bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi har samma uppfattning dådet gäller tobaksskatten som i frågan om dryckesskatten, nämligen att det ärfel att kalla den aktuella höjningen för en åtstramningsåtgärd och att enhöjning av den anledningen inte heller är motiverad. Däremot får det ansesaktuellt att av hälsopolitiska skäl höja skatten på tobaksvaror så att attpriset på dessa varor följer den allmänna prisutvecklingen. På den gmndentillstyrker vi förslaget i propositionen och avstyrker motionerna i denna del. BrittaBjelle (fp), (vpk) och () anför: Motbakgmnd av tobaksbrukets skadliga inverkan på folkhälsan finns def enligt vårmening fog för en kraftigare skattehöjning på tobaksvaror än vad regeringenföreslagit. Den höjning som föreslås i propositionen har, liksom den senastehöjningen , som huvudsakligt för att inte säga enda syfte att justera skatten med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. Viför vår del biträder förslagen i motionerna FiUél, Sk444 och Skö53 att höjaskatten så att eftersläpningen hämtas in. Detta innebär enligtvår bedömning att priset bör stiga ochatt skatten per cigarett bör höjas med . Skatten på övriga tobaksvarorbör höjas i motsvarande mån. Vadsärskilt gäller cigarrer, cigariller och liknande vill vi erinra om att ingenskattehöjning skett , trots att skatten på övriga tobaksvarorsedan denna tidpunkt höjts i omgångar vid inte mindre än sju tillfällen.Frånvaron av höjningar för cigarrsortimentet har motiverats med att priserna pådessa varor ändå har stigit kraftigt, en motivering som vi inte kan godta. Denskulle enligt vår mening i förlängningen kunna innebära att tobaksskatten intealls fick höjas om prisnivån på tobaksvaror allmänt skulle bli hög. Motbakgmnd av det anförda föreslår vi att finansutskottet hemställer att riksdagenbeslutar höja skatten på cigaretter med per styck och på övrigatobaksvaror i motsvarande grad. Det innebär atf vi i väsentliga delartillstyrker de ovan angivna motionema men avstyrker motionerna EiU64 och Sk684såvitt de ej är tillgodosedda. 1988/89:FiU30 Bilaga 5 GöstaLyngå (mp) anför: Tobakensskadeverkningar både för rökarna själva och för deras omgivning är väldokumenterade och torde inte behöva utvecklas närmare. Omsorgen om folkhälsantalar enligt min mening för att man genom en betydligt kraftigareskattehöjning än vad regeringen föreslagit åstadkommer en prishöjning som ärägnad att medföra en avsevärd minskning av tobaksbmket. Särskilt angeläget ärdet att förmå ungdomar att avhålla sig från rökning. Mot den bakgrunden biträder jag förslaget imotionerna EiUö4 och Skö84 att höja tobaksskatten . Höjningen börenligt min mening också omfatta cigarrsortimentet. Jag föreslår attfinansutskottet hemställer att beslutar härom. Med det anfördatillstyrker jag motionerna FiUö4 och Skö84 i denna del och avstyrkerpropositionen och övriga nu behandlade motionsyrkanden. Ensärskild skatteklass för alkoholsvagt starköl BoLundgren (m), () och (), (vpk) och () anför: Målsättningenför alkoholpolitiken är att minska den totala alkoholkonsumtionen och att fåtill stånd en övergång till konsumtion av svagare alkoholdrycker. Mot denbakgmnden bör, som anförs i flera av de aktuella motionerna, en ny skatteklassinföras för öl med en alkoholstyrka mellan folkölet och det nuvarandestarkölet. Förslaget i motion FiU7é om en klass på högst 3,6 viktprocent och enskatt på . per liter är enligt vår uppfattning väl avvägt. Därmed skapasfömtsättningar för ett kvalitetsöl som i fråga om alkoholstyrka och beskattningkommer att ligga mitt emellan folkölet och det nuvarande starkölet. Öl i dennya skatteklassen bör i likhet med starköl försäljas på Systembolaget. tet hemställer attriksdagen beslutar i enlighet med det anförda och tillstyr- 1988/89: FiU30 ker följakfiigen motion EiU76 och övriga nu aktuella motioner. 