bet · GC01FiU10 · 1988-12-31 00:00:00 — Där förespråkas sålunda insatser mot"spekulationsekonomin", kraftig expansion av den offentliga sektorn,samhällelig styrning av investeringarna och stora skattehöjningar. Utskottetavvisar en sådan politik och avstyrker sålunda kommunisternasmotion. I mofion Fi21 förespråkas en politik somleder till nolltillväxt i produkfionen, något som ser somönskvärt. Utskottet kan inte dela denna bedömning. En permanent nollfillväxtskulle ställa den ekonomiska politiken inför stora svårigheter, inte minstinom fördelningspolitiken. Utskottet vill särskilt betona betydelsen avresurstillväxt för att kunna vidta nödvändiga insatser för miljöförbättringar.Utskottet avstyrker sålunda mofion. Utskottet anser således att de åtgärder som förordas ipropositionen inte är tillräckligt långtgående. I vissa fall går de t.o.m. ifel riktning. För att uppnå en rejäl utbudsstimulerande effekt krävslångtgående marginalskattesänkningar. Utökningen av regleringarna inombyggsektorn och övriga förändringar inom detta område kommer att driva uppbyggkostnaderna och kan vara början till en ny rivningsvåg över landet. Denaviserade konkurrensut- ' redningen måste också inriktas på åtgärder för attbryta upp de offentliga monopolen. Utskottet avvisar en åtstramning genom skattehöjningar. Istället är det angeläget att ge den ekonomiska politiken en mer långsikfiginriktning. Det gäller såväl stabiliseringspolifiken som strukturpolifiken,dvs. sättet att angripa de grundläggande problem som finns i ekonomin. Vidareanser utskottet att den svenska kronan bör knytas närmare till det europeiskamonetära samarbetet (EMS). En ram bör sättas för de offentliga utgifternasökningstakt och skattetrycket bör sänkas genom en långtgående marginalskattereform.Både den offentliga sektorn och det privata näringslivet måste avregleras.Försäljning bör ske av statliga företag. Det är också viktigt att åtgärdervidtas som leder till ett ökat hushållssparande. Utskottettillstyrker med det anförda mofion Fi4 (m) yrkande 18. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande den allmänna inriktningen av den ekonomiska politiken attriksdagen med avslag på proposition 1988/89:47 mom. 2 och motionerna 1988/89:Fi8 yrkandena 5, 6 och 7 och 1988/89:Fi21 yrkande 1 i berörd del samt med anledning av motionerna 1988/89:Fi5 ,_ yrkandelOoch 1988/89:Fill yrkande 15 godkänner vad som förordas i 1988/89:FiU10motion 1988/89:Fi4 yrkande 18 samt som sin mening ger regeringen till Reservationer känna vad utskottet anfört. Den allmänna inriktningen av den ekonomiska politiken(mom. 2) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Utskottet delar" och på s. 32 slutar med "tillbudgetpropositionen" bort ha följande lydelse: Utskottet har-- (= reservation 1)-- miljöparfiets motion. Utskottet vill i fråga om stabiliseringspolitiken anslutasig till vad som föreslås i partimotion Fill. Dessa förslag lederenligt utskottet till effekter på den samhällsekonomiska balansen som innebären avsevärd förbättring i förhållande till regeringen. Effekterna på den inhemska efterfrågan innebär sammantageten viss dämpning. Den av föreslagna sänkningen av inkomstskattenspär på efterfrågan på kort sikt, men detta uppvägs av den redan beslutadehöjningen av oljeskatten, de i motionen föreslagna sparstimulerande åtgärdernasamt förslag om reducerade bostadssubvenfioner. Dessutom anser utskottet att det av föreslagnaförvärvsavdraget för pensionärer kan väntas få omedelbara och snabbakonsekvenser för arbetsutbudet och därmed produktionen. Sammantaget kommer därigenom den samhällsekonomiskabalansen att förbättras. Utbudet blir något större och efterfrågan något mindreän med regeringens förslag. Detta skapar förutsättningar för en lägre inflationoch ett mindre underskott i bytesbalansen med politik än med regeringens. Utskottettillstyrker således mofion Fill (fp) yrkande 15. Av vad utskottet ovan anfört framgår att den politik somförordas i motion Fi4 (m) och motion Fi5 (c) företer stora likheter medfolkpartiets. I den moderata mofionen tas emellertid avstånd från en aktivkonjunkturpolitik, en uppfattning som utskottet inte delar. I centermotionenförespråkas en differentierad mervärdeskatt som ett stabiliseringspolitisktmedel, vilket utskottet inte kan tillstyrka. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande den allmänna inriktningen av denekonomiska politiken attriksdagen med avslag på proposition 1988/89:47 mom. 2 och motionerna1988/89:Fi8 yrkandena 5, 6 och 7 och 1988/89:Fi21 yrkande 1 i berörd del samtmed anledning av motionerna 1988/89:Fi4 yrkande 18 och 1988/89:Fi5 yrkande 10godkänner vad som förordas i motion 1988/89:Fill yrkande 15 samt som sin meningger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Denallmänna inriktningen av den ekonomiska politiken 1988/89:FiU10 (mom. 2) Reservationer och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Utskottet delar" och på s. 32 slutar med "tillbudgetpropositionen" bort ha följande lydelse: Utskottet har-- (= reservation 1)-- miljöparfiets motion. Utskottet vill emellertid ansluta sig till det resonemangsom förs i Fi5 (c) om den ekonomiska tillväxtens innehåll. Tillväxten av BNP ärett dåligt mått på den ökade tillgången på fria resurser. Enligt utskottetkrävs en långsiktig och varakfig fillväxt som innefattar god miljö och effektivresursanvändning. En viktig bidragande orsak till den höga inflationen iSverige är storstads områdenas överhettning på arbets- och bostadsmarknaden. förslag om att införa investeringsavgifter i överhettade storstadsområden skulle utan tvekan utgöra ett verkningsfullt medel för att svalka av överhettningen inom byggsektorn och för att främja regional balans. Dessutom anser utskottet att det av föreslagna inflyttnings bidraget på ett bättre sätt än det av regeringen föreslagna merkostnadsbidra get skulle stimulera arbetsutbudet utan att medföra ökade regionala obalanser och ökad överhettning i ekonomin. Sambandet mellan skatter, löner och inflation är starkt.Utskottet vill påtala vikten av att skatte- och inkomstpohtiken förs på ettsätt som innebär att kompensatoriska spänningar i ekonomin undviks. Endifferentierad mervärdeskatt med sänkt skatt på i första hand vardagsmat ochhögre skattesatser för mer umbärliga varor kan skapa förutsättningar församhällsekonomiskt acceptabla löneökningar. Ett införande av personliga investeringskonton i enlighetmed vad som anförs i mofion Fi5 (c) skulle verksamt bidra till att stimulerahushållssparandet och därmed verka dämpande på konsumtionsökningen. Inriktningen av den ekonomiska polifiken på kort sikt blirdärigenom sådan att resurshushållning och miljöförbättrande åtgärderstimuleras, de inflationsdrivande koncentrationsområdena svalkas av,hushållssparandet sfimuleras, skattepolitiken förs med tanke på behovet avfördelningspolifisk utjämning, arbetsutbudet blir något högre och efterfrågannågot lägre än med regeringens förslag. Av vad utskottet ovan anfört framgår att den politik somförordas i motion Fill (fp) och Fi4 (m) företer likheter med . moderata motionen tas emellerfid avstånd från en aktiv konjunkturpohtik, enuppfattning som utskottet inte delar. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande den allmänna inriktningen av denekonomiska politiken attriksdagen med avslag på proposition 1988/89:47 mom. 2 och motionerna 1988/89:Fi8 yrkandena 5, 6 och 7 och 1988/89:Fi21 69 yrkande 1i berörd del samt med anledning av motionerna 1988/89:Fi4 1988/89:FiU10yrkande 18 och 1988/89:Firi yrkande 15 godkänner vad som förordas i Reservationer motion 1988/89:Fi5 yrkande 10 samt som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Den allmänna inriktningen av den ekonomiska politiken(mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på S..28börjar med "Utskottet delar" och på s. 32 slutar med "tillbudgetpropositionen" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att den svenskaekonomin trots konjunkturuppgång