bet · GC01KrU6 · 1988-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsbetänkande /89 :KrU6 1988/89 KrU6 Ipropositionen föreslås en ny lag om kyrkomusiken i . Förslagetsyftar till att förenkla de nuvarande bestämmelserna på området. Avsikten äratt skapa förutsättningar för en smidig och till de lokala förhållandenaanpassad organisation. Enligt lagförslaget skall pastoraten svara för denkyrkomusikaliska verksamhet som behövs i församlingarna ochkyrkomusikertjänsterna bli rent kyrkokommunala. De nuvarandeskolkan-torstjänsterna skall avvecklas . Utskottettillstyrker lagförslaget i propositionen, dock med en ändring i fråga ombeskrivningen av behörighetskraven för kantorstjänster: Med anledning avmotioner gör utskottet vissa uttalanden av betydelse för lagens fillämpning. Utskottetföreslår att lagen skall träda i kraft , vilket är ett halvårsenare än vad regeringen föreslagit. Vissaövergripande frågor om utbildningen av kyrkomusiker redovisas i propositionen.Utskottet lämnar - efter hörande av utbildningsutskottet -vad som anförs idenna del av proposifionen utan erinran. Med anledning av motioner anförkulturutskottet vissa synpunkter i de behandlade frågorna. Centerpartietsledamöter har reserverat sig för avslag pä förslaget till lag om kyrkomusiken isvenska kyrkan. De anser att kyrkomötet borde ha fått fillfälle att behandlalagförslaget i propositionen innan detta presenterades för . Företrädareför moderata samlingspartiet och reserverar sig till förmån för ettmotionsyrkande om det statliga stödet till kantorsutbildningen. Två särskilda yttrandenhar fogats vid betänkandet. Regeringenhar i proposition 1987/88:144 om musiken i () delsföreslagit att anta det i propositionen framlagda förslaget till lagom kyrkomusiken i . 1Riksdagen 1988/89.13 saml. delsberett tillfälle att ta del av vad som i propositionen anförts 1988/89:KrU6 under avsnittet 2.11 (utbildningen av kyrkomusiker). Lagförslagetfogas vid betänkandet som bilaga 1. Motionersom väckts med anledning av propositionen 1987/88:Kr25 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i motionen om tjänsteorganisationen, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om kombinationstjänster, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om stiftsmusikertjänster, 4. att som sin mening ger regeringentill känna vad somanförts i ' ' motionen om utbildning av kantorer, 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om bidraget till utbildning av kyrkomusiker. 1987/88:Kr26 av och () vari yrkas 1. attriksdagen avslår propositionen, 2. att beslutar att hos regeringen begära attfrågan om kyrkomusikens framtida organisafiön föreläggs kyrkomötet för hörande. 1987/88:Kr27 av och ()vari yrkas 1. att antar 3, 8, 9 och 15§§ i det i propositionen framlagda förslaget till lag om kyrkomusiken i med den ändringen att paragraferna erhåller den lydelse som anges imotionen, 2. att det i lagförslaget förs in enparagraf om prövning och rapportering av den kyrkomusikaliska verksamheten avdet innehåll som anges i motioiien, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om en översyn av den högrekyrkomusikérutbildningen och utbildning/examination av kantorer, ' 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om att i översynen avutbildning/examination av kantorer inom folkhögskolans ram skall fråganaktualiseras om en ettårig kyrkomusikerut-bildning för dem som redan har annanpedagogisk utbildning. 1987/88:Kr28 av och ()vari yrkas 1. att beslutar att 3 § i den föreslagna lagenom kyrkomusiken i får följande lydelse: I den kyrkomusikaliska verksamheten ingår bl.a. 1. orgelspel vid gudstjänster och övriga kyrkliga handlingar enligt den ordning som gäller för , 2. främjande av kyrkosången, 3. ledande av kyrkokör, 4. fri musikundervisning samt 5. vård ay de orglar som finns hosförsamlingarna, . . ' 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om kontaktorgan mellan den regionala musikorganisafio- nen och kyrkomusikverksamheten. 