bet · GC01LU9 · 1988-12-31 00:00:00 — God man och förvaltare 1988/89 LU9 I betänkandet behandlas proposition 1987/88:124 variföreslås att det nuvarande systemet med omyndigförklaringar avskaffas. Istället införs - vid sidan av det nuvarande godmansinstitutet - en ny form avhjälp och stöd åt den som inte kan vårda sig själv och sin egendom, kalladförvaltarskap. Vidare behandlas de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1987/88:L3 (m), L4 (fp) och L5 (fp, m, c) samt två under allmännamofionsfiden väckta motioner, 1987/88:L401 (s) och L405 (m). På lagutskottets begäran har justitieutskottet ochnäringsutskottet yttrat sig över motionerna L3 yrkande 2 och L5 samtpropositionen i motsvarande del. Yttrandena har fogats till betänkandet sombilagorna 5 och 6. Ett avskaffande av omyndigförklaringarna föranlederändringar bl.a. i regeringsformens bestämmelser om förutsättningarna förrösträtt vid riksdagsval och i tryckfrihetsförordningen. Förslag till deerforderliga grundlagsändringarna har framlagts i proposition 1987/88:32,vilken hänvisats till . På konstitutionsutskottetsbegäran avgav lagutskottet yttrande över proposition 32 ochtillstyrkte därvid de föreslagna grundlagsändringarna samt förordade att vissaändringar utöver den ändring som föreslagits av regeringen skulle ske itryckfrihetsförordningen. På hemställan av ibetänkandet KU 1987/88:33 antog som vilande de i proposition 32framlagda grundlagsförslagen med, såvitt avser tryckfrihetsförordningen, de avlagutskottet förordade filläggen. I samband med ovannämnda yttrande tillkonstitutionsutskottet beslöt lagutskottet att till konstitutionsutskottetöverlämna dels i proposition 124 framlagda förslag till ändringar i vallagenoch kommunallagen, dels yrkande 1 i mofion L3. I betänkandet behandlas även proposifion 1988/89:14, variframläggs förslag till vissa ändringar i lagstiftningen om internationellaförmynder-skapsfrågor. Ändringarna föranleds av förslagen i propositionerna 32och 124. tillstyrker bifall till propositionerna 124och 14. Såvitt gäller en i motionerna L3 yrkande 2 och L5 upptagen fråga om ivilken utsträckning den som har förvaltare skall vara behörig att inneha vissatjänster och uppdrag förordar utskottet dock vissa ändringar i regeringensförslag i proposition 124. Utskottet avstyrker bifall till yrkande 3 i motionL3 och 1 1988/89. 8 sami Nr 9 Rättelse: S. 10 rad 31-35 texten ändrad. Rad 39 tillkommerett nytt stycke. 14raderna 22 och 29 utgår. S. 15 raderna 22-28 delar av texten utgår. S. 16 raderna20-38 div. ändringar. hemställer att riksdagenmed anledning av motion L4 som sin mening ger 1988/89:LU9 regeringen tillkänna vad utskottet anför om avlägsnande av registeruppgifter omomyndigförklaringar. Utskottet avstyrker bifall till motionerna L401 och L405.Till betänkandet har fogats ett särskilt yttrande av en m-ledamot. Iproposition 1987/88:124 föreslår regeringen () attriksdagen antar i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i vallagen (1972:620), 3. lag om ändring i kommunallagen (1977:179), 4. lag om ändring i , 5. lag om ändring i , 6. lag om ändring i lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden, 7. lag om ändring i jordabalken, 8. lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988), 9. lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter, 10. lag om ändring i , 11. lag om ändring i lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden, 12. lagom ändring i lagen (1924:322) om vård av omyndigs värdehandlingar, 13. lag om ändring i lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt, 14. lag om ändring i lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingarpå förmögenhetsrättens område, 15. lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev, 16. lag om ändring i lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer, 17. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 18. lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension, 19. lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), 20. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 21. lag om ändring i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring, 22. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620), 23. lag om ändring i lagen (1944:133) om kastrering, 24. lag om ändring i lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatriskvård i vissa fall, 25. lag om ändring i transplantationslagen (1975:190), 26. lag om ändring i lagen (1985:568) om särskildaomsorger om psykiskt utveckhngsstörda m.fl., 27. lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617), 28. lag om ändring i bankakfiebolagslagen (1987:618), 29. lag om ändring i akfiebolagslagen (1975:1385), 30. lag om ändring i aktiefondslagen (1974:931), 31. lag om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713), 32. lag om ändring i taxeringskigen (1956:623), 25. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 1988/89:LU9 26. lag om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning, 27. lag om ändring i lagen (1977:293) om handel med drycker, 28. lag om ändring i lagen (1984:989) om socialförsäkringsväsendet underkrig och krigsfara, 29. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 30. lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m., 31. lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, 32. lag om ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol, 33. lag om ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten, 34. lag om ändring i lagen (1978:28) om försäkringsdomstolar, 35. lag om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1), 36. lag om ändring i lagen (1929:145) om skiljemän, 37. lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429), 38. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 39. lag om ändring i oljekrislagen (1975:197), 40. lag om ändring i lagen (1976:839) om statens va-nämnd, 41. lag om ändring i förfogandelagen (1978:262), 42. lag om ändring i lagen (1934:437) om riksbank, 43. lag om ändring i lagen (1982:1158) om , 52. lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmännapensionsfonden, 53. lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 54. lag om ändring i sparbankslagen (1987:619), 55. lag om ändring i föreningsbankslagen (1987:620), 56. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 57. lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag, 58. lag om ändring i lagen (1950:272) om rätt för utländska försäkringsföretagatt driva försäkringsrörelse i , 59. lag om ändring i lagen (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt företagatt idka näring här i riket, 60. lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissaföretag, 61. lag om ändring i lagen (1966:742) om hotell- och pensionatrörelse, 62. lag om ändring i lagen (1984:81) om fasfighetsmäklare, 63. lag om ändring i lagen (1952:166) om häradsallmänningar, 64. lag om ändring i lagen (1952:167) om allmänningsskogar i ochDalarna, 65. lag om ändring i rennäringslagen (1971:437), 66. lag om ändring i lagen (1976:997) om vattenförbund, 67. lag om ändring i ackordslagen (1970:847), 68. lag om ändring i radioansvarighetslagen (1966:756), 69. lag om ändring i lagen (1982:460) om ansvarighet för närradio, 70. lag om ändring i lagen (1982:521) om ansvarighetför radio- och kassettidningar, 71. lag om ändring i lagen (1985:1057) om ansvarighet för lokala kabelsändningar. Lagrådethar hörts över lagförslagen 1-36. Lagförslagenhar intagits i bilaga 1 till betänkandet. Lagförslagen under 2 och 3 har av lagutskottet överlämnatstill , som behandlar dem i betänkandet 1988/89:KU8. I proposition 1988/89:14 föreslår regeringen() efter hörande av lagrådet att antar ipropositionen framlagda förslag fill 1. lag om nordiska rättsförhållanden rörandeförvaltarskap enligt föräldra balken m.m., 2. lag om ändringi lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörandeäktenskap och förmynderskap, 3. lag om ändringi förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörandeäktenskap, adoption