och av mycket högavinster inom näringslivet står inför stora problem. Vid sidan av den alltmerframträdande kapacitetsbristen inom industrin framträder andra meragrundläggande problem som enligt utskottet kräver initiativ och åtgärder föratt lösas. Det gällerfrämst följande områden: - Tillväxten avspekulativa inslag i ekonomin med dess påverkan på inflationen. - Utslagningen avarbetande från industrin och dess betydelse för tillgången till arbetskraft. - De sociala ochekologiska konsekvenserna av rådande produktionsförhållanden. - Den snedafördelningen av de mycket höga vinsterna. - Den snabbatransnationaliseringen av ekonomin, och avsaknaden av en framsynt strategi förEG/Europapolitiken. - De förstärktaregionala problemen som ytterst är en följd av den kapitalistiska ekonominsfunktionssätt. Det är utskottets uppfattning att de ekonomisk-politiskaåtgärderna i propositionen i alltför hög grad ägnas löneutvecklingen och dessbetydelse för inflationen. Sambandet mellan lön, pris och profit ignorerastrots att lönernas andel av industrins förädlingsvärde sjunker, medanvinsternas andel ökar. Som framgått av utskottets beskrivning av det ekonomiskaläget har överhettningstendenser kunnat skönjas inom vissa delar av ekonomin. Kvar står ändå det faktum att de regionala problemen har förstärkts och att den offentliga sektorns vitala delar brottas med stora ekonomiska problem. De förslag som redovisas i propositionen för att bekämpa inflationen - bl.a. förslaget om en marginalskattesänkning - som är avsedda att lägga en grund för måttliga lönekrav anser utskottet vara verkningslösa. Det finns anledning att befara att de som inte får så stora skattesänkningar är grupper som redan tidigare halkat efter när vinstårens överskott fördelats, och att dessa grupper därförtvingas kompensera sig både för fördelningsorättvisorna och de nya 1988/89:FiU10 orättvisa skatteskalorna. Den generella åtstramningspolifik som föreslås iproposifionen för att bekämpa prisökningar innebär, enligt utskottets mening, irådande fördelningspolitiska situation att de tidigare hårt drabbade gruppernapåläggs ytterligare bördor. Mot bakgrund av den rådande ekonomiska situafionenanser utskottet att varje åtgärd på det ekonomisk-politiska fältet måste ha enstrikt fördelningspolitisk profil till förmån för de lågavlönade och demänniskor som lever under pressade ekonomiska förhållanden. I motion Fi8 (vpk) tas också frågan upp om de spekulativa inslageni ekonomin och dess inflationsdrivande roll. Mofionärerna nämner bl.a. mark-och fastighetsspekulationen som exempel på detta. Utskottet delar motionärernasuppfattning att en ny låginkomstutredning måste filisättas och att dengemensamma sektorn måste utvecklas genom att vinster förs över från industrintill denna sektor. Utskottet vill i detta sammanhang betona att det intefinns någon fördelningspolitisk konflikt inbyggd i kravet på ökadeinvesteringar, eftersom det uppenbarligen finns mycket gott om kapital i densvenska ekonomin. Vad som krävs är i stället åtgärder som avleder dessakapitalströmmar från de spekulafiva och kortsiktiga placeringarna. Därutöverkrävs åtgärder mot utlandsinvesteringarna som fått stor omfattning under1980-talet. Vad som här anförts gäller även kravet på en utbyggdoffentlig sektor. Det bör med hänvisning till överlikviditeterna i näringslivetske en överföring av medel från den privata till den offentliga sektorn.Utskottet vill understryka att investeringar i t.ex. hälso- och sjukvård,miljöskydd, trafiksystem och utbildning i grunden är högprodukfivainvesteringar och därför bidrar till att öka produktionskapaciteten. Självfallet kan en förändring av den ekonomiska politikensom här förordas av utskottet inte ge posifiva resultat. Men ettfasthållande vid den nuvarande ekonomisk-politiska strategin, vars huvudmålsynes vara att pressa tillbaka löneutvecklingen för att vinna exportframgångar,kan vara förenat med stora risker i ett läge då konjunkturerna vänder