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i mofionen 1988/89:KrU6 anförts om översyn av denkyrkomusikaliska utbildningen, 4. att beslutar att 8 § iden föreslagna lagen om kyrkomusiken i får följande lydelse: Behörigatt anställas pä en tjänst som organist är den som är medlem i svenska kyrkanoch som har avlagt högskoleexamen på kyrkomusikerlinjen, 5. att beslutar att 9 § iden föreslagna lagen om kyrkomusiken i får följande lydelse: Behörigatt anställas på en tjänst som kantor är 1. den som är medlem i svenska kyrkanoch som har avlagt organist-och kantorsexamen och som med godkänt vitsord hargenomgått pedagogisk kurs för kantorer, 2. den som är medlem i svenska kyrkanoch som har avlagt högskoleexamen för musiklärare med kyrkomusikaliskt tillvalsamt 3. den som är behörig att anställas som organist. 1987/88:Kr29 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av lägre kyrkomusikerutbildning till Framnäsfolkhögskola. 1987/88:Kr30 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att avslå , propositionens förslag till lag om kyrkomusiken i såvitt avser bestämmelserna om tjänstetillsättningar i 11 § förslagettill lag om kyrkomusiken i . Motioner som väckts under allmänna motionstiden 1987/88:Ub327 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att folkhögskolabör få examensrätt för viss del av de platser som står till förfogande vadgäller kantorsutbildning. l987/88:Ub599 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att den avkyrkomusikerutredningen föreslagna lägre kyrkomusikérutbildningen med detsnaraste skall inrättas och att en av lokaliseringsorterna blir . Motionernahar överflyttats från utbildningsutskottet till kulturutskottet. Proposition 1987/88:144 avlämnades fill den 5april 1988. beslöt på förslag av kulturutskottet att tillriksmötet /89 uppskjuta behandUngen av propositionen jämte de med anledningdärav väckta motionerna. Utskottet har i ärendet inhämtat yttrande frånutbildningsutskottet. Yttrandet (1988/89:UbUly) fogas vid betänkandet sombilaga 3. Utskottet har även inhämtat yttrande över propositionenjämte de med anledning av propositionen väckta motionerna från universitets-och högskoleämbetet, . som av tidsskäl yttrat sig genom desskyrkomusikkommitté (KMK) bar fogat remissyttrande överkyrkomusikutredningens betänkande (SOU 1985:55) Musiken i svenska kyrkan som bilaga tillsitt yttrande. Vidare har en ledamot av kommittén 1988/89:KrU6 inkommit meden skrivelse. Remissyttrandena redovisas - med vissa redaktionella ändringar -i princip i sin helhet i bilaga 4. Utskottethar uppvaktats av företrädare för . samt TCO:s statstjänstemannasektion. Vid uppvaktningenöverlämnades en skrivelse. Kyrkomötethar behandlat frågan om krav på medlemskap i förkyrkomusiker. Med bifall till ett motionsyrkande har kyrkomötet i skrivelsetill regeringen som sin mening gett till känna att det måstevara ett krav att den som innehar en tjänst som kyrkomusiker skall tillhörasvenska kyrkan, i synnerhet som kyrkomusikern bär ansvar inom en så vital delav församlingens liv som gudstjänsten. Regeringenhar beslutat att lägga kyrkomötets skrivelse tillhandlingarna. 1propositionen föreslås en ny lag om kyrkomusiken i . Den äravsedd att ersätta både lagen (1947:275) om kyrkomusiker ochkyrkomusi-kerförordningen (1950:375). Dennya regleringen innebär enligt propositionen en väsentlig förenkling avbestämmelserna på området. Den syftar till att skapa förutsättningar för ensmidig och till de lokala förhållandena anpassad organisation. Enligtden nya lagen skall pastoraten svara för den kyrkomusikaliska verksamhet sombehövs i församlingarna. Kyrkomusikertjänsterna, som är statligtreglerade, föreslås i fortsättningen bli rent kyrkokommunala. De nuvarandeskolkantorstjänsterna avvecklas . Ettvisst statligt inflytande över kyrkomusikerorganisationen behålls. Lageninnehåller sålunda föreskrifter dels om vissa obligatoriska inslag i den kyrkomusikaliskaverksamheten och olika behörighetskrav för