12.Skattefri servering m.m. ombord på färjor till och från BoLundgren, och (alla m) anför; Frånolika håll har förslag lagts fram om viss skattefri försäljningav varor i fäijetrafiken mellan och det svenska fastlandet. a. harlänsstyrelsen i , och statens industriverk ställtsig bakom denna tanke. Härvid har åberopats att förekomsten av en sådanförsäljning skulle stimulera en god trafikförsörjning, förlänga turistsäsongenoch öka attraktionskraft för den växande konferensnäringen. Vidare harframhållits att många europeiska länder tillåter en viss försäljning avskattefria varor i trafik mellan fastlandet och en ö inom det egna landet omtrafiken sker över internationellt vatten. har tidigare behandlat denna fråga. Utskottet fömt-satte ibetänkandet /80:26, som bifallit, att ifrågavarande spörsmålskulle bli föremål för en närmare prövning. Fråganhar senare aktualiserats av en särskild förhandlingsgmpp angåendeturistprojekt m.m. på (Jo 1987:02), som i en skrivelse till regeringenställt sig bakom tanken på viss skattefri servering. Skrivelsen har emellertidinte lett till någonting. Vianser att man bör undersöka möjligheten att tillåta servering av obeskattadealkoholdrycker ombord på . En sådan ordning skulle enligt vårmening inte medföra några större kontrollproblem eller andra problem rörandeordningen, trevnaden och nykterheten ombord. I det sammanhanget bör ocksåövervägas att tillåta en viss skattefri försäljning ombord. Detta bör gesregeringen till känna. Det anförda innebär att vi i allt väsentligt tillstyrkermotion Sk64l. BoLundgren (m), (), (), () ochIngrid () anför: Dettvångsvisa sparande som i olika varianter föreslås i motionema FiU59 och EiUö2och som båda avser att ersätta den i propositionen föreslagna höjningen avmervärdeskatten får så länge sparandet pågår samma negativa effekter förföretagen som en höjning av arbetsgivaravgiften. Nackde-lama bestårhuvudsakligen i en fördyring av arbetskraften, särskilt kännbar förarbetskraftsintensiva företag, och en försvagning av näringslivetskonkurrenskraft mot utlandet. Vi bedömer också att en pålaga av den härkaraktären kommer att inverka störande på löneförhandlingarna. Dessutomställer vi oss tvivlande till de påstådda åtstramningseffektema av ett sådantsparande. De hushåll som redan sparar kan komma att minska sitt frivilligasparande allteftersom det tvångsvisa sparandet fortgår. Andra hushåll kankomma att låna till konsumtion mot "säkerhet" i De mest kännbara effekterna kommer således att drabba dem som nuinte har råd att vare sig spara eller låna, dvs. Debåda förslagens rättsliga konstmktioner som bägge utgår ifrån att det sparadebeloppet skall betalas in i anslutning till den preliminära skatten - lämnarockså mycket i övrigt att önska. Att som föreslås i motion FiU59 grundasparandets omfattning på skatten leder till orättvisor mellan dem som betalarhög skatt och dem som genom olika dispositioner nedbringat sin skatt. Dettorde räcka med att peka på å ena sidan hyresgäster och å andra sidanvillaägare med lån. Vidare förstärks skillnaderna mellan högskatte- oehlågskattekommuner. Att utgå från bruttolönen resp. rörelseinkomsten vilketär vad som föreslås i motion FiUé2 uppställer också problem på gmnd av attmänniskor har olika inkomstförhållanden sidoinkomster m.m. som inte alltidkan beaktas i preliminärskat-teuppbörden. Att ha olika beräkningsgmnder för skattenoeh sparandet torde dessutom uppställa administrativa komplikationer som intenu kan överblickas. Detförefaller oss också betänkligt att utnyttja det skatterättsliga sanktionssystemetför