nedåtigen. Mot här angiven bakgrund anser utskottet att en omedelbarförändring av fördelningspolitiken i positiv riktning för de lågt och normaltavlönade måste komma fill stånd. bör en utbyggnad av den offentligasektorn genom utnyttjande av överlikviditeterna från näringslivet genomföras.En sådan utbyggnad har stora posifiva effekter också på den samlade fördelnings-och investeringspolitiken. Utskottet vill också understryka att de ekologiskaföljderna av nuvarande utveckling av produktionsförhållandena måste tas påallvar. Det är utskottets bestämda uppfattning att ekonomi och ekologi är tvåsidor av samma sak och att en från miljösynpunkt positiv utveckling för bl.a.jordbruket, transport-och energipolitiken inte bara är en viktig miljöfrågautan också måste ses som viktiga inslag i en framtida industri- ochsamhällsstruktur. sådan utveckling kan ge den svenska ekonomin storaframtida fördelar. Med hänvisning till det anförda fillstyrker utskottetyrkandena 4, 5 och 6 i motion Fi8 (vpk). Av motionerna Fi4 (m), Fill (fp) och Fi5 (c) framgår attmotionärerna i 1988/89:FiU10 huvudsak delar proposifionens bedömningar ochförslag till åtgärder. Därför Reservationer kan dessa motioner inte hellerbifallas. Motionerna avstyrks sålunda. I motion Fi21 (mp) föreslås en mängd skatte- ochavgiftshöjningar som motiveras ufifrån miljöpolitiska hänsyn. Dessa måste docksättas in i ett större sammanhang där en socialt och ekologiskt riktig tillväxtkan främjas. Att som motionärerna menar sätta ett stopp för all materielllevnadsstandardökning skulle slå lika hårt mot de lågavlönade och mest utsattasom den generella åtstramningspolitik som är utgångspunkten för förslagen ipropositionen. Utskottetavstyrker sålunda motion Fi21 (mp) yrkande 1 i berörd del. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande den allmänna inriktningen av den ekonomiska politiken attriksdagen med avslag på regeringens förslag i proposition 1988/ 89:47 mom. 2och motionerna 1988/89:Fi4 yrkande 18, 1988/89:Fi5 yrkande 10,1988/89:Fillyrkande 15,1988/89:Fi21 yrkande 1 i berörd del godkänner vad som förordas imotion 1988/89:Fi8 yrkandena 5, 6 och 7 och som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Den allmänna inriktningen av den ekonomiska politiken(mom. 2) dels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Utskottet delar" och på s. 32 slutar med "tillbudgetpropositionen" bort ha följande lydelse: Sammanfattningsvis vill utskottet understryka att de alltöverskuggande problemen i svensk ekonomi är de långsiktiga konsekvenserna avden omfattande miljöförstöringen som pågår med oförminskad intensitet. Enligt utskottets uppfattning är den omfattandemiljöförstöringen ett resultat av den ekonomiska politik som förs och harförts. har den haft ett mycket gott syfte nämligen attmedvetet förbättra svenska folkets levnadsomständigheter. Detta har gått mycketbra på grund av det svenska folkets erkända idoghet och mycket högaarbetsmoral. Problemet är att man nu kan se en allvarlig baksida med dennapolitik och det är den förstöring av vår livsgrund som pågår. Om denna utveckling skall kunna brytas och efterkommandegenerationer skall kunna få ett gott och drägligt liv fordras det att denekonomiska politiken läggs om så att ett samhälle kan skapas som är meravarsamt med naturresurser och människor. Som utskottet ser det är den i dagförda ekonomiska politiken i viss grad kluven. som man varmt hyllarprincipen om en stark ekonomisk tillväxt uttryckt som procentuell ökning avbruttonationalprodukten så vill man verka för att sparandet skall öka kraftigt.Ett ökat sparande innebär att medborgarna konsumerar mindre och 1988/89:FiU10 det måste rimligen svära mot önskan att medborgarna skall köpa såmycket Reservationer som möjligt för att öka tillväxten. Utskottet anseratt den materiella förbrukningen måste minska parallellt med att det i förs en allvarlig debatt om den ekonomiska tillväxtens innehåll. Ett vikfigt led i detta framfidsarbete är att setill