bet · GC01UU6 · 1988-12-31 00:00:00 — Annars skulle 1988/89:UU6 kunna åläggas att i ökad utsträckning medge befrielse frånundervisningen i religionskunskap. Ett annat skäl är att om reservationen nu skulleåterkallas med motiveringen att den svenska religionsundeirvisningen är heltneutral, skulle de svenska myndigheterna i konsekvens härmed också behövaifrågasätta grunden för redan beviljade befrielser. Enligt skollagen kan sådanadispenser ges. Härmed avstyrks motion U540.' Förbud mot dumdum-kulor . ,, .,1' . ' I mofion U525 krävs att regeringen bör verka för ettinternafionellt förbud mot plastammunition, s.k. dumdum-kulor, bl.a. motbakgrund av att denna typ av ammunition används vid oroligheterna påNordirland. I motionen krävs även att regeringen bör aktualisera frågan vidsamtal med företrädare med den engelska regeringen. En konvention mot s.k. dumdum-kulor utarbetades 1899.Sverige ratificerade konventionen . Dumdum-kulorna förbjöds för att deäven för'att vara vapen ansågs för destruktiva. Det kan i sammanhanget vara påsin plats att konstatera att konvenfionen mot dumdum-kulor visar attdetgår attförbjuda och upprätthålla ett förbud mot särskilt motbjudandevapen (dvs. krigets folkrätt är inte meningslös). Den typ av plastammunition som används bl.a. på Nordirlandär av ett annat slag än dumdum-kulorna. Plastammunitionkän anses vara nog sågrym och det är, enligt utskottets uppfattning, djupt tragiskt att dylikammunition används mot civilbefolkning bf.a. i och på denockuperade . Människor har skadats och dödats, bl.a. barn. Utskottetfår dock med beklagande konstatera att det inte ansetts möjligt att införafolkrättsligt bindande förbud mot s.k. kravallvapen för rriötande av inreoroligheter. Hur olika stater utrustar sin polis och sina säkerhetsstyrkor haransetts vara en fråga som faller under vederbörande stats suveräna rättigheter.Enligt vad som framgick av utrikesministerns svar på en fråga i ioktober 1987 avser regeringen att i fortsättningen noga följa frågan omanvändning av plastammunition och undersöka vad som kan göras för att få tillstånd en internationell reglering på detta område. Härmed avstyrks yrkande 9 i motion U525. 9.Mänskliga rättigheter i /89;UU6 har anslutit sig till FN:s konvenfion ommedborgerliga och politiska rättigheter, konventionen om ekonomiska, socialaoch kulturella rättigheter samt undertecknat slutakten från konferensen omsäkerhet och samarbete i (Helsingforsdokumentet). Enligt motion U501visar den rumänska regimen trots detta liten respekt för de mänskligarättigheterna. I motionen anförs att det rumänska folket under senare årfått lida av ett alltmer hänsynslöst förtryck under en diktator, som mednepofism och terror driver landet. Enligt för1987 var antalet kända samvetsfångar i 35. Amnesty höll det dock förtroligt att flera hundra andra rumäner fängslats för att de hade utnyttjat sinrätt till yttrandefrihet utan att bruka våld eller för att de försökt lämnalandet utan tillstånd. Yttrande- och mediafriheten kan sägas vara obefintlig.Religiösa samfunds möjligheter att utöva sin religion är kringskurna. Friafackliga organisationer tillåts inte verka i utan endast av regimengodkända organisationer. har de ungerska och tyskaminoriteterna i utsatts för en kulturell-etnisk diskriminering genomden assimileringspolitik som drivs allt starkare av de rumänska myndigheterna. Det igångsatta bysystematiseringsprogrammet,varvid nära hälften av byar ska utplånas, uppfattas av dessaminoritetsgrupper som ett försök att utrota deras kultur. Officiellt skallprogrammet, som skall vara slutfört , leda till en utjämningmellan land och stad vilket skulle innebära en höjning av levnadsstandarden pålandsbygden. Ett annat skäl som officiellt nämns är att öka andelen odlingsbarmark. Regeringen har i FN kritiserat för brott motmänskliga rättigheter, bl.a. det förda bysystematiseringsprogrammet. Utskottet har tidigare behandlat situationen i Rumänienoch de brott mot de mänskliga rättigheterna som de