att driva in vad de sparskyldiga underlåtit att betala in. Förslagen i bådamotionerna synes oss illa genomtänkta och tillkomna med alltför stor brådska.Vi avstyrker således såväl motion FiU59 som motion FiU62 i denna del. 1988/89: FiU30 Bilaga 5 LarsBäckström (vpk) anför: Jaginstämmer i vpk:s mening att överhettade delar av ekonomin bör stramas åt.Hushållens ekonomi är dock inte generellt överhettad. Efter långa perioder avfallande reallöner behöver tvärtom många hushåll en stärkt köpkraft. Underdenna tid har dessa hushåll tvingats möta fallande reallöner med lån förhushållskonsumtion. De avtal som tecknats på arbetsmarknaden ligger påen sådan nivå, att det måste betraktas som ytterst tveksamt om de kan ledatill höjda reallöner. Färska siffror från SCB visar också att hushållenskonsumtion just nu faller. Motdenna bakgrund kan jag inte tillstyrka förslag om tvångsmässigt sparande. Istället borde enligt min mening åtgärder sättas in på kreditmarknaden t. ex.åtgärder mot alltför höga räntor, kreditrestriktioner och möjligheter öppnasatt uppnå en kreditsanering genom ett juridiskt förfarande. Tilldetta kommer att åtstramningseffekten av det tvångsvisa sparande som föreslås imotionerna FiU59 och FiU62 vilken variant som än väljs drabbar de lägstavlönade och de stora barnfamiljerna värst, eftersom människorna inom dessakategorier normalt inte bedriver något större frivilligt sparande och såledesinte kan kompensera det tvångsvisa sparandet med en minskning av detfrivilliga. Dessa människor är vidare ofta så kreditsvaga att de inte harnågon möjlighet att ta upp lån för att betala för Jagavstyrker därför båda motionerna med avseende på detta förslag. GöstaLyngå (mp) anför: Etttillfälligt sparande i enlighet med de förslag som läggs fram i motionernaFiU59 och Skö2 är enligt min mening att föredra framför en höjning avmervärdeskatten. Vilken variant som än väljs är förslaget dock behäftat med tvåväsentliga nackdelar. Denförsta är den tvångsmässiga utformningen av förslaget som gör att åstramningenträffar de lågavlönade och barnfamiljer hårdast. Människorna inom dessakategorier bedriver normalt inte bedriver något större frivilligt sparande ochkan således inte kompensera det tvångsvisa sparandet med en minskning av detfrivilliga. Dessa människor är vidare ofta så kreditsvaga att de inte har någonmöjlighet att ta upp lån för att betala för nödvändig konsumtion. Denandra nackdelen är att förslaget saknar miljöprofil. Dessa båda nackdelar är,anser jag, av så allvarligt slag att jag inte kan ställa mig bakom något avförslagen. Jag avstyrker därför både motion FiU59 och motion FiUö2 i denna del. 1988/89: FiU30 Bilaga 5 16.Investeringsavgift m. m. BoLundgren (m), (), (), () ochIngrid () anför: Investeringsavgiftför oprioriterade byggen av byggkostnaderna utgick under en periodunder . Den gången var motivet för dess införande att denskulle utgöra ett led i en nödvändig åtstramning och dämpa den snabbakostnadsutvecklingen inom byggnadssektorn samt frigöra resurser för industrinsoch bostadssektorns anspråk. Den upphävdes på initiativ av skatteutskottetsedan det visat sig att avgiften på olika håll gett upphov till stora sysselsättningssvårigheterinom byggarbetsmarknaden (SkU 1977/78:15). Bl.a. denna erfarenhet ger enligt vår uppfattning vid handen att man bör handskasmycket försiktigt med pålagor av den här typen. En investeringsavgift förvissa byggen i strider vidare mot den av skatteutskottetnormalt hävdade principen att inte differentiera skatter på regional grund.