bet · GC01KrU15 · 1988-12-31 00:00:00 — Beträffande de nu aktuella yrkandena gör utskottetföljande bedömning. Det är utomordentligt viktigt att det sker en kartläggning och utvärdering av gjorda insatser på kulturområdet och att slutsatser för framtiden dras av vad som därvid kommer fram. En övergripande parlamentarisk utredning om kulturpolitiken skulle dock, om den tillsattes , innebära betydande risker för att angelägna delreformer skulle skjutas . Inom olika delar av kultursektorn har nämligen särskilda ut redningsuppdrag givits och det finns anledning utgå från att ytterligare sådana tillkommer. Även de insatser för en förbättring av kulturstatistiken som pågår är av betydelse för prövning av motionsyrkandena. synsättstämmer i här aktuellt avseende överens med vad som anförts i årets 1988/89:KrU15 budgetproposition (s. 327-328). Till den särskilda frågan om förbättring avdet regionala kulturstödet återkommer utskottet i det följande. Beträffandestatsutgifterna för kulturändamål vill utskottet framhålla att frågan om ettökat statligt stöd till kulturområdet får prövas i första hand i budgetsammanhang.Det sagda leder till slutsatsen att motion Kr20S yrkande 2 och motion Kr355yrkande 1 avstyrks. Mycket långtgående krav på ökade ekonomiska insatser påkulturområdet framställs i motion Kr313 (vpk). Motionärerna vill att det överkulturbudgeten skall satsas totalt utöver vad regeringen föreslagit,vilket enligt motionärernas beräkningar skulle innebära att en procent avstatsbudgeten satsas på kulturområdet. Ett ökat anslag om 842 milj. kr.föreslås till ändamål, som regeringen bör precisera i förslag till (yrkandena 2). Utskottet tar i det följande och i andra betänkandenställning till regeringens förslag till medelsanvisning under olika anslag påkulturområdet för nästa budgetår. Denna prövning kan ej bindas till en nufastställd totalram. Den bedömningen kan dock göras i detta sammanhang att detinte finns ekonomiskt utrymme för en ökning av kultursatsningarna till den nivåsom förordas i motionen. De här aktuella yrkandena avstyrks. Frågor rörande regional kulturverksamhet m.m. Kulturpolitiken skall enligt ett av de antagna ochi det föregående redovisade kulturpolitiska målen främja decentralisering avverksamhet och beslutsfunktioner inom kulturområdet. Den skall vidare bl.a.utformas med hänsyn till eftersatta gruppers erfarenheter och behov. beslut har betydande insatser gjorts föratt bygga ut den regionala kulturverksamheten. Staten har främst gett stödgenom bidrag till olika länsinstitutioner - exempelvis länsteatrarna - och tillstudieförbunden. budgetproposition (prop. 1985/86:100 bil. 10 s.SO-SI) presenterade regeringen en treårig plan för utbyggnad av de småregionala teatrarna och museerna. Denna plan har efter beslut av riksdagensenast fullföljts /89. I sitt av i denna del godkända betänkande KrU1986/87:12 (rskr. 1986/87:161) uttalade utskottet att det finns enlångtgående enighet om vikten av att den regionala kulturverksamheten ges godamöjligheter att utvecklas. Enligt utskottets mening, anfördes det, är detdärför angeläget att regeringen tillsätter en utredning som får iuppdrag att lägga fram förslag till den fortsatta utbyggnaden av det statligastödet till regional kulturverksamhet. Det är nämligen nödvändigt, anfördeutskottet, att sedan den pågående utbyggnaden av grundbeloppssystemet /89, reformarbetet fortsätter utan avbrott. Utskottet uppmärksammade behovet av att se överbidragsreglerna för den regionala kulturverksamheten efter det att landstingenövertagit ansvaret för regionmusiken, då två olika stödsystem kommer atttillämpas för regional kulturverksamhet. Vidare anförde utskottet bl.a. attunder utredningsarbetet tnåste särskild uppmärksamhet ägnas åt frågan omstödet tillinstitutioner i , och andra större kommuner utanför /89:KrU15 Stockholmsområdet.Utskottet utvecklade närmare sina synpunkter i detta Efter förslag av utskottet hemställde förravåren att regeringen skulle tillsätta den begärda utredningen (KrU1987/88:12 s. 11, rskr. 1987/88:221). Utskottet ansåg det anmärkningsvärt attutredningen ännu inte tillsatts. I årets budgetproposition har regeringen angett riktlinjerför det fortsatta reformarbetet på kulturområdet. För perioden /90 -1991/92 beräknas ett resurstillskott på sammanlagt 300 milj. kr. Det regionalakulturlivet är ett av de områden som skall ges prioritet vid fördelningen avdessa medel. Utskottet har inhämtat att avsikten är att särskilda satsningar pådetta område skall göras /91 efter förslag i budgetpropositionen1990. Beträffande utredningsarbete av betydelse för satsningarpå regionernas kulturverksamhet kan nämnas följande. skall granskaoch redovisa hur situationen bör utvecklas i de län som saknar en fast teater.En särskild sakkunnig gör en översyn av symfoniorkestrarnas situation. Regeringenhar gjort bedömningen att det utöver det nämnda utredningsarbetet behövsfaktaunderlag och principresonemang som möjliggör en mer övergripandediskussion om inriktningen av det statliga stödet till kulturverksamheten iregionerna. En särskild sakkunnig har fått i uppdrag att ta fram dettamaterial. Den sakkunnige skall kartlägga omfattning och former för statligtstöd till regional kulturverksamhet, förutsättningslöst granska den struktursom stödet har fått och lämna förslag beträffande stödets framtida inriktningoch utformning, som kan tas till utgångspunkt för ett konkret reformprogram ibudgetpropositionen 1990. 1 en rad motioner tas upp olika frågor om det regionalakulturstödet. De motioner eller motionsyrkanden som utskottet behandlar i dettasammanhang är följande, nämligen Kr205 (c) yrkande 5. Kr274 (fp) yrkande 1,Kr283 (s), Kr314 (m) yrkande 4. Kr32S (s) och Kr326 (fp) yrkande 2. Yrkandena (motionerna är i vissa fall övergripande, i andra fall mycket specialiserade.Sålunda begärs i en av motionerna (Kr205) en parlamentarisk utredning somskall föreslå insatser för att förverkliga decentraliseringsmålet i 1974 årskulturpolitiska beslut enligt riktlinjer som anges i motionen, medan ettmotionsyrkande (Kr325) syftar till att skall få fler grundbelopp.1 flera motioner tas upp frågor om tillsättandet och genomförandet av den avriksdagen begärda utredningen på området. På teaterområdet tasupp frågor om behovet av ett ökat statligt stöd till - förutom iMalmö - stadsteatrarna i och samt Folkteatern i ochGöteborgs (tidigare ) i . Utskottet anser det ytterst anmärkningsvärt att regeringen- trots att begäran upprepades - inte tillsatt en sådan utredning som riks dagen begärde i vidare mån än vad som redovisats ovan, nämligen genom att vissa begränsade utredningsuppdrag givits och en sär skild sakkunnig inom tillkallats för att ta fram visst material. En följd av regeringens underlåtenhet att efterkomma 12 riksdagensbegäran är att det påbörjade reformarbetet inte kan fullföljas 1988/89:KrU15utan avbrott vid utgången av innevarande budgetår. Vidare ges bl.a. huvudmännenför olika regionala institutioner inte möjlighet att ge sin syn på detfortsatta reformarbetet förrän i ett skede då förutsättningarna att ta hänsyntill deras synpunkter är begränsade. Det är uppenbart att det tidsmässigautrymmet för en remissbehandling av utredningsresultaten blir knappt ellerobefintligt. I den situation som uppstått anser sig utskottet varatvingat att acceptera regeringens uppläggning av förberedelsearbetet förfortsatta statliga insatser för stöd till regionernas kulturverksamhet. Det ärinte realistiskt att nu förorda att utredningsarbetet får ett parlamentarisktinslag, eftersom ett sådant utredningsarbete skulle vara ägnat att försenainsatserna; det är angeläget att kan fatta beslut på området så tidigtatt ett fortsatt reformprogram kan påbörjas /91. Då det gäller innehållet i övrigt i motionerna görutskottet den bedömningen att de olika krav som framställs i dem i alltväsentligt ligger inom ramen för det utredningsarbete som pågår. Eftersommotionerna speglar en opinion som finns på området är det dock viktigt attinnehållet i motionerna särskilt uppmärksammas under utredningsarbetet. Utskottet vill starkt understryka angelägenheten av attdet sker en redovisning av detta arbete i sådan tid att det ges en reellmöjlighet för remissorganen att avge genomarbetade yttranden. