bet · GC01FiU20 · 1988-12-31 00:00:00 — Den överensstämmer dock inte i sin Reservationerhelhet med vad utskottet har fastlagt som de långsiktiga målen för denekonomiska politiken. Utskottetvill med hänvisning till vad som ovan har anförts avstyrka mofion Fi22ö (c)yrkandena 1 och 7. delsatt den del av utskottets yttrande på s. 35 som börjar med "Medhänvisning" och slutar med "motion Fi224 (vpk)" bort ha följandelydelse: Utskottetfinner att mycket av det som sägs i mofion Fi224 (vpk) står i överensstämmelsemed vad som utskottet anser vara de långsiktiga uppgifterna för den ekonomiskapolitiken. Trotsdenna förhållandevis goda överensstämmelse med de uttalade målen måste, medhänvisning till vad utskottet tidigare anfört, mofion Fi224 (vpk) yrkandena 1,ö och 10 avstyrkas. delsatt utskottets yttrande på s. 35 som börjar med "Utskottet vill" ochslutar med "denna motion" bort ha följande lydelse: Utskottetvill med anledning av yrkandena 7 och 8 i motion Fi224 (vpk) bestämt uttala sigmot att skulle underordna sig EG:s polifik. Målsättningen gentemot EGskall vara densamma som gentemot andra stater, dvs. beredskap fill samarbeteoch frihandel men inte underordning och beroende. Utskottet tillstyrker härberörda yrkanden. delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "Utskottetär" och på s. 3ö slutar med "denna motion" bort ha följandelydelse: här anfört om inriktningen av den ekonomiska politiken överensstämmeri sin helhet med vad som framförs i motion Fi213 (mp). Utskottet tillstyrkersålunda mofion Fi213 (mp) yrkande 1. delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjar med "Sammanfattningav" och på s. 51 slutar med "samhällsekonomisk balans" bortutgå. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1.beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken att riksdagenmed avslag på regeringens förslag i proposition 1988/ 89:100 bilaga 1 mom. 1och mofionerna 1988/89:Fi214 yrkande 1, 1988/89:Fi223 yrkande 1, 1988/89:Fi224yrkandena 1, ö och 10 samt 1988/89:Fi226 yrkandena 1 och 7 godkänner vad somförordas i mofionerna 1988/89:Fi213 yrkande 1 och 1988/89:Fi224 yrkandena 7 och8 och som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Denekonomiska politiken och miljön (mom. 2) (), (), () ochIvar () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 3ö som börjarmed "Utskottet instämmer" och slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer till alla delar i mofionärernasuppfattning att kraven på en god miljö måste vara ett centralt mål för denekonomiska politiken. Som framhålls i motion Fi223 (fp) är def oroande atf"en god miljö" saknas i regeringens beskrivning av målen för denekonomiska politiken. Def kan uppfattas som om regeringen inte sermiljöpolitiken som en integrerad del av den ekonomiska politiken utan att den haren underordnad roll. Den materiella välfärden är förvisso en vikfig del av vårvälfärd. Om hänsyn emellertid infe genomgående tas till miljön riskerar, vilketunderstryks i motion Fi22ö (c), den ekonomiska politiken att inriktas mot målsom kortsiktigt höjer välfärden men som på lite omöjliggör enpositiv ekonomisk utveckling. Utskottet anser att miljöhänsyn måste få genomslag i denekonomiska politiken. Genom miljöavgifter kommer marknadspriset på ett bättresätt att spegla den verkliga produktionskostnaden. På detta sätt kan denekonomiska politiken användas för att minska samhällets kostnader förmiljöföroreningar genom att utsläppen minskar. En sådan inriktning gerförutsättningar för en varaktig ekonomisk fillväxt. Med hänvisning fill vad utskottet här anfört yrkarutskottet bifall till motionerna Fi223 (fp) yrkande 3 och Fi22ö (c) yrkande 4. dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande den ekonomiska politiken ochmiljön att med bifall fill motionerna 1988/89:Fi223 yrkande 3 och1988/89:Fi22ö yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en god miljö som mål för den ekonomiska politiken. 