Även med ett snabbt ikraftträdande skulle en sådan avgift i de flesta fall intefå till följd att ett påbörjat eller nära förestånde byggnadsarbete stoppaseftersom planeringen av sådana arbeten inte låter sig mbbas så lätt. Däremotskulle de berörda företagen drabbas av stora kostnadsökningar. Vem som islutändan måste stå för kostnaderna för ett på detta sätt fördyrat bygge byggherren, fastighetsägaren eller någon annan beror naturligtvis påomständigheterna och kontraktsförhållandena i det enskilda fallet, men mantorde kunna räkna med våldsamma ekonomiska störningar på byggsektorn inomStorstockholm. Pålängre sikt, när de berörda inom byggnadsindustrin hunnit anpassa sig, tordeavgiften medföra en kraftigt minskad byggnadsverksamhet i det avgiftsbelagdaområdet. Detta kan i sin tur leda till sysselsättningssvårigheter blandbyggnadsarbetarna och högre hyror i det redan befintliga fastighetsbeståndet. Redande nu gjorda invändningarna leder oss till att ta avstånd från tanken på eninvesteringsavgift inom . Därtill kommer att en sådan avgift gerupphov till svåra gränsdragningsproblem och är svår att lagstifta om ochadministrativt besvärlig att hantera. Tankenatt höja fastighetsskatten för vissa fastigheter inom går ocksåstick i stäv mot principen att inte differentiera skatterna på regional grund.Som åtstramningsåtgärd är dessutom en höjning av fastighetsskatten heltförfelad eftersom den kan beräknas få effekt först , iförevarande fall först . Det är knappast troligt att den leder till en minskningav byggverksamheten inom den berörda regionen men däremot kan man anta atthyrorna måste höjas inom det befintliga byggnadsbeståndet. En sådan höjning äremellertid från samhällets synpunkt inte något att sträva efter. Motbakgrund av det anförda anser vi att varken investeringsavgift eller höjdfastighetsskatt bÖr komma i fråga inom . Vi avstyrker därförsamtliga nu aktuella motioner. 1988/89: FiU30 Bilaga 5 Investeringsavgift m. m. LarsBäckström (vpk) anför: Jag stöder vpk:s avvisandehållning till regeringens förslag om en extra höjning av arbetsgivaravgiften iStockholm och stöder vpk:s förslag till åtgärder för att få stopp förkontors-, affärs- och spekulationsbyggandet. En investeringsavgift bör därförtas ut på annat byggande än sådant som avser bostäder och ochlandstingskommunal service i de delar av landet som har ett överskott avkontor etc. Det gäller särskilt och bandet ut mot ,där en avgift om förslagsvis av byggkostnaderna bör kunna tas ut för allbyggnation av nämnt slag. I övrigt bör investeringsavgiften ges enregionalpolitisk profil och differentieras i förhållande till graden avöverhettning i andra områden. Jag föreslår att finansutskottet hemställer attriksdagen begär förslag med angiven inriktning och tillstyrker motion Fiu63 idenna del och avstyrker motionerna EiU62 och Fiuö4 i motsvarande del såvitt desistnämnda motionerna ej kan anses tillgodosedda. 18.Investeringsavgift m. m. GöstaLyngå (mp) anför: Jagansluter mig till uppfattningen i motion FiUé4 att man för atf minska denekonomiska överhettningen i storstadsområdena och prioritera bostadsbyggandetbör tills vidare införa en speciell investeringsavgift på på oprioriteradebyggen i storstadsområdena. Jag föreslår att finans- utskottet med bifall tillmotion FiUö4 i denna del hemställeratt beslutar härom. Vidareavstyrker jag motionerna EiUé2 och FiUö3 i denna del såvitt motionerna inte kananses tillgodosedda. BoLundgren, och (alla m) anför: Engrundläggande princip i svensk beskattningsrätt är att uttag av skatt skall skemed hänsyn till bärkraft. Den svenska familjebeskattningen innebär i sinnuvarande utformning ett avsteg från denna princip, eftersom den inte tar någonhänsyn till familjens försörjningsbörda. En familjs totala kostnader varierarmed antalet barn. En inkomstbeskattning som skall skapa rättvisa förbarnfamiljerna måste därför