att det även fortsättningsvis drivs en kraftfull fördelningspolitik så attde som också har det ekonomiskt svårt inte också blir de som i huvudsak drabbasav den nu pågående miljöförstöringen. De enligt utskottets mening vikfigaste inslagen i ensträvan att ändra den ekonomiska politiken så att möjligheter skapas att levainom de ramar som naturen sätter och vad människor tål utgörs bl.a. av följandeåtgärder. - Sankarbetsgivaravgifterna utanför de ekonomiskt överhettade områdena. - Sankarbetsgivaravgifterna inom vården. - Höjdrivmedelsskatterna med kompensation till glesbygden. - Inför skatt påflygbränsle. - Höjoljeskatterna så att priset motsvarar nivå och reglera skatten så attrealpriset på olja inte sjunker. - Höj elskatten. - Höj avgifternapå konstgödsel och jordbruksgifter och återför intäkterna som arealersättningtill odlarna. - Inför skatterpå engångsförpackningar. - Ta bort moms påsvensk basmat och finansiera denna åtgärd med höjning av den allmänna momsen. - Inför denskattefria zonen - dvs. ett radikalt höjt grundavdrag för inkomster av arbeteoch pensioner. Utskottet avvisar med det anförda regeringens propositioni dess huvuddrag och hemställer att som sin mening till regeringenger till känna vad som här framförts om den ekonomiska politikens inriktning. Den ekonomiska politik som förordas i motionerna Fi4 (m)och Fill (fp) vad gäller de miljöpolitiska målen överensstämmer i stort medpropositionens. Med hänvisning till den höga prioritet som utskottet anser attde miljöpolifiska målen måste ha avstyrks yrkande 18 i motion Fi4 (m) ochyrkande 15 i mofion Fill (fp). I motionerna Fi8 (vpk) och Fi5 (c) framhålls att hänsyntill miljön måste ingå i ekonomiskt politiska överväganden. Utskottet är emellertidav den uppfattningen att motionärerna i stort ser miljön som en restrikfion förhur långt ambitionerna inom det ekonomiskt politiska området i övrigt kandrivas. Som framgått av vad utskottet anfört måste kraven ställas högre.Miljökraven måste vara överordnade alla andra krav som ställs på den ekonomiskapolifiken. Utskottet anser emellerfid att flera av de synpunkter som framförs idessa motioner bör beaktas i det krävande arbetet att komma till rätta medmiljöförstöringen. Vad utskottet här anfört innebär att utskottet tillstyrkermotion Fi21 yrkande 1 i berörd del och att utskottet anser att med anledning av o motionernaFi8 (vpk) yrkandena 5-7 och Fi5 (c) yrkande 10 som sin mening 1988/89:FiU10 bör ge regeringen till känna vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande inriktningen av den ekonomiska politiken att riksdagenmed avslag på regeringens förslag i proposition 1988/ 89:47 mom. 2 ochmotionerna 1988/89:Fi4 yrkande 18 och 1988/ 89:Fill yrkande 15 och medanledning av motionerna 1988/89:Fi5 yrkande 10 och 1988/89:Fi8 yrkandena 5, 6och 7 godkänner vad som förordas i motion 1988/89:Fi21 yrkande 1 i berörd deloch som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, 6.Avskaffande av valutaregleringen (mom. 3) (), (), (),(), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 32 sombörjar med "Utskottet anser" och på s. 33 slutar med "Fi5(c)" bort ha följande lydelse: I motionerna Fi4 (m) och Fi5 (c) föreslås bl.a. attvalutaregleringen bör avskaffas. Utskottet delar motionärernas uppfattning attvalutaregleringen bör avskaffas. Som utskottet ser det kan valutaregleringenendast temporärt fördröja en nödvändig anpassning av den svenska ekonomin vidufifrån kommande störningar. Valutaregleringens stabiliseringspolitiska värdeär således negafivt. Utan valutareglering skulle kraven skärpas på enmer disciplinerad ekonomisk politik. För att i högre grad befästa filltron tillatt den fasta växelkurspolitiken skall bestå är det därför angeläget attavskaffa denna reglering. Utskottet anser också att valutaregleringen medför en radolägenheter för de svenska företagen och den svenska ekonomin. Svenskakapitalplacerare förhindras genom regleringen att sprida sina portföljer ochdärmed utjämna