kyrkomusiker, dels om attdomkapitlen skall pröva vissa behörighetsfrågor och yttra sig vidtjänstetillsättningar och vid fastställandet av reglementen för denkyrkomusikaliska verksamheten i pastoraten. Den nya lagen föreslästräda i kraft . Ipropositionen behandlas också vissa övergripande frågor om utbildningen avkyrkomusiker. Utbildningenav kantorer bör ske i första hand som sammanhållen utbildning vidSköndalsinstitutet och inom folkhögskolans ram. Den särskildasommarkursverksamheten m.m. som bedrivs av Musikaliskaakademien med inriktning bl.a. på att ge lärare kantorsbehörighet skallersättas av en kyrkomusikalisk fillvalsmöjlighet på högskolans musiklärarutbildning.En närmare utredning härom skall göras av universitets- och högskoleämbetet. Utskottet 1988/89:KrU6 Den kyrkomusikaliska verksamheten regleras genom lagen(1947:275) om kyrkomusiker samt kyrkomusikerförordningen (1950:375).Bestämmelserna om prästers och kyrkomusikers verksamhet går tillbaka till 1686års kyrkolag, där i 13 kap. föreskrivs att man i församlingarna skall lova Gudmed sång, spel och musik. Över sängen och musiken skall enligt kyrkolagenkyrkoherden ha inseende. Enligt kyrkomusikerlagen skall det i varje territoriellförsamling finnas anställd kyrkomusiker med uppgift att uppehålla kyrkomusiken.Kyrkomusikertjänsterna är statligt reglerade. Kyrkomusikerförordningeninnehåller bestämmelser om kyrkomusikerdistrikt, som i regel utgörs av enförsamling. I princip skall det i varje distrikt finnas en kyrkomusiker.Förordningen innehåller även en detaljerad reglering av de åligganden som ärförenade med olika tjänster och om hur omfattningen av åliggandena skallberäknas. Enligt propositionen är kyrkomusikerförordningens regler stela,detaljerade och komplicerade samt starkt föråldrade. En översyn av organisationen av kyrkomusikernas verksamhethar gjorts av kyrkomusikerutredningen. Förslagen i propositionen bygger på deförslag som utredningen lagt fram i betänkandet (SOU 1985:55) Musiken i och de synpunkter som kommit fram vid remissbehandlingen av betänkandet. De allmänna principerna för den i propositionen föreslagnanya lagstiftningen för den kyrkomusikaliska verksamhetpresenteras på följande sätt. De senaste årens kyrkliga reformarbete har präglats av en strävanatt ge en större inomkyrklig frihet att själv besluta omresursanvändning och resursfördelning. Reformarbetet har också präglats av enmedveten strävan att decentralisera viktiga delar av förvaltningen och attminska det statliga inflytandet på olika områden. Denna strävan följs upp pädet kyrkomusikaliska området genom att den statliga detaljregleringen avkyrkomusikertjänsterna avskaffas och tjänsterna föreslås bli rent kyrkokommunaltreglerade. En annan viktig utgångspunkt för regeringens förslag ärförsamlingarnas behov av kyrkomusikaliska insatser och önskvärdheten av attupprätthålla en god kyrkomusikalisk standard. Syftet med den föreslagnaregleringen är att säkerställa en hög och så långt möjligt likvärdig nivå påkyrkomusiken. Föredragande statsrådet - dåvarande civilministern -framhåller dock att även samhällets intresse av ett rikt förgrenat ochdifferentierat musikliv måste beaktas vid en reform av den kyrkomusikaliskaorganisationen. Den kyrkomusikaliska verksamhet som bedrivs i svenska kyrkansoch andra trossamfunds regi utgör en tillgång som måste tas till vara. För attkvaliteten i den kyrkomusikaliska verksamheten skall garanteras även iframtiden bör därför ett visst statligt inflytande finnas kvar. I det följande tar utskottet först upp förslag om avslagpå propositionen och därefter de avsnitt i regeringsförslaget därändringsförslag aktualiserats genom motioner. Frågan omhuruvida en lag om kyrkomusiken i 1988/89:KrU6 enligtprinciperna i propositionen bör antas 1 motion Kr26 (c) som väckts i anslutning till attregeringsförslaget förelades yrkas dels avslag påpropositionen, dels att skall begära att frågan om kyrkomusikensframtida organisation skall föreläggas