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. I detta sammanhang behandlar utskottet även två motioner,som syftar till ökat stöd till kuhurpolitiska satsningar i , nämligenmotionerna Kr251 (c) och Kr315 (s). Enligt motion Kr2Sl bör utses tillförsökslän för särskilda kulturpolitiska satsningar och för tillgång till medelfrån anslaget . Bidrag till utvecklingsverksamhet på kulturområdet m.m.Enligt motion Kr31S bör bli ett experimentområde för en kraftfullkulturell satsning i syfte att påverka den regionala utvecklingen. Utskottet vill framhålla att det råder allmän enighet omatt ökade satsningar på det regionala kulturlivet bör göras. Inom ramen fördet utredningsarbete som skall föregå sådana satsningar får beaktas bl.a.behovet av stöd till . Med hänsyn till innehållet i motionerna finnnsdet också skäl nämna att frågor om regionalpolitiskt motiverade satsningar påkulturområdet får prövas bl.a. på grundval av det utredningsförslag som senarei år kommer att läggas fram av regionalpolitiska kommitté (I 1987:02)REK 87. Frågan om stöd från det nämnda anslaget får prövas i sedvanlig ordningefter ansökan och utifrån de riktlinjer som gäller för bidrag från de olikaanslagsposterna inom anslaget. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att detinte är erforderligt med någon åtgärd tned anledning av motionerna.Dessa avstyrks därför. Utskottet behandlar här även motion Kr314 (m), såvitt däritas upp frågan om en decentralisering av beslut om offentligt kulturstöd(yrkande 3). Motionärerna anför att har ett orimligt stort inflytandeöver för- delningenav offentligt kulturstöd och att det är nödvändigt att kulturstöd 1988/89:KrU15 beslutas av ett flertal självständiga organ. Som exempel nämns i motionenbl.a. att stödet till länsmuseerna skulle kunna fördelas av ett samarbetsorganmellan museerna. Utskottet har, då likartade motionsyrkanden behandlatsunder , bl.a. framhållit att det statliga kulturstödet fördelas intebara av utan även av en rad andra myndigheter och organ, bland demkonstnärsnämnden, , och (se exempelvis KrU 1987/88:12 s. 8). Utskottet vill med anledning av det nuaktuella yrkandet - som har en något annan inriktning än tidigare yrkanden -också framhålla att det får anses ligga inom ramen för det utredningsarbete,som avser det regionala kulturstödet, att pröva frågor av det slag som tagitsupp i motionen. Utskottet vill i detta sammanhangnämna att frågan om roll vid anslagsfördelning också kominer attberöras vid behandlingen av anslaget (s. 19). Utskottet behandlar i detta sammanhang även motion Kr201(s), som syftar till en utbyggnad av musikteaterverksamheten i södra statligt stöd. Motionärerna utvecklar utförligt sina synpunkter. Därvidframhåller de bl.a. att i bör ges förutsättningar att, ännustarkare än vad som hitintills varit fallet, få en möjlighet att profilera sigsom en regionteater för musikteaterverksamhet. Utskottet hänvisar till vad utskottet anförde ,då en liknande motion behandlades (se KrU 1987/88:12 s. 12). om den i det föregående behandlade utredningen, som begärt ochsom skulle ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om stödet till institutionernai bl.a. . Utskottet framhöll också att tillkomsten av stora, nyainstitutioner på kulturområdet i hög grad måste bygga på regionala initiativoch på regional samverkan. Utskottet anser att motion Kr201 inte påkallar någonriksdagens åtgärd. Motion Kr294 (c) syftar till att de museer som har andrahuvudmän än staten men som får statsbidrag skall kunna få stadigaförsäkringsgarantier på samma villkor som de statliga museerna. Utskottet har inhämtat att den av motionärerna upptagnafrågan utreds inom . Utskottet förutsätter attutredningsarbetet slutförs utan dröjsmål. Motionen påkallar inte någonriksdagens