och förmynderskap. Lagförslagenhar intagits i bilaga 2 till betänkandet. Motioner väckta med anledning av proposition 124 1987/88:L3 av m.fl. (m) vari såvitt nuär i fråga yrkas 2. att beslutar att den somhar förvaltare - med begränsning av uppdraget - enligt 11 kap. 7 §föräldrabalken skall vara obehörig att fylla funktioner som innefattarbeslutslattande av betydelse för andras rättsställning, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande uppgifter omförvaltarskap i folkbokföringen. Yrkande 1 i motion L3 har av lagutskottet överlämnats fillkonstitutionsutskottet, som behandlar det i betänkandet 1988/89:KU8. 1987/88:L4 av () vari yrkas attriksdagen beslutar om sådan lag som stadgar att uppgift om att en person harvarit omyndigförklarad skall avlägsnas ur de register där uppgiftenförekommer. 1987/88:L5 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkasatt beslutar vidta de ändringar i de genom proposition 1987/88:124framlagda lagförslagen som har förordats i motionen. Motioner väckta under allmänna motionstiden 1987/88:L401 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av gällande lagar för att ersätta termen sinnesslömed annat lämpligt uttryck. 1987/88:L405 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag fill ändring av eller tillägg till 9 kap. 3 § och15 kap. 12 § i . Utskottet 1988/89:LU9 Regler om omyndigförklaring finns i 10 kap. (FB). Bestämmelserna innebär att den som har fyllt skall förklarasomyndig av domstol, om han på grund av psykisk sjukdom, hämmadförståndsutveckling eller psykisk abnormitet av annat slag är ur stånd att vårdasig eller sin egendom. En ytterligare förutsättning för att omyndigförklaringskall få tillgripas är att det inte är tillräckligt att god man förordnas förpersonen i fråga eller att han på annat mindre ingripande sätt får bistånd ivården av sina angelägenheter. Omyndigförklaring medför att denomyndigförklarade förlorar rätten att själv bestämma i ekonomiska frågor ochatt hans rättsliga handlingsförmåga i andra avseenden blir inskränkt. Vidareutesluts den omyndigförklarade från rätten att delta i allmänna val. Någramotsvarande verkningar uppkommer inte när god man förordnas. Reglerna om omyndigförklaring fick sin nuvarandeutformning vid en genomgripande reform av förmynderskapslagstiftningen (prop. 1974:142, LU 38, rskr. Syftet med reformen var attomyndigförklaring skulle behöva tillgripas i så få fall som möjligt. I förstahand skulle behovet av bistånd i personliga och ekonomiska angelägenhetertillgodoses genom förordnande av god man eller på något annat mindre ingripandesätt. Reformen innebar också att möjligheterna att förordna god man utvidgades. I proposition 1987/88:124 föreslås att institutetomyndigförklaring avskaffas. Enligt propositionen skall i stället - vid sidanav möjligheten att förordna god man - införas en utbyggd form av godmanskapkallad förvaltarskap. Liksom skall i första hand god man utsesför den som behöver hjälp med sina angelägenheter. Endast i fall då denhjälpbehövande på grund av sjukdom, hämmad förståndsutveckling, försvagathälsofillstånd eller liknande förhållande är ur stånd att vårda sig själv ochsin egendom och ett godmansförordnande inte är tillräckligt skall förvaltareförordnas för honom. Ett förvaltarskap skall kunna begränsas till att avseviss egendom eller angelägenhet. Den för vilken förvaltare förordnas förlorarrådigheten över det som omfattas av förvaltarens uppdrag men behåller i övrigträtten att bestämma över sig själv och sina ekonomiska angelägenheter. Ipropositionen föreslås också ändringar i om god man, vilka bl.a.syftar till att minska risken för att den gode mannen och den som förordnandetavser företar rättshandlingar som strider mot varandra, s.k: kolliderande rättshandlingar. Ett väsentligt inslag i reformen är att den för vilkenförvaltare förordnas inte - såsom är fallet med enomyndigförklarad - skall vara fråntagen sin rösträtt vid allmänna val. Förslagtill de ändringar i regeringsformen som krävs för