rumänskabefolkningsgrupperna utsätts för (senast UU 1987/88:4). Den krifik som kommerfill uttryck i motion U501 rörande brott mot de mänskligarättigheterna kan utskottet dela. Sedan frågan sist behandlades i utskottet ()har den rumänska regeringen igångsatt det s.k. bysystematiseringsprogrammet.Med detta program söker de rumänska myndigheterna på ett brutalt sättmodernisera det rumänska jordbruket. Programmet skulle i sin nuvarandeutformning innebära att nära hälften av byar skulle jämnas med markenoch befolkningen tvingas flytta in i s.k. agro-industriella centra. Skulledetta program genomföras vore det, enligt utskottets uppfattning, ettallvarligt brott mot de mänskliga rättigheterna. Den har kritiserat den rumänskapolitiken i och inför . FN:s tar, som framgår av inledningen fill detta betänkande, upp ett antal länder fill närmare studium. De brottmot de mänskliga rättigheterna som begås i dessa länder kan 1988/89:UU6antingen studeras av en särskilt avsedd rapportör eller av en arbetsgrupp. Ettannat förfaringssätt är granskning av olika teman varvid enskilda länder kanutsättas för granskning avseende det specifika brott mot mänskliga rättighetersom är under studium (granskas tvångsförsvinnanden, summariskarättegångar, tortyr och religiös intolerans). Vad gäller kan de brott mot mänskliga rättighetersom regimen begår även tas upp inom ramen för ESK eftersom harundertecknat Helsingforsdokumentet och därmed förklarat sig berett atttillämpa och genomföra slutaktens principer och bestämmelser, bl.a. på dethumanitära området. Det är utskottets förvissning att regeringen kommer attfortsätta att på alla sätt påtala när den rumänska regimen bryter mot sinainternationella humanitära åtaganden. Utskottet anser att regeringen under detsvenska medlemskapet i FN:s bör undersöka möjligheten attaktualisera en rapport om efterlevnad av FN:s konventioner ochdeklaration om de mänskliga rättigheterna. Härmed får mofion U501 anses besvarad. 1 mofionerna U512 och U528 tas de sovjetiska judarnassituation upp. Trots de positiva tendenserna i den senaste tidens utvecklingvad gäller respekten för de mänskliga rätfigheterna i är enligtmotionerna situationen fortfarande svår för bl.a. de sovjetiska judarna.Judarna förhindras studera och lära känna sin egen historia, sina traditioner,sin kultur och sitt språk hebreiskan. I motion U512 tas även upp dentraditionella ryska antisemitismen som bl.a. tagit sig uttryck genom bildandetav antisemitiska organisationer. Även om de sovjetiska myndigheterna officiellt kritiserardessa organisationer är det enligt motion U512 uppenbart att deras verksamhetkommer att expandera om den inte begränsas av myndigheterna. Motionerna tar även upp svårigheterna för judar att fåutvandra. Det beräknas att av de ca 2 miljoner judar som bor i 400 000 utvandra. Enligt motion U528 har 266 000 judar kunnat lämnaSovjetunionen . Utvandringsfrekvensen har varit ytterst ojämn. Vissaår har endast ett fåtal utresetillstånd givits av myndigheterna. Andra år somkaraktiserats av töväder har antalet utresande varit större. Slutet av1970-talet var en sådan period av öppenhet som kulminerade då desovjetiska myndigheterna tillät 50 000 judar att utvandra. Därefter och framtill slutet av 1987 hårdnade klimatet åter och endast få sovjetiska medborgarekunde lämna landet. t.ex. filläts endast 8 500 personer lämnaSovjetunionen. 160 personer fick turistviseringar för att besöka släktingar iutlandet. Underinnevarande år har situationen åter förbättrats. Rättelse: S. 35 rad 2 Står: 11 Rättat till: 11 S. 35 rad 3Står; 11 Rättat till: 1 uppgifterskulle 15 708 jiidar ha givits utresetillstånd under årets första nio 1988/89:UU6 månader. Enligt en prognos skulle totala antalet utresetillståndför judar under innevarande år komma att uppgå till ca 24 000. Anledningen till att människor nekats utresetillstånd harofta varit s.k. säkerhetsskäl. Den visumsökande skall genom sin anställning hahaft tillgång till statshemligheter. Ett annat skäl som anförts