kyrkomötet för hörande. Motionärernaanser att det är mycket angeläget att eventuella reformer på detta område inteäventyrar den goda kvaliteten i den kyrkomusikaliska verksamheten. De anför attdet är oroande att regeringen lägger fram ett förslag som på det mycketcentrala avsnittet om kommunalisering av kyrkomusikertjänsterna möter ettbetydande motstånd från huvuddelen av stiften och den närmast berördapersonalorganisationen. Frågan om kyrkomusikertjänsterna skall vara statligt ellerkommunalt reglerade behandlades av kyrkomötet . Med anledning av ettmotionsförslag som syftade till att kyrkomötet skulle uttala sig för enfortsatt statlig reglering av ifrågavarande tjänster erinrade kyrkomötetsutbildningsutskott i sitt betänkande KUb 1987:1 om attkyrkomusikerutredningens betänkande varit föremål för remissbehandling.Kyrkomötets utbildningsutskott konstaterade att alla berörda kyrkliga organhaft möjlighet att avge sina synpunkter pä utredningens förslag. Utskottetavstyrkte motionen som avslogs av kyrkomötet. Vid kyrkomötet förelåginte något motsvarande yrkande. Frågan om kyrkomusikertjänsterna skall varastatligt eller kommunalt reglerade aktualiserades alltså inte. Enligt 2 § i lagförslaget är det pastoraten och icke somför närvarande församlingarna som skall utgöra kyrkomusikerdistrikt.Utgångspunkten för den föreslagna förändringen är att organisationen skallkunna anpassas till de lokala behoven och en lämplig fördelning av arbetsuppgifternakunna göras när det finns flera kyrkomusiker. 1 propositionen uttalas att detockså måste finnas sådana administrativa resurser att en effektiv och smidighandläggning av kyrkomusikerärenden kan uppnås. måste kyrkomusikernaha kvar en nära anknytning till församlingarna. Vid en övergång till pastoratetsom grund för den kyrkomusikaliska verksamheten kommer antalet organisatoriskaenheter att minska från ungefär 2-500 till ungefär 1 100. Förutsättningarnaför en ändamålsenlig och flexibel organisation skulle därigenom förbättrasavsevärt. Vidare framhåller civilministern att om en hög kyrkomusikaliskstandard skall kunna upprätthållas och utvecklas är det viktigt att man kaninrätta tjänster med ett så stort kyrkomusikaliskt innehåll som möjligt. Hangör den bedömningen att med pastoratet som enhet breddas underlaget för dekyrkomusikaliska uppgifterna. Han betonar dock att en övergång till pastoratetsomenhet för den kyrkomusikaliska verksamheten inte innebär att pastoratetersätter församlingen som kyrkomusikerdistrikt i den nuvarande meningen. Det äri stället fräga om att med pastoratet som enhet bygga upp en flexibelkyrkomusikerorganisation som skall tillgodose församlingarnas behov. till denna strävan att åstadkomma en så flexibelkyrkomusikerorganisation som möjligt framstår det enligt propositionen somnaturligt att staten inte reglerar kyrkomusikertjänsterna mer änsom behövs för att säkerställa verksamheten och dess kvalitet.1 detta sammanhang anför civilministern att om den statliga 1988/89:KrU6detaljregleringen av kyrkomusikerorganisationen och de kyrkomusikaliskatjänsterna slopas är det inte längre motiverat att låta tjänsterna vara s.k.statligt reglerade anställningar. Han förordar därför att tjänsterna skall blikyrkokommunala och att avlöningsförmånerna inte längre skall fastställas undermedverkan av regeringen eller någon myndighet som regeringen bestämmer. Dettainnebär att pastoraten som arbetsgivare får ett ökat självbestämmande och attförutsättningar skapas för ett ökat medinflytande för kyrkomusikerna somarbetstagare. Utskottet anser att de skäl som anges i propositionen föratt pastoraten skall utgöra grunden för indelningen i kyrkomusikerdistriktliksom för att den stafiiga detaljregleringen av kyrkomusikertjänsterna skallslopas är välgrundade. Pä grund av vad som anförts avstyrker utskottet motionKr26. I 3 § lagförslaget anges i fyra punkter vilkenkyrkomusikalisk verksamhet som obligatoriskt skall förekomma i varje pastorat.Det är minimikrav för den