ett undanröjande avrösträttshindret och till erforderliga ändringar i tryckfrihetsförordningenframlades i proposition 1987/88:32. Sedan lagutskottet (LU1987/88:9 y) på begäran av konsfitutionsutskottet yttrat sig igrundlagsärendet, antog på hemställan avkonstitutionsutskottet (KU 1987/88:33) som vilande förslagen fillgrundlagsändringar med vissa tillägg. Tillgrund för förslagen i propositionerna 32 och 124 ligger ett av 1988/89:LU9förmynderskapsutredningen avgivet delbetänkande (SOU 1986:50) God man ochförvaltare, vilket remissbehandlats. Iproposition 1988/89:14 läggs fram förslag till internationellt privaträttsliglagstiftning rörande förmynderskap. Förslagen är en konsekvens av avskaffandetav omyndigförklaringarnii och innebär att nuvarande internafionelltprivaträttsliga regler m.m. kan tillämpas också då förvaltare förordnas. Förslagen i de trepropositionerna skall träda i kraft . Nuvaranderegler i FB om omyndigförklaring och förordnande av god man innebär attomyndigförklaring främst tillgrips när det är fråga om personer som harpsykiska handikapp men som är så aktiva att det kan uppstå praktiska problem omde får behålla sin rättsliga handlingsförmåga. Om en person däremot har ett sågravt handikapp att han i realiteten saknar förmåga att företa någrarättshandlingar kan hjälpbehovet som regel tillgodoses genom att en god manförordnas för honom, och någon anledning till omyndigförklaring föreliggerinte. Denna skillnad i behandlingen av psykiskt handikappade kan framstå somsvårförståelig med hänsyn till de långtgående rättsverkningarna av enomyndigförklaring. Medan förordnandet av god man - som tidigare berörts - intepåverkar den enskildes rätt att ha hand om sina angelägenheter medför omyndigförklaringatt vederbörande nästan helt förlorar rätten att själv bestämma i ekonomiskafrågor. Vidare begränsas hans handlingsfrihet även i andra avseenden. Sålundagår han miste om rätten att delta i allmänna val, och möjhgheterna för honomatt ta egna inifiativ och hävda sina åsikter inskränks, och detta även närsyftet med omyndigförklaringen främst är att den enskilde skall fråntasbestämmanderätten över sin egendom. Motden angivna bakgrunden är det enligt utskottets mening inte förvånande att bådeden som diabbas av en omyndigförklaring och hans omgivning kan uppleva åtgärdensom en nedvärdering. Det kan också inträffa att den enskildes psykiskafillstånd påverkas i negativ riktning av en omyndigförklaring liksom att hanssociala anpassning försvåras. Utskottet vill vidare peka på att statsmakternaunder senare år har strävat efter att på olika samhällsområden utformalagstiftningen med utgångspunkt i uppfattningen om människors hka värde ochrespekten för deras självbestämmanderätt och integritet. Det rimmar mindre välmed dessa strävanden att låta systemet med omyndigförklaringar kvarstå med denackdelar det har. Tiden får därför enligt utskottets mening nu anses mogen föratt institutet omyndigförklaring avskaffas. Somdepartementschefen konstaterar kräver emellerfid ett avskaffande av möjlighetentill omyndigförklaring att man på annat sätt tillgodoser behovet av hjälp ochskydd för personer som på grund av sjukdom m.m. saknar förmåga att själva tahand om sina ekonomiska och personliga angelägenheter. Den föreslagnaordningen med helt eller begränsat förvaltarskap torde enligt utskottets meningväl kunna fylla den skyddsfunktion som omyndigförklaringsinstitutet har i dag.Vid remissbehandlingen av det till grund för propositionen liggandeutredningsförslaget har också den nya ordningen 1988/89 :LU9 tillstyrktseller lämnats utan erinran av så gott som samtliga remissinstanser. Såvittframgår av de väckta motionerna synes inte heller i föreligga någonoenighet om inriktningen av en reform på området. yttrade sig till över förslagentill grundlagsändringar ställde sig utskottet av anförda skäl bakom huvuddragenav den föreslagna reformen. Utskottet saknar anledning att nu göra en annanbedömning och tillstyrker därför att systemet med omyndigförklaringar