1988/89:FiU20 Reservationer Denekonomiska politiken och miljön (mom. 2, motiveringen) () anser att den del av utskottets yttrandepå s. 3ö som börjar med "Utskottet instämrner" och slutar med"av utskottet" bort ha följande lydelse: Utskottet kan konstatera att såväl i motionFi223 (fp) som i mofion Fi22ö (c) klart uttalar att en god miljö skallvara ett mål för den ekonomiska politiken. Det är också rikfigt, som framhållsi motionerna, att i den uppräkning av målen som görs i finansplanen anges inteen god miljö som ett mål. Det kan dock nämnas att i en mängd bisatser ifinansplanen anges pliktskyldigast att det är angeläget att förbättra miljön. Som utskottet ser def har dessa deklarationer ommiljöpolifiken som görs i här nämnda motioner inget värde. Såväl motionärernasom regeringen bekänner sig fill en tillväxfideologi som, trots allt vad somsägs om nödvändighetenatt nå ekologisk balans, innebär en ökad materiell förbrukning och därför enfortgående förslitning av miljön. Utskottets slutsats är att kravet i mofionerna Fi223 (fp)och Fi226 (c) på att en god miljö skall vara ett mål för den ekonomiskapolifiken är en chimär. Varken i finansplanen eller i motionerna definieras vadinnebörden i detta mål skall vara. Däremot följer av den redovisning som görs imotionerna och även i propositionen av uppläggningen av den ekonomiskapolitiken att ambitionsnivån i miljöpolitiken är så låg att det saknar meningatt hävda att folkparfiet, och den socialdemokratiska regeringen serengod miljö, som ett med de övriga ekonomisk-politiska målen jämställt mål. Utskottet avstyrker yrkande 3 i motion Fi223 (fp) ochyrkande 4 i motion Fi22ö (c). Denekonomiska politiken och målet regional balans (mom. 3) (), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 37 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 3" bortha följande lydelse: Målet regional balans förs inte fram i propositionen somett tydligt angivet mål. Regional balans ses som en underordnadrestriktion för den ekonomiska politiken. I propositionen framhålls endast attregionalpolitiken måste aktiveras för att sfimulera fillväxten i områden därdet finns ledig kapacitet. Som utskottet ser det är en bättre regional balans engrundläggande förutsättning för att landets samlade produktionsresurser skallkunna utnyttjas på ett riktigt sätt. Den mest positiva utvecklingen avsamhällsekonomin erhålles om mänskligt kunnande, samhällsinvesteringar ochråvarutillgångar över hela landet tas till vara. Regional balans innebär sålunda att statsmakterna vidbeslut inom alla samhällssektorer skall ta hänsyn till vad målet regionalbalans kräver. Samhällets insatser måste samordnas så att en positiv regionalutveckling främjas. Ett exempel på vad regionala obalanser får för negativaeffekter är följande. I koncentrationsområdena är löneglidningen stor.Bristyrkesgrupper inom främst det privata näringslivet får löner avsevärt överslutna avtal medan motsvarande grupper inom den offentliga sektorn står stillapå avtalad nivå. I ej överhettade regioner är löneglidningen liten. Detta förhållandeskapar spänningar både mellan regioner och inom regioner och mellan människormed olika yrken. Sammantaget riskerar löneglidning och lönerörelse att ledatill en sådan kostnadsutveckling att konkurrenskraft gentemot andraländer försämras med en allt sämre bytesbalans som följd. Det är, enligtutskottets mening, förståeligt att människor med fasta avtal i överhettaderegioner blir missnöjda med en sådan utveckling. Det inflationstryck som denstarka löneglidningen skapar leder fill atf många grupper drabbas av ökadelevnadskostnader. Steg för steg halkar de efter i löneutvecklingen. Detsammagäller människor i ej överhettade regioner som också successivt halkar eftergenom de ökade löneklyftorna. Detkrävs enligt utskottets uppfattning en ny ekonomisk politik om målet 1988/89:FiU20 regional balans och en balanserad befolkningsutveckling skall haen mening Reservafioner och kunna uppnås. Detta bör ges regeringen fill känna. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3.beträffande den ekonomiska politiken och målet regional balans att riksdagenmed bifall fill mofionerna 1988/89:Fi207 och 1988/ 89:Fi22é yrkande 3 gerregeringen fill känna vad utskottet anfört om regional balans som övergripandepolifiskt mål. Löntagarfonder (mom. 4) AnneWibble (fp), (), (), (), FilipFridolfsson (m), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med "Utskottetfår" och på s. 38 slutar med "motion Fi202 (vpk)" bort haföljande lydelse: Löntagarfondernaär ett hot mot marknadsekonomin. De måste därför avskaffas. Avvecklingen skalltillgodose följande grundläggande krav: Den skall vara definitiv. Den får inte utsättaaktiebörsen för kraftig kurspress. Den skall stärka möjligheternaatt varaktigt uppnå en högre ekonomisk fillväxt i den svenska ekonomin. Detförsta och vikfigaste steget i avvecklingen bör vara att upphäva fondskatternaoch att befria fondbyråkratin i form av styrelser och kanslier från dessarbetsuppgifter. Detta bör ske . Vinstskattenskall inte tas ut för och senare, och den särskilda löneskatten på 0,skall avvecklas . mening bör löntagarfondernas tillgångar främst användas för attstimulera det frivilliga individuella sparandet i svensk ekonomi. Omvandlingenav fondernas tillgångar från kollektivt ägande till individuellt ägande bör skepå följande sätt: - För alla som är berättigade attdelta i allemanssparandet, drygt ö,5 miljoner personer, framräknas en andel ifondtillgångarna. Det exakta beloppet fastställs när fonderna skiftas ut.Värdet på varje andel maximeras dock fill . - Fondandelarna utgår i form aven sparpremie fill personer som efter avvecklingsbeslutetdeltar i allemansfondssparandet. Berättigad fill sparpremien blir den som underdessa år vid minst tolv tillfällen sparat sammanlagt . Demedel som inte fas i anspråk för sparpremier bör användas för att på andra sätt stimulera tillväxten och sparandet i svensk ekonomi. Medel bör avsättas fill fristående stiftelser med syfte att finansiera forskning vidfrämst univesitet och högskolor, bl.a. miljöstrategisk forskning. De bör också användas för att stimulera ett långsikfigt bundet sparande till egen bostad eller för pensionsåldern. Någon del av fondmedlen kan också överföras fill def egentliga ATP-systemet. Genom att fondtillgångarna i första hand används för att sfimulera 92 individuellt riskvilligtsparande tas ett viktigt steg i riktning mot ett breddat 1988/89:FiU20 enskilt ägande i näringslivet. Preciseringenav hur fondmedlen slutligt skall skiftas bör bli föremål för utredning ochbeslut . Fram till dess måste en interimistisk förvaltningske. Utskottet anser att denna bör handhas av en särskild avvecklingsnämnd. Eftersomavvecklingen skall vara definitiv kan utskottet inte godta det av miljöpartietframförda förslaget om en alternativ användning av löntagarfondernastillgångar i s.k. närfonder. Utskottet avstyrker därför motionerna Fi217 (mp)och Fi314 (mp). Likaså avstyrker utskottet mofion Fi202 i vilken manförespråkar en uppbyggnad av nya s.k. samhällsfonder under 1990-talet.Utskottet tar mycket bestämt avstånd från dylika socialistiska påfund. Detär som utskottet ser det oroväckande, om än inte förvånande, att flerfondpropåer nu åter börjar göra sig gällande från Landsorganisafionen (LO).Nyligen presenterade en arbetsgrupp inom LO förslag fill vidareutveckling avdet kollektiva ägandet. Slutsatsen i arbetsgruppens rapport är att den svenskaekonomin behöver ett ökat offentligt sparande, vilket skall åstadkommasframför allt genom en rad nya fonder och genom expansion av AP-fonderna.Tidigare erfarenheter pekar mot att sådana tankar blir detsocialdemokratiska partiets polifik. Som framhålls i mofionerna Fi215 (m) ochFi411 (fp) bör därför ge regeringen till känna att medbestämdhet avvisar förslag om en fortsatt fonduppbyggnad. dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse: 4. beträffande löntagarfonder att med bifall