vid avslag tillvisumsökande har varit avsaknaden av nära släktanknytning i det land dit denvisumsökande vill resa. De s.k. säkerhetsskälen skall enligt de sovjetiskamyndigheterna nu ses över, så till vida att det inom ramen för den sovjetiskalagstiftningen generellt skall definieras vad som menas med"statshemlighet". har flera svensk-sovjetiskaåterföreningsfall lösts. Ett fåtal kvarstår. Vad gäller familjeåterförening kan reglerna under detsenaste året dock sägas ha skärpts genom att familjebegreppet satts snävare äntidigare. En ny lag rörande utresebestämmelser trädde i kraft i januari 1987.Enligt denna godtas formellt t.ex. inte inbjudan att besöka barnbarn. har anslutit sig till konventionerom mänskliga rättigheter. har också undertecknat slutakten frånkonferensen om säkerhet och samarbete i (ESK). Den påtalar konsekvent de sovjefiskajudarnas situation liksom brotten mot mänskliga rättigheter i övrigt som begåsi . Regeringen har i olika internationella sammanhang som FN, ESKoch kritiserat för förföljelsen och fängslandet avoliktänkande, för att människor förvägrats rätten att emigrera samt andra brottmot de mänskliga rättigheterna. Vissa tecken finns på att den sovjetiska regeringen i ökadgrad börjat respektera sina åtaganden enligt konventionerna för de mänskligarättigheterna. Det sovjetiska samhällets öppenhet har ökat ochyttrandefriheten givits något större ramar. Den judiska befolkningen har fåttse vissa lättnader vad gäller möjligheterna bl.a. att utöva sin religion och fåundervisning på hebreiska. Ännu är det dock långt innan de sovjetiskamedborgarna får åtnjuta de rättigheter som de enligt konventionerna har, inkl.rätten att fritt utöva sin religion eller att fritt få lämna landet. Rätten till personlig rörelsefrihet och till frittutövande av religion finns klart definierad i konventionen om medborgerliga ochpolitiska rättigheter som antagit. Det är dock enligt utskottets mening uppmuntrande attantalet judar och andra personer som tillåts emigrera åter långsamt ökar. Enhgtvad utskottet erfarit har såväl professor och lång väntan erhållit utresetillstånd och har lämnat . tar inte upp enskilda fall. Det är regeringenssak. Utskottet vill dock uttrycka sin tillfredsställelse över att dessapersoner fått resa ut. Härmed får motionerna U509 och USD anses besvarade. Densvenska regeringen påtalar, enligt utskottets uppfattning, närhelst 1988/89:UU6tillfälle ges de brott mot de mänskliga rättigheterna som begås i Sovjetunionen.Det är dock viktigt att den senaste tidens orientering mot en ökad öppenhet ochrespekt för medborgarnas rättigheter i inte får kritiken attavstanna i tron att allt nu är gott och väl. Det är utskottets förvissning attdet är av stor betydelse att den sovjetiska regeringen får ständiga påminnelserom att världsopinionen med kritisk blick följer utvecklingen. Den välkomnar ochgläds åt alla steg mot demokrati och mänskliga rättigheter, men fördömerfortsatt förtryck och godtycklighet. Det finns skäl att välkomna de lättnaderför den judiska folkgruppen i som kunnatiakttas, men också skäl till oro över att organisationer med antisemitisktendens vuxit fram. En fortsatt vaksamhet är enligt utskottets uppfattning ettviktigt bidrag till en varaktig förbättring för befolkningen i ,inkl. Härmed fårmotion U512 och motion U528 anses besvarade. Utskottet har under en följd av år behandlat frågan ommänskliga rättigheter i i samband med rapporten från den svenskadelegationen vid . Senast behandladeutskottet frågan i betänkande 1987/88:17. Det konstateras där att Sverigespelat en särskilt aktiv roll vad gäller att kritiskt granska utvecklingen iTurkiet i fråga om mänskliga rätfigheter. gjorde fillsammansmed fyra andra länder (, och ) en anmälanmot inför den europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna.Anmälan ledde till en förlikning enligt vilken den turkiska regeringen utfästesig att säkerställa att tortyr inte skulle förekomma i landet och att detmilitära undantagstillståndet skulle