ersättsmed den i propositionen förordade ordningen med förvaltarskap. I det följandekommer utskottet att behandla vissa med anledning av motionerna aktualiseradefrågor om bl.a. i vad mån förvaltarskap skall påverka behörigheten att innehavissa uppdrag och tjänster. När det i övrigt gäller den närmare utformningen avde nya reglerna om förvaltare föranleder förslagen i propositionen inte någrauttalanden från utskottets sida. Inte heller de ändringar av bestämmelserna iFB om god man som föreslås ger utskottet anledning till några erinringar ellersärskilda uttalanden. Utskottet ser det som en betydande fördel att den godemannens behörighet att företa rättshandlingar på huvudmannens vägnar liksomförhållandet till tredje man nu närmare preciseras i FB och att det nuvarandeproblemet med s.k. kolliderande rättshandlingar därmed får en lösning. Utskottethar inte några erinringar mot förslagen i proposifion 14 och tillstyrker att degenomförs. Behörighetsvillkor för vissa tjänster m.m. Iett stort antal författningar uppställs som villkor för behörighet att innehatjänster och uppdrag m.m. att vederbörande inte är omyndig, dvs. Enligt FB får sålunda förmyndare och god man inte varaomyndig. Vidare föreskrivs i t.ex. att domare, nämndemän ochadvokater skall vara myndiga. Samma krav gäller för ledamöter ispecialdomstolar, olika nämnder och vissa andra myndigheter. Itryckfrihetsförordningen krävs att ansvarig utgivare av periodisk skrift ochjuryman i tryckfrihetsmål är myndiga. På associationsrättens område gäller attbl.a. styrelseledamöter, verkställande direktörer och revisorer i aktiebolag,banker, försäkringsbolag och ekonomiska föreningar inte får vara omyndiga. Ivissa andra författningar finns särskilda regler som är tillämpliga när vissegendom tillhör en omyndig. Så är fallet exempelvis beträffande rätten attupprätta äktenskapsförord enligt . Vidare gäller i fråga omrätten att driva handel med drycker och idka hotell- och pensionatsrörelse atten omyndigförklarad får fortsätta driften endast och under vissaförutsättningar. Iproposition 124 förordas att inskränkningarna i behörigheten att inneha uppdragoch befattningar endast skall gälla när en person får förvaltare utanbegränsning av uppdraget. Ett begränsat förvaltaruppdrag skall däremot intemedföra några verkningar i behörighetshänseende. I propositionen läggs framförslag till lagändringar med denna innebörd. Propositioneni denna del kritiseras i motionerna L3 av m.fl. (m) och L5av m.fl. (fp, m, c). framhålleratt de befattningshavare m.fl. som omfattas av nuvarande 1988/89:LU9behörighetskrav har att besluta i rättsliga angelägenheter av betydelse förenskilda människor eller att företa rättshandlingar på andras vägnar.Motionärerna pekar härvidlag särskilt på domare, advokater och rättegångsombud.Enligt motionärerna kan det inte accepteras att det i behörighetshänseendeuppställs lägre krav än de som gäller . I motion L3 yrkas (yrkande 2) attlagförslagen skall ändras så att den som har förvaltare skall oavsettuppdragets omfattning vara obehörig att fylla funktioner som innefattarbeslutsfattande av betydelse för andras rättsställning. I motion L5 begärs enmotsvarande skärpning av behörighetskraven när det gäller domare, advokater ochrättegångsombud. På lagutskottets begäran har justitieutskottet ochnäringsutskottet yttrat sig över proposition 124 och motionerna L3och L5 såvitt gäller frågan om behörighetsvillkoren. anser att den som genom ettförvaltarskapsförordnande helt eller delvis har frånkänts rättshandlingsförmågainte bör kunna bli lagligen tillerkänd behörighet ati: företa rättshandlingarför annans räkning och att den principen måste gälla även för vissafunktionärer i verksamhet av den art som utövas av t.ex. advokater.Justitieutskottet anser vidare att den som genom förvaltarskap är frånkändrättshandlingsförmåga inom sin egen rättssfär inte skall kunna utövabeslutanderätt i andras rättsliga angelägenheter av motsvarande slag. Särskiltgäller detta de personer som har