tillmofionerna 1988/89:Fi203,1988/89:Fi205, 1988/89:Fi215 yrkandena 1 och 2 och1988/89:Fi411 yrkande 2 samt med anledning av motion 1988/89:Fi20ö och medavslag på motionerna 1988/89:Fi202,1988/89:Fi217och 1988/89:Fi314 yrkande 2hemställer om förslag hos regeringen om ett snabbt avskaffande av löntagarfondernasamt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om enytterligare fonduppbyggnad, Löntagarfonder (mom. 4) , (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 38 som börjar med "Desamhällsfonder" och slutar med "motion Fi202 (vpk)" bort haföljande lydelse: Löntagarfondernahar inte blivit det offensiva redskap som förutskickades i fonddebatfens början. Fonderna har inte heller svarat upp mot de syften som angavs för deras verksamhet när band sig för en utslätad fondreform. Med hänsyn härtill är det enligt utskottets mening nu hög fid för arbetarrörelsen att enas kring ett nytt fondsystem som bättre motsvarar tidigare ställda förvänfingar. Ett förslag fill ett sådant system, kallat samhällsfonder, redovisas i vänsterparfiet kommunisternas motion Fi202. Detta förslag bör ligga till grund för det nya fondsystem som enligt utskottets mening bör byggas upp under 1990-talef. Samhällsfondernaskall ha en regional förankring och och verka för att 1988/89 :FiU20sysselsättning och näringsliv inom varje region främjas. I enlighet med vadReservationer som föreslås i motionen bör det inrättas 24 länsfonder och encentral riksfond. Fondernas verksamhet skall finansieras genom beskattning avproduktion, vinster och förmögenhet utan att det sker någon avräkning iavtalsrörelsen för denna finansiering. Det är också som utskottet ser detviktigt att man på det sätt som föreslås i motionen utnyttjar fonderna för attbygga upp en svensk industriproduktion och motverka industriutflyttning tillandra länder. Ilikhet med motionärerna ser utskottet de föreslagna samhällsfonderna som ettinstrument i en strategi för socialism. Tillsammans med andra åtgärder kan ettfondsystem av detta slag användas för atf bryta storfinansens makt. Utskottetanser därför att regeringen i enlighet med det förslag som redovisas i motionFi202 (vpk) bör tillkalla en utredning med uppgift att lägga fram förslag tillett nytt fondsystem inför 1990-talet. Vad utskottet här anfört innebär attutskottet fillstyker bifall fill denna motion. dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse: 4. beträffande löntagarfonder att med bifall tillmotion 1988/89:Fi202 avslår motionerna 1988/89:Fi203, 1988/89:Fi205,1988/89:Fi20ö, 1988/89:Fi215 yrkandena 1 och 2,1988/89:Fi217,1988/89:Fi314yrkande 2 och 1988/89:Fi411 yrkande 2 samt som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om uppbyggnaden av samhällsfonder för 1990-talet, Löntagarfonder (mom. 4) CarlFrick (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med "Utskottetfår" och på s. 38 slutar med "Fi314 (mp) yrkande 2" bort haföljande lydelse: mening krävs en förnyelse av det småskaliga och lokala näringslivet.Detta måste ges möjlighet att konkurrera på förmånliga villkor med dagensstorskaliga näringsliv och dess alltmer anonyma ägande. Miljöpartietde gröna har i motionerna Fi217 och Fi314 lagt fram förslag om hur man skallkomma till rätta med detta problem. Motionärerna vill att det i varje kommunskall inrättas en näringslivsfond (närfond). Sådana närfonder skall stimulera ochunderlätta uppbyggnaden av ett lokalt småskaligt näringsliv genom rådgivning,lågräntelån och förmedling av riskkapital osv. De skall också kunna hjälpaanställda att ta över ägandet i företag som skall säljas. Ettsystem med närfonder kan som utskottet ser det verkningsfullt bidra till attstimulera utbyggnaden av ett småskaligt näringsliv över hela landet. Närfonderbör därför inrättas i varje kommun. En fördel med ett sådant system är att detinte belastar statsbudgeten. I likhet med motionärerna anser utskottet nämligenatt de regionala löntagarfonderna skall avvecklas och att 10 