kyrkomusikaliska verksamheten i församlingarna sompastoraten måste uppfylla. Bestämmelsernaär avsedda att ersätta de detaljerade föreskrifterna i den nuvarandekyrkomusikerförordningen om kyrkomusikernas tjänsteåligganden som i dagreglerar den kyrkokommunala verksamheten i församlingarna. Enligt lagrummetskall i den kyrkomusikaliska verksamheten ingå bl.a.: orgelspel vid gudstjänsteroch övriga kyrkliga handlingar eriligt den ordning som gäller för , främjande av kyrkosången, - fri musikundervisning med inriktfiingpå,kyrkans musikverksamhet samt vård av de orglar som finns hos församlingarna. Syftet med att i lag ange de obligatoriskakyrkomusikaliska uppgifterna är, enligt propositionen att skapa garantier föratt verksamheten i varje pastorat häller en godtagbar bredd. Civilministernframhåller dock att när man skall bestämma pastoratens ansvar börutgångspunkten vara de obligatoriska inslag i den kyrkomusikaliskä verksamhetensom förekommer i församlingarna. I specialmotiveringen'till lagförslaget erinras om attdessa obligatoriska kyrkomusikaliska uppgifter har sina motsvarigheter i vissabestämmelser i kyrkomusikerförordningen. I förordningen är de dock knutna tillolika kyrkomusikertjänstersom tjänsteåligganden för innehavaren. Den nya lagenåterspeglar ett helt annat synsätt. Tanken är att pastoraten skall ha ettbetydande utrymme för att bygga upp den kyrkomusikerorganisation som bästpassar församlingarnas behov och därvid göra en lämplig fördelning avarbetsuppgifterna mellan kyrkomusikerna i de fall där det finns flera. Hur de obligatoriska kyrkomusikaliska uppgifterna skalltillgodoses skall framgå av det reglemente som enligt 13 § skall fastställas avpastoraten. I reglementet skall klargöras arbets- och ansvarsfördelningenmellan kyrkomusikerna. I tvåmotioner - Kr27 (fp) och Kr28 (m) - föresläs vissa tillägg och Dessa syftar fill att öka pastoratens ansvar. 1988/89:KrU6' Gemensamt för de båda motionerna är kravet på attkörverksamheten skall ingå i de obligatoriska kyrkomusikaliska inslagen. I den först nämnda motionen, Kr27, föreslås ett tilläggtill föreskriften om främjande av kyrkosången. Enligt detta tillägg skall ävenkörverksamhet där sådan kan ordnas och undervisning av konfirmander i kyrkansmusik m.m. ingå i den obligatoriska kyrkomusikaliska verksamheten. Enligt motion Kr28 bör det åtminstone i varje pastoratfinnas underlag för en kör. Motionärerna föreslär därför att 3 § kompletterasmed en föreskrift om att ledande av kyrkokör skall ingå i den kyrkomusikaliskaverksamheten. Förslaget om främjande av kyrkosången innebär enligtpropositionen följande (s. 16). Att ställa upp ett krav på pastoraten att se till att deti varje församling eller pastorat skall finnas minst en kyrkokör kan emellertidvålla problem. Det gäller framför allt i mindre glesbygdspastorat. Att samlaoch öva en kyrkokör kan vara en i det närmaste omöjlig uppgift i pastorat därbefolkningsunderlaget är litet och de geografiska avstånden stora. Det kanockså vara svårt att finna en klar definition av begreppet kyrkokör. Med hänsyntill dessa förhållanden anser jag inte att det är rimligt att ställa ett sådantuttryckligt krav på pastoraten. Enligt min mening är det emellertid angelägetatt kyrkomusiken vid gudstjänsterna inte begränsas till församlingssång ochorgelmusik. Även annan kyrkomusik, främst körsäng, bör förekomma så långt detär möjligt. En framkomlig väg att åstadkomma en bred kyrkomusikaliskverksamhet vid gudstjänster m.m. är enligt min mening att ålägga pastoraten attfrämja intresset för kyrkosången i församlingarna. Detta knyter an till denordning som gäller för kyrkomusikerna. Främjandet av intresset förkyrkosängen sker normalt genom att församlingssången leds på ett kvalificeratsätt samt genom att en kyrkomusiker övar och leder en eller flera kyrkokörer.Det kan emellertid ske även pä annat sätt. Utskottet vill understryka att - som även anförs ipropositionen - den körverksamhet som förekommer i församlingarna är av storbetydelse för såväl gudstjänstlivet som församlingslivet i övrigt. Därtillkommer att verksamheten likaväl som den konsertverksamhet som förekommer ikyrkan ofta berikar det lokala musiklivet. Det är önskvärt att körverksamhetensom är en stor folkrörelse kan upprätthållas.