hävas. Uppgörelsen innebar inte attTurkiet ansågs uppfylla de krav på demokratisk ordning och respekt för mänskligarättigheter som bl.a. ställs i stadga. har kritiskt granskatsituationen i . Bl.a. denna granskning har sannolikt bidragit till attpåskynda den demokratiska utvecklingen i . Alltsedan den långa militärdiktaturen i Turkietavskaffades och civilt styre infördes har respekten för de mänskligarättigheterna i landet långsamt förbättrats. har depolitiska fri- och rättigheterna formellt återställts och vissa åtgärder vidtagitsför att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna. Bland de åtgärder som vidtagits är att med ettantal reservationer accepterat den individuella klagorätten till den europeiskakommissionen för mänskliga rättigheter. har ratificerat såväl deneuropeiska som mot tortyr. Pressen åtnjuter ökad frihet, ochvissa liberaliserande åtgärder har vidtagits i den fackliga lagstiftningen. Ännu kvarstår dock väsendiga inskränkningar igrundläggande fri- och rättigheter i . Dödsstraffet har inte avskaffats i landet. Amnesty Internationalsårsrapport utdömdes 28 civila och militära dödsdo- 1988/89:UU6 mar under1987. Inget dödsstraff har dock verkställts . Enligt Amnesty hade 159dödsdömda fångar vid utgången av 1987 uttömt alla möjligheter tillöverklagande. Trotsatt ratificerat konventioner mot tortyr är misshandel och tortyrutbrett och systematiskt förekommande. Den fackliga lagstiftningen är klartotillräcklig och uppfyller enligt inte de åtaganden som gjortgentemot organisationen. Andrafaktorer som visar på behovet av ytterligare steg i demokratisk riktning ärt.ex. långdragna rättegångsförfaranden (bl.a. mot den fackligahuvudorganisationen ), avsaknaden av amnesti till de tiotusentals turkarsom flydde under militärregimen samt att den kurdiskaminoriteten inte tillåts en egen identitet. Turkiethar dock tagit emot mellan 60 000 och 100 000 irakiska kurdersom flytt undan terror i . Sverigehar spelat en särskilt aktiv roll när det gäller att granska utvecklingen iTurkiet avseende respekten för de mänskliga rättigheterna. Utskottet utgår frånatt denna roll även fortsättningsvis kommer att spelas såväl av den svenskaparlamentarikerdelegationen vid som av regeringen. Detåterstår mycket innan kan kallas en fullvärdig demokrafi även om vissaförbättringar sker vad gäller respekten för mänskliga rättigheter i landet.Turkiets erkännande av kommission för mänskliga rättigheterbehörighet att pröva individuella fall kan möjhgen tolkas som tecken påframsteg. Andra är upphävandet av vissa politiska bannlysningar ochvalen till parlamentet . Utskottetfår med beklagande konstatera att tortyr är utbredd i trotsden turkiska ratificeringen av och mottortyr. Utskottetutgår från att regeringen och den svenska parlamentarikerdelegationen ävenfortsättningvis kommer att noga följa denna fråga och ta erforderligainitiativ. Detär även enligt utskottet beklagligt att vissa av de turkar som flydde frånTurkiet under militärregimen inte tillåts återvända hemoch att det kan vara svårt för personer att få pass för att resa ut ur . mening är det organ som är bäst lämpat för att följasituationen och den fortsatta demokratiseringsprocessen i . rapportör studerade på uppdrag av Rådet situationeni vad avser mänskliga rättigheter och parlamentarisk demokrati. 1rapporten konstateras att framsteg görs men att situationen vad gäller mänskligarättigheter ger anledning till fortsatt vaksamhet. Utskottet instämmer i detta. Motbakgrund av det ovan anförda avstyrks yrkandena 1 och 3 i motion I motion U502 yrkas attriksdagen hos regeringen begär att svenska 1988/89:UU6 partirepresentanter iEuroparådet rekommenderas att verka för en ökande opinion mot förtrycket iTurkiet. Med anledning härav får utskottet framföra att inte, och änmindre regeringen, har möjlighet att föreskriva hur de svenska representanternaskall förhålla sig till frågor som behandlas i . En rekommendation av det slag som föreslås i motionen sammanfallerinte med svensk praxis