miljarder kronorav deras tillgångar skall föras över fill närfonderna i en första omgång. I avvaktan på attlöntagarfonderna avvecklas bör en del av vinstdelnings- . skattenanvändas för att finansiera närfondernas verksamhet. Denna skatt bör ocksåkunna utnyttjas i den långsiktiga uppbyggnaden av närfonderna om så visar sigerforderligt. I likhet med de gröna ser utskottet dessafonder som ett viktigt led i arbetet med att få en levande landsbygd och föratt kunna få igång bra och miljövänlig produkfion utanför storsfäderna. Det ärockså vikfigt atf de fillgångar som finns i löntagarfonderna används till någotmer konstruktivt än kapplöpningen på . Vad utskottet här anfört om inrättande av närfonder och omutnyttjandet av vinstdelningsskatten bör som sin mening ge regeringentill känna. dels att utskottefs hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande löntagarfonder att riksdagenmed bifall till motionerna 1988/89:Fi217 och 1988/ 89:Fi314 yrkande 2 samt medavslag på motionerna 1988/89:Fi202, 1988/89:Fi203, 1988/89:Fi205,1988/89:Fi20ö, 1988/89:Fi215 yrkandena 1 och 2 samt 1988/89:Fi411 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om inrättande avnärfonder och om utnyttjande av vinstdelningsskatten. 12.Vinstandelssystem (mom. 5) (), (), (),(), (), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 38börjar med "" och på s. 39 slutar med "yrkande3" bort ha följande lydelse: Utskottet får med anledning härav anföra följande.Regeringen genomdrev försämringar i den skattemässiga behandlingenav anställdas vinstandelar, som därvid i stort sett kom att jämställas med lön.Enligt utskottets mening är detta fel. För det första är vinstandelar fill skillnad från lönosäkra. Den anställde vet inte förrän i efterhand om det blir någon vinst ochhur stor vinstandelen blir. För det andra kan den anställde inte omedelbartdisponera vinstandelen, eftersom denna är bunden . För dettredje påverkas ATP-systemet på ett ologiskt och inkonsekvent sätt. Envinstandel belastas med arbetsgivaravgifter vid själva avsättningen, menmotsvarande andel blir ATP-grundande först när den blirtillgänglig för den anställde och han tar upp den i sin deklaration. För detfjärde bestäms vinstandelen inte i löneförhandlingar mellan företagsledning ochfackliga organisationer utan beslutas av ägarna i enlighet med aktiebolagslagensregler om disposition av vinsten. Utskottet anser i likhet med motionärerna attvinstandelssystem har gynnsamma effekter för samhälle, näringsliv ochanställda. För att stimulera och underlätta en fortsatt utveckling avvinstandelssystem bör därför inte vinstandelar beläggas med socialavgifterunder förutsättning av att bindningstiden inte understiger . Vinstandelssystembör också införas i statligt ägda företag. att affärsverken har enmonopolställning och deras taxor och avgifter 1988/89:FiU20 fastställs isärskild ordning, är detta en verksamhetsform som är mindre Reservationerlämpad för vinstandelssystem. Utskottet har emellertid i annat sammanhangförordat att de konkurensutsatta delarna av affärsverken skall ombildas fillbolagsform. I takt med att en sådan ombildning kommer fill stånd kan, somutskottet ser det, vinstandelssystem införas inom stora delar av affärsverkensverksamhetsområden. här anfört innebär således att utskottet biträder förslagen imotionerna Fi410 (fp) yrkande 1, Fi411 (fp) yrkande 3 och Fi608 (m) yrkande 3. dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande vinstandelssystem att med anledningav motionerna 1988/89:Fi410 yrkande 1, 1988/89:Fi411 yrkande 3 och1988/89:Fi608 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om vinstandelssystem. Generellt frisläpp av investeringsfonder (mom. 6) AnneWibble (fp), (), (), FiHp () och LarsDe () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 39 som börjar med "Regeringenmeddelade" och slutar med "motion Fi204 (fp)" bort ha följandelydelse: Medanledning av kravet i mofion Fi204 (fp) på ett generellt frisläpp