enligt vår mening innehålla bestämmelser om ettavdrag vid beskattningen för varje barn. Denstatliga inkomstskatten bör avskaffas utom för de allra högstainkomsterna. Det är därför lämpligt att avdraget medges vid den kommunalataxeringen. Härigenom uppnås att avdragets värde efter skatt inte påverkas avföräldrarnas inkomstläge. Meddet anförda tillstyrker vi att man vid den kommunala taxeringen inför ettgrundavdrag om . för varje hemmavarande barn under ålder.Avdragsrätten bör också omfatta barn i åldern 18 som går igymnasieskola och uppbär studiestöd. De som har så låga inkomster eller såmånga barn att de inte kan utnyttja grundavdraget fullt ut bör kompenserasgenom "negativ skatt", vilket innebär att ett belopp motsvarandenettoeffekten av den inte utnyttjade delen av grundavdraget betalas ut kontant.Härigenom kan alla oavsett inkomstförhållanden utnyttja avdragets effekt fulltut. Reformenbör genomföras med början . Av tekniska skäl bör avdragetutformas så att det för hela blir . bördet vara , . Förslag härombör föreläggas . Vi tillstyrker följaktligenmotion FiUéO och FiU88 i denna del. 1988/89: FiU30 Bilaga 5 20.Inkomstprövningen av pensionärernas extra avdrag BoLundgren, och (alla m) anför: Detär inte rimligt aft en pensionär som har låg pension och därför förvärvsarbetari vissa fall inte får behålla mer än . på en intjänad hundralapp.Riksdagen har också vidtagit åtgärder för att komma till rätta med dettamissförhållande när det gäller löneinkomster. Fr.o.m. avtrappasdärför inte kommunalt bostadsbidrag till följd av löneinkomst. Härigenomminskas marginaleffekterna på löneinkomster med frånnivån på . När det gäller andra arbetsinkomster än löneinkomsterkvarstår emellertid marginaleffekten på denna orimligt höga nivå.Folkpensionärer skall inte behöva drabbas av högre marginaleffekter än Detär enligt vår mening anmärkningsvärt redan med en marginaleffekt på éO é5 %vid löneinkomster, och marginaleffekter på är, som vi tidigareanfört, helt orimliga. Enligt vår mening bör åtgärder vidtas för att komma tillrätta med förhållandet. Marginaleffekten bör nedbringas genomatt all förvärvsinkomst undantas vid inkomstprövningen av pensionärernas extraavdrag. En sådan reform kommer bidra till att stimulera pensionärerna att återsöka sig ut i arbetslivet och således ha en positiv inverkan på den rådandeekonomiska situationen som bl.a. kännetecknas av brist på arbetskraft. Meddet anförda tillstyrker vi förslaget i motion FiUéO om att förvärvsinkomstskall vara undantagen vid inkomstprövningen. Regeringen bör enligt vår meningskyndsamt återkomma med ett förslag av denna innebörd. 1988/89: FiU30 Bilaga 5 Särskilt förvärvsavdrag för pensionärer BrittaBjelle och (båda fp) anser Ävenmed den förbättring som fattat beslut om kvarstår vidlöneinkoster marginaleffekter i storleksordningen öO %, dvs. av en inkomstökningförsvinner éO % på gmnd av ökad skatt och/eller minskade bidrag. Förpensionerade rörelseidkare, t. ex. hantverkare, är marginaleffektenfortfarande på gmnd av den samlade effekten av ökad skatt ochreducerat kommunalt bostadsbidrag. Detta sätter en käpp i hjulen för t. ex.äldre hantverkare som vill fortsätta med sin verksamhet efter pensioneringenutan att förlora bostadsbidraget. Ävende pensionärer som inte erhåller kommunalf bostadsbidrag bör få ett bättreutbyte av fortsatt förvärvsarbete. Vi biträder därför förslaget i motion FiUélatt införa ett speciellt förvärvsavdrag för pensionärer på . Inkomsterav tjänst, rörelse och jordbmksfastighet under denna nivå bör inte belastas medskatt och inte heller påverka pensioner och andra förmåner. Vi föreslår att finansutskottet hemställer attriksdagen begär förslag härom och tillstyrker följaktligen motion FiUél i dennadel. 