attstimulera uppbyggnaden av en långsiktig verksamhet motsvarande de varaktigalokala behoven. Det betonades även att kommunerna genom bostadsförsörjningslagenoch lagen om energiplanering givits ett ökat ansvar påbostadsförsörjningens och energihushållningens område. Utskottet finner inteheller nu skäl att ompröva de utgångspunkter som motiverat tidigare,ställningstaganden i frågan. Mot denna bakgrund avstyrks partimotionerna frånvänsterpartiet kommunisterna yrkande 1 och från Bo280yrkande 2. I syfte att hjälpa ägare till småhus med omfattande fukt-och mögelskador inrättades en särskild nämnd -småhusskadenämnden - i enlighet med ett avtal som staten ingått med och med Byggentreprenörerna. inrättades också enstatlig fond med egen styrelse och delvis självständiga uppgifter. Avtalet med Byggentreprenörerna och gäller i huvudsak skador i hus som den 1 september1975 - sålts till eller uppförts på total- ellergeneralentreprenad åt en enskild konsument enligt avtal med ett företaganslutet till Byggentreprenörerna eller med en kommun eller ett kommunaltföretag. att skadan beror på vårdslöshet av företaget, skallskadan avhjälpas av företaget - och i annat fall av staten. Husägaren skallsjälv svara för reparationskostnaderna upp till ett belopp som motsvarar ettbasbelopp. Fukt- och mögelskador i andra hus, som är ,kan tas om hand av den statliga fondstyrelsen. Det kan t.ex. vara fråga om husbyggda av företag som inte är medlemmar i eller av företagsom har gått i konkurs, hus som har byggts på delad entreprenad, dvs. av fleraolika företag tillsammans, eller s.k. självbyggen. Även i ärenden som beslutasav fondstyrelsen får ägaren själv svara för en del av reparationskostnaden ,vanligen med ett belopp som motsvarar ett basbelopp. I vissa fall, närhuvudreglerna för stöd inte är tillämpbara, kan fondstyrelsen besluta om attbidrag ändå skall utgå i syfte att avhjälpa mer omfattande fukt- och mögelskador.Sådant bidrag får dock endast lämnas till den del av kostnaden som inte kanbäras av huset i ombyggt skick, dvs. bidraget utgår enligt i princip sammaregler som tidigare tillämpades för tilläggslån till egnahem. I partimotion Bo205 yrkande 19 föreslås attreglerna för stöd till fukt- och mögelskador efter beslut av småhusskadenämndenskall förenklas och effektiviseras. Det framhålls i motionen att alla som harolika typer av bomiljöproblem bör få hjälp. Den nuvarande konstanta självriskenpå ett basbelopp föreslås ersättas med ett kostnadsberoende belopp. Självriskenföreslås utgå med . + 1/3 av kostnaden för åtgärden, begränsad uppåttill ett basbelopp.