avinvesteringsfonder vill utskottet anföra följande. Förnärvarande är investeringsfonderna frisläppta för investeringar i stödområdenat.o.m. och för miljöinvesteringar t.o.m. . om att regeringen avser att förlänga frisläppet -dvs. fill resp. - och även i fortsättningen begränsafondernas användning till dessa typer av investeringar. Dessa åtgärder ärenligt utskottets uppfattning ännu ett uttryck för regeringens ambition attdetaljsfyra företagens investeringar, något som rimmar illa med ambitionen attavreglera. uppfattning bör regeringen besluta om ett generellt frisläpp av deallmänna investeringsfonderna och investeringsreserverna. Ett generelltfrisläpp är vikfigt bl.a. också från den synpunkten att det underlättarföretagens planering så att investeringarna kan få en effekt i en kommandelågkonjunktur. Vad utskottet här anfört bör ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under ö bort haföljande lydelse: ö. beträffande generellt frisläpp av investeringsfonder attriksdagen med bifall fill motion 1988/89:Fi204 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om generellt frisläpp av investeringsfonder ochinvesteringsreserver. 14.Förnyelsefonder (mom. 7) 1988/89:FiU20 (vpk) anser Reservafioner dels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "Utskottet får" och på s. 40 slutar med "mofion Fi708(vpk)" bort ha följande lydelse: Utmärkande för de nuvarande förnyelsefonderna är att deinfe kommer alla till del. Anställda i företag med stora vinster har godamöjligheter att komma i åtnjutande av fonderna. Däremot får de som arbetar iföretag med stora behov men låga vinster inget utbyte av förnyelsefonderna.Detsamma gäller för anställda i den offentliga sektorn som står helt utanför fondsystemet.Förnyelsefonderna bidrar härigenom till att underbygga de stora skillnader somredan föreligger. I mofion Fi708 anvisar kommunisterna en vägatt komma till rätta med detta problem. Denna möjlighet bör enligt utskottetsmening tas till vara. I överensstämmelse med motionärernas förslag börföretagen åläggas att göra ytterligare fondavsättningar men till engemensam förnyelsefond som inte är förefagsanknuten. bör enligtutskottets mening hos regeringen begära förslag om en utbyggnad avförnyelsefonderna genom avsättningar på det sätt som anges i motion Fi708(vpk). I den nya fondens styrelse skall de fackliga organisationerna inneha enmajoritet av platserna. I första hand bör fondens medel användas för teknisk-humanistiskvuxenutbildning varvid särskild prioritet bör ges åt dem som har mindre än tioårs skolgång. Det får ankomma på regeringen att i överensstämmelse meddessa rikfiinjer utforma mer detaljerade föreskrifter för ett sådantfondsystem. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringentill känna. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande förnyelsefonder att med bifall till motion1988/89:Fi708 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omett nytt system med förnyelsefonder. 15.Ekonomisk demokrati (mom. 8) (vpk) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 40 sombörjar med "Som framhålls" och slutar med "yrkande 3" bortha följande lydelse: Både den fortsatta koncentrationen och den fortsattatransnationaliseringen har inneburit en ökad maktställning för kapital- ochägarmakten i . Detta gäller såväl inom de stora företagen som inomsamhället som helhet. Det är mycket svårt för en arbetargrupp att hävda sinaintressen i ett stort företag med låt oss säga 100 000 anställda. Ännu svårareär det om företaget har en världsomspännande verksamhet och huvuddelen av deanställda utanför . Tendenserna till fortsatt maktkoncentration inom detekonomiska livet måste därför brytas. I stället måste en utveckling inledas sombryter fåtalsväldet inom företagen och i näringslivet samt ersätter detta 7 1988/89. meddemokratiska ägarformer och avgörande makt för dem som utför /89:FiU20 arbetet.Detta måste gälla inom både privat och offenfiigt ägda företag.