för Europarådsarbetet. Yrkande2 i motion U502 avstyrks därför. Vadgäller stöd och hjälp till den fria fackföreningsrörelsen som framförs i motionU502 får utskottet konstatera att svensk fackföreningsrörelse sedan långt fidtillbaka har ett nära och fruktbart samarbete med den turkiska fackligahuvudorganisafionen DISK. Från svensk sida ges såväl moraliskt som ekonomisktbistånd. LO har t.ex. givit . i bistånd.Ekonomisk hjälp har även kommit från TCO och . Härmedfår yrkande 4 i mofion U502 anses besvarat. Stöd till det kurdiska folket Kurdernassituation har varit föremål för utskottets behandling under en följd av år. Enutförlig beskrivning av det kurdiska folkets situation och geografiska belägenhethar givits under tidigare behandlingar av frågan och utskottet får hänvisa tilldessa (UU 1982/83:4, UU 1983/84:12, UU 1985/86:2 och 21 och UU 1987/88:4). Denkurdiska identiteten går 2 fillbaka i tiden. hardet kurdiska folket hållit hårt på sin egenart och sitt oberoende och så långtmöjligt vägrat att låta sig assimileras i de länder där de utgör en minoritet(, , , , och ). Antalet kurder antasvara 20 miljoner. Härav beräknas den största gruppen bo i (10-12miljoner), ca fem miljoner i , 2,5 miljoner i , 800 000 i ochmindre grupper i och . Ettnationellt oberoende eller någon form av autonomistatus har sedan en lång tidtillbaka varit ett mål för den kurdiska frihetskampen. Denna har dock inteförts gemensamt utan av olika grupper som haft olika mål och olika polifiskautgångspunkter. Ofta har rivaliserande kurdiska grupper kämpat mot varandra.Det finns inte någon enad nationell rörelse. Eftervapensfilleståndet mellan och har den irakiska armén igångsatt enoffensiv mot den kurdiska befolkningen som straff för att den kurdiskamotståndsrörelsen stött under kriget. Giftgas har använts bl.a. mot bynHalabja . Den har fördömt detta brott motfolkrätten. De irakiska övergreppen har haft till följd attupskattningsvis 60 000- 1988/89;UU6 100 000 kurder flytt över gränsen tillTurkiet. Utskottet har med bestörtning erfarit att giftgas använtsav den irakiska armén mot kurderna. Utskottet fördömer detta brott motfolkrätten. Det är utskottets förvissning att regeringen kommer attfortsätta att bevaka det kurdiska folkets situation. är det mestakuta hotet mot de irakiska kurderna ytterligare användning av kemiskastridsmedel och den utsatta situation som de tusentals kurder som flytt in tillTurkiet befinner sig i. Regeringen har, enligt vad som framfördes avutrikesministern i , lämnat ett särskilt bidrag tillFN:s flyktingkommissarie för verksamhet bland de kurdiska flyktingarna.Sverige har även erbjudit sig att ta emot ett antal av dessa flyktingar iSverige. Det torde även framgent bli svårt att väcka en bredinternationell opinion för kurdernas sak i FN. Det är dock utskottetsuppfattning att närhelst tillfälle ges bör arbeta för att sådanaförhållanden skapas i de länder där kurderna bor så att dessa liksom andrafolkgrupper kan leva i fred, få del av den ekonomiska utvecklingen ochbibehålla sina kulturella särdrag. Det svenska internationella engagemanget förskyddet av de mänskliga rättigheterna bör även gälla det kurdiska folket. Därför bör regeringen, enligt utskottets uppfattning,undersöka möjligheterna att ta upp frågan om det kurdiska folkets mänskligarättigheter i FN. Däremot är, såsom utskottet yttrat i tidigare betänkanden,inte primärt forum för frågor rörande kurdernas situation ochrättigheter. är endast ett av de länder som har en kurdisk minoritet.Inom ramen för det svenska engagemanget för en demokratisk utveckling i Turkiettorde dock frågan om kurdernas rättigheter även kunna bevakas. Härmedtorde yrkandena 1 och 2 i motion U521 få anses besvarade. 