risker. Det leder till större avkastningskrav och högrekapitalkostnader för de svenska företagen. Det leder också till obalanser i desvenska företagens finansiella ställning, eftersom de tvingas placerafillgångarna i sainfidigt som de förhindras att betala sina skulder i utlandet. Enligt utskottets mening ställer den snabba utvecklingenmot en europeisk 'marknad utan gränser för kapital krav på ändringar förSveriges del. En fri rörlighet mellan och måste upprättas även vadgäller finansiella transaktioner. För detta krävs att valutaregleringenavskaffas. Utskottet anser sammanfattningsvis att valutaregleringensnarast bör avvecklas. Avvecklingen bör vara fullständig och definitiv. Den avregeringen förordade metoden med endast en successiv och partiell liberaliseringav valutapolitiken medför en rad svårigheter. Varje förändring ger upphov fillett valutaflöde. Det är därför viktigt att man öppnar för kapitalströmmarsåväl till som frä" . LJtskottet tillstyrker ined det anförda mofion Fi4 (m)yrkande 12 och motion Fi5 (c) yrkande 5. dels att utskottetshemställan under 3 bort ha följande lydelse: 1988/89:FiU]0 3. beträffande avskaffandeav valutaregleringen Reservationer att med bifallfill motionerna 1988/89:Fi4 yrkande 12 och 1988/89:Fi5 yrkande 5 som sin meningger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Avskaffande av valutaregleringen (mom. 3, motiveringen) (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjarmed "Utskottet anser" och på s. 33 slutar med "mofion Fi5(c)" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att transnafionaliseringen av, industrin bör motverkas. Därför bör imotsats till förslagen i motionerna Fi4 (m) och Fi5 (c) att avskaffavalutaregleringen i stället regleringens tillämpning skärpas i syfte attmöjliggöra en mer självständig nationell ekonomisk politik. Löntagarfonder m.m. (mom. 4) AnneWibble (fp), (), (), (), IvarFranzén (c), () och () anser delsätt den del av utskottets yttrande på s. 33 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "14 och 15" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den uppfattning som framförs i motion Fi4 (m) att löntagarfonderna hämmartillväxten i ekonomin bl.a. genom att vinstmedel tas ut från de företag som harhögst avkastning. Löntagarfonderna bör därför avvecklas i enlighet med denborgerliga avvecklingsplan som redovisades i finansutskottetsbetänkande i anslutning till budgetpropositionen (FiU 1987/88:20 s. 82-84).Att sprida ägandet genom avskaffandet av fondsocialismen stärkermarknadsekonomin. bör av regeringen begära förslag om ett snabbtavskaffande av löntagarfonderna. Vadgäller de frivilliga vinstandelssystemen vill utskottet anföra följande. Regeringen genomdrev försämringar i den skattemässiga behand lingen av anställdas vinstandelar. Avsikten med frivilliga vinstandelssystem är att göra de anställda delakfiga i företagens resultat, öka produktiviteten, öka sparandet, sprida det individuella ägandet och stärka känslan av samhörighet inom företaget. Regeringens åtgärder på detta område riskerar att minska intresset för företagsanknutna vinstandelssystem, vilket också var det uttryckliga syftet med förslaget. Utskottet vill bestämt motsätta sig dessa försämringar. De frivilliga vinstandelssystemen borde i stället stimuleras, t.ex. genom att de sfiftelser som förvaltar vinstandelsmedlen skattebefrias. Vidare bör möjligheten övervägas att i viss utsträckning beskatta vinstande lar som inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet för den värdestegring som uppkommit. Utskottet anser mot här angiven bakgrund att regeringen bör återkomma med förslag till stimulanser av företagsanknutna vinstandelssys tem. bör även avskaffa de införda reglerna om sociala avgifter på vinstandelar. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 1988/89:FiU10 4. beträffandelöntagarfonder m.m. att med bifallfill motion Fi4 yrkandena 13,14 och 15 som sin , mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.