åtgärd. Flera motionsyrkanden om sponsring inom kulturlivet harframställts, nämligen i yrkande 3 i motion Kr205 (c), yrkande 5 i motion Kr314(m) och yrkande 6 i motion Kr313 (vpk). Motionärerna bakom sistnämnda motiontar helt avstånd från sponsring. I de båda andra motionerna redovisas enpositiv syn på sponsringen. Motionärerna anger dock vissa riktlinjer för ivilken utsträckning sponsring bör vara tillåten. Utskottet vidhåller den inställning till sponsring somutförligt redovisats i betänkandet KrU 1986/87:12 (s. 14-15). Utskottets ståndpunkt kan sam manfattas på följande sätt. Inom vissa områden såsom industriminnesvården och kultur iarbetslivet 1988/89:KrU15 kan det vara motiverat att företagen stöder ellerhelt svarar för kulturverksamheten. Inom andra områden får man inteunderskatta riskerna för en snedvridning av kulturinstitutionernas verksamhetom t.ex. tillfälliga evenemang gynnas på bekostnad av basarbetet. Sponsring,som i praktiken innebär att olika kulturaktiviteter utnyttjas främst för destora företagens marknadsföring, måste skiljas från den äldre form av stöd tillkultur och kulturutövare som brukar betecknas som mecenatskap. Utskottet betonade i det angivna sammanhanget viktenav att olika former av sponsring inte leder till att verksamheten påverkas.Utskottet hänvisade till att erfarenheterna från andra länder visade att detfrämst är kulturinstitutionerna och den etablerade konsten som får sponsorstöd.Om så skulle bli fallet även i skulle ytterligare ekonomisk obalanskunna uppstå till nackdel för konst som söker nya vägar. Vidare anfördeutskottet följande. Som framhållit kan bidragsgivningen i form avsponsring sannolikt inte på ett väsentligt sätt bidra till ändrade ekonomiskaförutsättningar för kulturverksamheten. Enligt vad utskottet tidigare uttalatanser utskottet att regeringen noga bör följa utvecklingen beträffandesponsorverksamhet. Det är härvidlag viktigt att de kulturpolitiska målenbeaktas och att man uppmärksammar effekterna på kulturlivet. Erfarenheterna ifråga om sponsring och likartade företeelser i vårt land från senare år ochsärskilt från ger enligt utskottets mening särskild anledningtill vaksamhet på området. Det sagda innebär att utskottet avstyrker motion Kr20Syrkande 3, motion Kr313 yrkande 6 och motion Kr314 yrkande 5. Motionärerna bakom motion Kr313 anser att det ökadeintresset hos företagen för kulturen bör tas till vara på det sättet att detbildas en särskild kulturfond som bör användas för att stimulera och utveckladen svenska kulturen, det svenska arbetande folkets kultur. På hemställan av utskottet gav våren 1986regeringen till känna vissa synpunkter om närmare överväganden om möjligheternaatt skapa en eller Oera kulturfonder (KrU 1985/86:18 s. 16-17, rskr.1985/86:192). Utskottet hänvisar till den utförliga diskussionen iutskottsbetänkandet. Efter viss utredning har regeringen i december månad 1988beslutat att skrivelse i här aktuell del skall läggas tillhandlingarna. I beslutet hänvisas till att det tillkallats en särskild utredaremed uppdrag att utreda möjligheterna att skapa förbättrade förutsättningar förförvaltning av vissa kulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer, särskiltherrgårdar och industriminnen. Enligt direktiven bör utredaren bl.a. studeramöjligheterna att bygga upp resurser, t.ex. i form av en stiftelseanknutenfond, genom donationer eller intressentbidrag. Vidare hänvisas till attkulturministern redovisar sin syn i svaret på en interpellation i ämnet (nr1988/89:17, prot. 1988/89:18). I svaret hänvisade kulturministern till bl.a. desvårigheter som visat sig föreligga att få sponsorstöd till en ny museibyggnadför . Med hänvisning till det anförda anser sig utskottet intekunna förorda ett fortsatt utredningsarbete eller att det eljest vidtas någonåtgärd med an- ledning avdet nu aktuella motionsyrkandet (yrkande 5). Utskottet får 1988/89:KrU15 anledningatt senare diskutera frågan om en fond, som skulle avse även kulturområdet,nämligen genom att utskottet vid behandlingen av ett antal motionsyrkanden pålotteriområdet kommer att behandla ett yrkande i motion Kr20S (c) ominrättandet av en kultur- och folkrörelsefond uppbyggd med en andel avskatter, avgifter och rörelseöverskott som tillfaller staten genom spel ochlotterier. Enligt vad utskottet inhämtat har lämnatbidrag till kollektivverkstäder för utrustning. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motionerna Kr222 (m) och Kr223 (s). I motionerna tas uppfrågan om stöd till den konstgrafiska verkstad som finns i . I motion Kr275 (m) framhålls behovet av stöd tilluppförande av en monumentalstudio vid Konsiepidemin i . är ett konstnärscentrum, där skapandeyrkesutövare av olika slag, bildkonstnärer, skådespelare, musiker ochjournalister har möjlighet att hyra ateljéer eller andra arbetslokaler och därtillfälle ges till bl.a. samarbete mellan konstnärer med skiftande inriktning.Gästateljéer finns. , som ännu är i ett uppbyggnads- ochutvecklingsskede, är ocksä avsett att vara en mötesplats för kulturintresserademänniskor. Detta centrum är beläget inom det sjukhusområde där det nedlagdaEpidemisjukhuset ligger. Det finns planer på att det - för att projektetKonstepidemin skall kunna fullföljas - skall byggas en monumentalstudio, somkan ge utrymme för utställningar och en experimentscen för teater och musik,konferenser, festivaler, m.m. Utskottet framhöll , i samband med att enlikartad motion behandlades (KrU 1987/88:12 s. 14), attutbildningsdepartementet hade täta kontakter med företrädare för Konstepideminoch följde verksamheten. Med hänvisning härtill - och med erinran om att detinte inkommit någon bidragsframställning till regeringen - anser utskottet attmotionen inte bör föranleda någon åtgärd. Slutligen tar utskottet i detta avsnitt uppmotionsyrkanden som avser vissa frågor på musikområdet. Den kommunala är en frivillig verksamhet sombedrivs av de flesta kommuner. Verksamheten är betydelsefull. Utskottet äremellertid inte berett att vidta någon åtgärd för att det skulle införas ettnytt statsbidrag för att kommunerna skulle kunna skaffa sig depåer medmusikinstrument som kunde hyras ut till eleverna. Motion Kr2S0 (vpk), variönskemål om ett sådant statsbidrag framförs, avstyrks därför. Körsångens ställning i det svenska kulturlivet tas upp imotion Kr356 (vpk). Utöver en utredning om bl.a. en förbättring av körsångensvillkor yrkas att det under ett särskilt anslag - Körcentrum - skall anvisas600 . för nästa budgetår. Utskottetframhöll då en likartad motion behandlades att den 16 starkautvecklingen av körverksamheten i vårt land är frukten av ett fram-l988/89:KrU15 gångsrikt folkbildningsarbete. Kyrkornas körverksamhet har därvidi hög grad bidragit till utvecklingen. Studieförbunden har en stor uppgift attfylla på det här aktuella området. I detta sammanhang villutskottet också framhålla att körsången ägnats uppmärksamhet under arbetet medden musikreform som genomfördes med giltighet fr.o.m. (sebl.a. CEMUS-bulletinen nr 6, ). Det finns också skäl framhålla att deti årets budgetproposition (s. 328) anges att bl.a. insatser för att geamatörverksamheten större bredd och bättre kvalitet omfattas av de strävandensom kommmer att tillmätas särskild vikt då underlag tas fram för reformarbetetunder de kommande två budgetåren. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionen. Ett omfattande planeringsarbete för projektet pågår . Avsikten är att året skall bli en generalmönstringpå området. En särskild organisationskommitté har tillsatts. Denna har tillförtsbl.a. Vidare har regeringen år1987 och fattat beslut om bidrag från de s.k. lotterimedlen om tillhopahögst . för genomförande av projektet. I motion Kr322 (fp,m,c,vpk,mp)och motion Kr355 (c) framförs yrkanden som syftar till fortsatta insatser förstöd till Folkmusik- och . Utskottet - som närmare informerat sig om uppläggningen avprojektet och som tidigare ställt sig positivt till detta - utgår från attregeringen även i fortsättningen i positiv anda prövar bidragsframställningarrörande projektet. Utskottet vill här också nämna att ökade resurser förkulturverksamhet i studieförbunden beräknats i budgetpropositionen (s.139-146). Förslaget, som dllstyrkts av kulturutskottet (1988/89:KrU2y),behandlas av utbildningsutskottet i betänkandet 1988/89:UbU17. Ökade resurserpå området är ägnade att ge ett utrymme för att tillgodose krav från studieförbundenmed hänsyn till Folkmusik- och dansåret. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion Kr322 och motion Kr355 yrkande 18. Vissa frågor rörande det kulturella samarbetet mellanSverige och I motion Sf517 (s) tas upp frågan om de svensk-finskainstitutionernas framtid. Motionen har väckts mot bakgrund av i första hand denstora invandring som ägt rum till vårt land från och de berättigadekrav som finns på att stärka det finska språkets ställning i Sverige.Motionärerna pekar på olika sakfrågor som kräver sin lösning då det gällerfinansieringen av Sverigefinländarnas insdtutioner, särskilt sådana där stödutgår både från och . Härvid framhålls särskilt behovet av enlösning av den ekonomiska situationen för och Arkivetför Sverigefinnar och Finlandssvenskar i . Utskottet vill för sin del framhålla vikten av att arbetetkan fortsätta med att stärka det finska språkets ställning i , attförbättra Sverigefinländarnas kulturutbud och i övrigt bygga utkulturkontakterna mellan och . Arbetet i angivna hänseendenbedrivs i en rad olika former. Det är naturligt att man inom bl.a. ramen fördet arbete som pågår upp- 2 1988/89. märksammaräven behovet av stöd till olika institutioner. Med hänsyn till 1988/89:KrU15den uppmärksamhet som sålunda och i andra sammanhang ägnas frågan om detekonomiska stödet till institutionerna anser utskottet det inte nödvändigt mednågot initiativ med anledning av motionen. Utskottet erinrar isammanhanget om att frågan om stöd till det nämnda arkivet behandlas iutskottets betänkande 1988/89:KrU18. Även i motion Kr279 (s) tas upp en fråga som syftar tillatt stärka det finska språkets ställning i . Motionären redovisar enkulturverksamhet som påbörjats i i syfte att öka den regionala ochsamhälleliga jämlikheten i kulturpolitiken, nämligen en verksamhet som innebäratt länsförfattare och andra länskonstnärsbefattningar inrättats.Länskonstnärerna har till uppgift att sprida idér och vidga kännedomen om sinaegna konstområden bland den stora allmänheten, att instruera amatörer på resp.område och att organisera olika slags evenemang på ifrågavarande kultursektor.Enligt motionen bör en utredning sättas i gång om möjligheten att i vårt landpåbörja en försöksverksamhet med en finskspråkig länsförfattare. Utskottet, som anser den av motionären upptagna fråganvara intressant, vill framhålla att frågan är av den karaktären att den liggerinom ramen för det arbete som bedrivs av bl.a. Samarbetsgruppen förSverigefinländska kulturfrågor. Med hänvisning härtill är något riksdagensinitiativ med anledning av motionen inte erforderligt. I detta huvudavsnitt behandlas även motion Kr351 (mp) omfrämjande av insikten i främmande kulturer. Motionärerna yrkar att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att TV, radio, tidningar, föreningarm.fl. bör stödjas i att ta upp frågan om kulturella möten och till att fåförståelse, kunskap och insikt i invandrarnas problem. Utskottet hänvisar till att det överarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel utgår betydande belopp förinformationsinsatser, som har inte minst en sådan inriktning som motionärernaförespråkar. Vidare utgår över kulturbudgeten en rad bidrag som är ägnade atttillgodose motionens syfte. Med hänvisning härtill - och under erinran omvikten av att värna om pressens och radions frihet - avstyrks motionen. Motionärerna bakom motion Kr312 (vpk) vill att riksdagenskall begära förslag till upprättandet av ett kurdiskt kulturcentrum i Sverige.De medger att har gjort mycket för att förbättra förhållandena förkurderna i värt land, bl.a. på språkområdet.