även . I vissa pastorattorde det finnas utrymme för att utveckla den ytterligare. I de flesta pastoratbör det kunna finnas underlag för en kyrkokör. Utskottet anser således liksom civilministern att dettillhör kyrkomusikerns åligganden att öva och leda kyrkokören där sådan kanorganiseras. Med hänvisning till det anförda finner utskottet att de häraktuella motionsförslagen i huvudsak är tillgodosedda (Kr27 yrkande 1 delvisoch Kr28 yrkande 1 delvis). Enligt propositionen innefattar bestämmelsen om främjandeav kyrkosången även åliggande att undervisa konfirmander i psalmsång, enuppgift som enligt kyrkomusikerförordningen kyrkomusikerna har . I motionKr27 påpekas att kyrkomusikernas konfirmandundervisning inte inskränker sigtill undervisningenbart i psalmsång utan omfattar även annan kyrkomusik. 1988/89:KrU6Mofionärerna föreslår därför - som delvis framgår av redovisningen i detföregående - ett tillägg fill den föreslagna lagtexten om främjande avkyrkosången av innebörd att detta skall ske genom undervisning avkonfirmander i kyrkans musik. Med anledning av mofionsförslaget vill utskottet hänvisatill den allmänna utgångspunkten för regleringen av den kyrkomusikaliskaverksamheten, nämligen att det endast är minimikraven på denna verksamhet somanges i lagen. Därutöver skall pastoraten själva få besluta om vilkenkyrkomusikalisk verksamhet utöver den i lagen angivna som skall bedrivas.Utgångspunkten när det gäller att bestämma pastoratens ansvar bör enligtpropositionen vara de obligatoriska inslag i den kyrkomusikaliska verksamhetensom förekommer i församlingarna. Utskottet anser sig därför kunna utgåfrän att undervisningen för konfirmander i kyrkans musik även i fortsättningenkommer att omfatta andra kyrkomusikaliska moment än psalmsång. Med hänvisningtill det anförda anser utskottet att den föreslagna lagtexten bör godtas.Syftet med motionsyrkandet är tillgodosett (motion Kr27 yrkande 1 delvis). I mofion Kr27 framhälls att församlingssången är en av deviktigaste och för den gudstjänstfirande församlingen mest engagerande delarnaav gudstjänsten. Motionärerna föreslår därför att 3 § skall kompletteras meden föreskrift om att i den kyrkomusikaliska verksamheten ingår ansvar förledning av församlingssången (yrkande 1 delvis). I propositionen erinras om att till de nuvarandeobligatoriska uppgifterna hör först och främst att vid gudstjänster ochkyrkliga handlingar leda församlingssången och att utföra orgelmusik på detsätt som förutsatts i kyrkohandboken och mässboken. Dessa uppgifter skall ävenframgent vara ett obligatoriskt inslag i den kyrkofnusikaliska verksamheten. Det förekommer dock enligt propositionen att en del avförsamlingssängen leds av andra än kyrkomusikern. Civilministern anser därföratt regleringen bör kunna begränsas till spel på orgel vid gudstjänster ochkyrkliga handlingar. Utskottet vill understryka att intresset för kyrkosången iförsta hand upprätthålls genom att kyrkomusikern ansvarar för att församlingssångenleds på ett kvalificerat sätt. En utgångspunkt för regleringen är som utskottet ovananfört att pastoraten själva bör besluta om omfattningen av den obligatoriskaverksamheten med hänsyn till de behov som finns. Med hänsyn härtill kanutskottet ansluta sig till föredragande statsrådets uppfattning att regleringenbör kunna begränsas till spel på orgel vid gudstjänster och kyrkligahandlingar. Utskottet avstyrker alltså motion Kr27 i här aktuell del (yrkande 1delvis). 1 kyrkomusikernas åligganden ingår s.k. frimusikundervisning. Denna musikundervisning skall enligt propositionen ävenframöver ingå i den kyrkomusikaliska verksamheten med den inskränkningen attden skall vara inriktad på kyrkans verksamhet.