1. beträffande förstärkta resurser titt FN:sarbete för mänskliga rättigheter attriksdagen förklarar yrkande 2 i motion 1987/88:U514 och yrkande 1 i motion1987/88:U525 besvarade med vad utskottet anfört, 2. beträffandestöd till länder där folkrätten hotas attriksdagen förklarar yrkande 5 i motion 1987/88: U525 besvarat med vad utskottetanfört, 3. beträffandekommissarie för mänskliga rättigheter attriksdagen förklarar yrkande 4 i motion 1987/88:U525 besvarat med vad utskottetanfört, 4. beträffandeFN-universitet för mänskliga rättigheter att avslår yrkande 10 imotion 1987/88:U525, 5. beträffandeUD-avdelning för mänskliga rättigheter att avslår yrkande 1 i motion1987/88:U514, 6. beträffande barn i väpnade konflikter 1988/89:UU6 att förklarar yrkande 11 i motion 1987/88:U525 och yrkande 1 i motion1987/88:U526 besvarade med vad utskottet anfört, 7. beträffandeövervakning av efterlevnad attriksdagen förklarar ifrågavarande del i motion 1987/88:U507 och yrkande 2 imotion 1987/88:U526 besvarade med vad utskottet anfört, 8. beträffandebarnkonventionens efterlevnad i attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1987/88:U526 besvarat med vad utskottetanfört, attriksdagen avslår yrkande 13 i motion 1987/88:U525, attriksdagen förklarar mofion 1987/88:U515 och yrkande 12 i motion 1987/88:U525besvarade med vad utskottet anfört, 11. beträffandeavskaffande av dödsstraff attriksdagen förklarar yrkandena 2 och 3 i motion 1987/88:U525 besvarade med vadutskottet anfört, 12. beträffandedödsstraff för barn i attriksdagen förklarar ifrågavarande del av motion 1987/88:U507 besvarad med vadutskottet anfört, att förklarar motion 1987/88:U527 besvarad medvad utskottet anfört, 14. beträffande åtgärder för auförbättra handikappades situation att avslår yrkande 14 i motion1987/88:U525, 15. beträffande föräldrarätten attriksdagen avslår motion 1987/88:U540, 16. beträffandeförbud mot dumdum-kulor attriksdagen avslår yrkande 9 i motion 1987/88:U525, 17. beträffandemänskliga rättigheter i attriksdagen förklarar mofion 1987/88:U501 besvarad med vad utskottet anfört, 18. beträffandemänskliga rättigheter i attriksdagen förklarar motionerna 1987/88:U509, 1987/88:U512, 1987/88:U513 och1987/88:U528 besvarade med vad utskottet anfört, 19. beträffandemänskliga rättigheter i attriksdagen avslår yrkandena 1, 2 och 3 i motion 1987/88:U502 samt förklararyrkande 4 i motion 1987/88:U502 besvarat med vad utskottet anfört, 20. beträffandestöd till det kurdiska folket attriksdagen förklarar yrkandena 1 och 2 i motion 1987/88:U521 besvarade med vadutskottet anfört. Närvarande:Stig Alemyr (s). (), (), /89:UU6 BrittTheorin (s), (), (), Axel (), (), (), (), MariaLeissner (fp), (), (), Irhammar(c), (vpk), () och FN-universitet för mänskliga rättigheter (mom. 4) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "FN befinner sig" och på s. 13 slutar med "avstyrkshärmed." bort ha följande lydelse: Utskottet anser därför att tillsammans med deandra nordiska länderna bör ta initiativ till ett FN-universitet för demokratioch mänskliga rättigheter. Syftet med skulle vara att spridakunskap om hur de demokratiska organen kan byggas upp, hur fria val kangenomföras och hur skyddet för mänskliga rättigheter starks. Ett sådantuniversitet skulle kunna ge ett aktivt bidrag i arbetet med att återupprättademokratin i länder som varit diktaturer. Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrker utskottetyrkande 10 i motion U525. dels att utskottets hemställanunder mom. 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande FN-universitet förmänskliga rättigheter att med bifall till yrkande 10 i motion1987/88:U525 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, rättigheter (mom. 9) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Ett nordiskt" och slutar med "motion U525. "bort ha följande lydelse: Det behövs fördjupad debatt om barns rättigheter ochsamband mellan rättigheter, utveckling och uppväxtvillkor. Utskottet stöderdärför förslaget i motion U525 om att ett nordiskt , utveckling och miljö inrättas. Institutet bör ha en friståendeställning. Enligt utskottets uppfattning skall institutet kunna fungera som ettfakta- och dokumentationscentrum, men också som ett forum för samtal övergränserna genom seminarier och kursverksamhet.