domaruppgifter, men även de som betrotts rnedmyndighetsutövning i övrigt måste tas i beaktande. Enligt justitieutskottets mening bör inte endastobegränsade förvaltarskap innebära obehörighet i nu aktuella fall. Också ifråga om den person för vilken har förordnats en förvaltare med begränsatuppdrag har ju gjorts bedömningen att han till följd av exempelvis psykiskohälsa är ur stånd att vårda sig eller sin egendom. Det kan alltså även vidbegränsat förvaltarskap vara fråga om personer med lika allvarliga psykiskainsufficienstillstånd som de som har obegränsat förvaltarskap och där förmåganatt ta vara på sig själv har bedömts så, att behov av en förvaltare ansettsföreligga. Beträffande de tjänster och uppdrag som justitieutskottet haranledning att uttala sig om finner utskottet sålunda att regeringens förslagbör kompletteras. För att tjänstgöra som domare eller nämndeman och för attvara ledamot av eller uppträda som rättegångsombud bördet således gälla ett krav att personen i fråga inte har en förvaltareförordnad för sig, och detta oavsett om förvaltamppdraget är begränsat ellerobegränsat. påpekar i sitt yttrande att bestämmelserom behörighetsinskränkningar av nu ifrågavarande valör har en så till vidabegränsad betydelse att de endast i undantagsfall torde komma att direktåberopas gentemot någon. Sådana personliga svårigheter som kan föranledaförvaltar-förordnande torde enligt näringsutskottet i regel få till direktföljd att den som har drabbats av dem inte blir utsedd till en tjänst eller ettuppdrag av det slag som bestämmelserna avser eller att han efter en kansketämligen kort mandatperiod inte får förnyat förordnande. Bestämmelserna behövsemellertid för de sannolikt sällsynta fall då de informella restriktionernainte fungerar.Ett principiellt viktigt argument för dem är vidare, fortsätter 1988/89:LU9näringsutskottet, att staten genom behörighetsregler av detta slag klartmarkerar en standard som skall upprätthållas vid rekryteringen fill ett antalbetydelsefulla funktioner. är inte berett att fillstyrka enkategoriklyvning i behörighetshänseende av förvaltarskapsfallen. Attförvaltarskapet begränsas för en person men icke för en annan kan bero lika välpå skillnader i ekonomiska förhållanden som på skillnader i förmåga attförvalta egendom etc. Kännetecknande för var och en som ställs underförvaltarskap är enligt näringsutskottet att hans situafion av domstol harbedömts vara sådan att bistånd av god man inte är tillräckligt för att hanskall kunna bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sin person.Att någon vars rättsliga handlingsförmåga på den grunden har inskränkts skulleäga formell behörighet att exempelvis vara styrelseledamot eller revisor i enbank eller ett försäkringsbolag ter sig knappast rimligt. Inte minst kan det,framhåller näringsutskottet, riktas invändningar mot att en person som intefår,fullt ut råda över sin egen ekonomi skulle kunna få marknadsföra sinatjänster såsom av staten auktoriserad revisor med de långtgående befogenhetersom auktorisationen medför. förordar således - såvitt gäller deförfattningar som hör till utskottets beredningsområde - att lagförslagen iproposition 124 ändras så att ett begränsat förvaltarskap jämställs med ettobegränsat. kan för sin del helt ansluta sig till vadjustitieutskottet och näringsutskottet har anfört. Såvitt gäller de tjänsteroch uppdrag som dessa utskott uttalat sig om bör således som behörighetsvillkoruppställas att personen i fråga inte har förvaltare. Utskottet vill understrykaatt en sådan ändring ligger helt i linje med det ställningstagande somriksdagen gjorde i frågan om vilka krav som enligttryckfrihetsförordningen skall gälla för behörighet att vara juryman ochansvarig utgivare av periodisk skrift (LU 1987/88:9 y, KU 33). Det av riksdagendå som vilande antagna förslaget till ändring i tryckfrihetsförordningen innebäratt varken juryman eller ansvarig utgivare får ha förvaltare enligtföräldrabalken och detta oavsett förvaltaruppdragets omfattning.