22.Skattefritt sparande på vissa konton m. m. BrittaBjelle och båda (fp) anför: Viansluter oss till uppfattningen att en sänkning av marginalskatterna börkombineras med särskilda stimulanser för hushållens sparande för att få en välavvägd stabiliseringspolitisk effekt. Vi biträder därför också förslaget om attredan 1990 inrätta en möjlighet till långsiktigt bundet sparande i bank påsamma villkor som pensionssparande i försäkringsbolag. 1 samband därmed börockså de beloppsgränser som gäller för avsättning till sådant sparandeavskaffas. Viföreslår att finansutskottet hemställer att begär förslag med angiveninriktning. Till följd härav tillstyrker vi motion FiUél i denna del och avstyrker motion EiUö2i denna del såvitt det ifrågavarande motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett. Skattefritt sparande på vissa konton m. m. GörelThurdin och (båda c) anför: Viansluter oss till uppfattningen att ett ökat hushållssparande skulle ha mycketvälgörande effekter på den svenska ekonomin. Det behövs därför insatser för attgöra det långsiktiga målsparandet attraktivt. Vi biträder därför ocksåförslaget att införa personliga investerings-konton. Berättigadeatt öppna ett personligt investeringskonto bör vara desamma som förallemanssparandet. Insättning bör få ske på kontot med upp till ett halvtbasbelopp per person oeh år. Det insatta beloppet bör undantas frånbeskattning. All avkastning inom kontot bör vara skattefri så länge medlenkvarstår på kontot. Däremot bör förmögenhetsskatt tas ut. Någon belåning avkontot bör inte tillåtas. Uttag utan beskattning bör få ske före exempelvis 55års ålder för investering i egen permanentbostad och som eget kapital vid starteller övertag av företag. Därvid bör ingångsvärdet minskas med motsvarandebelopp vid realisationsvinstbeskattning. Kontot bör även kunna öppnas för köpav aktier. Annat uttag bör få ske enligt särskilda regler och beskattas enligtinkomstskattereglerna. Viföreslår att finansutskottet hemställer att begär förslag i enlighetmed det anförda. Till följd härav tillstyrker vi motion FiUé2 i denna del ochavstyrker motion FiUöl i denna del. 1988/89: FiU30 Bilaga 5 BoLundgren (m), (), () () ochIngrid () anför: DenI infördes en omsättningsskatt på I % på handeln med aktier iSverige. Den 1 juli 198é fördubblades skatten. Omsättningsskatten gäller ävenutländska placerares handel på den svenska värdepappersmarknaden. Fr.o.m. 1989gäller skatten även affärer till mäklarnas egna lager. Parallellt har ocksåomsättningsskatt införts på penningmarknaden. Underden tidsperiod då omsättningsskatten i införts, höjts och utvidgats harutländska aktiemarknader vidtagit flera åtgärder för att sänka sinatransaktionskostnader. Transaktionskostnaderna i är nu såhöga som i exempelvis och . Den svenska penningmarknaden hargenom den införda skatten i stort sett punkterats. Skattenmedför också ett minskat intresse av att äga aktier, vilket leder till lägreaktiekurser. Minskad omsättning och högre transaktionskostnader innebär vidareatt marknaden blir mindre likvid och mindre effektiv. Detta avspeglar sig ihögre kapitalkostnader för företagen och i sänkta skatteintäkter frånförmögenhets- oeh arvsskatterna för staten. Omsättningsskatten påpenningmarknaden, som infördes med ver- kan , harbidragit till en dramatisk minskning av omsättningen. Till detta kommer etthögre ränteläge än vad som annars skulle bli fallet, högre kostnader förupplåning oeh lägre avkastning vid utlåning. får sämre möjligheteratt bedriva penningpolitik. Våren1988 beslöt att så långt möjligt skulle anpassas till EG:sinre marknad. Omsättningsskatten strider mot denna anpassning som denleder till försämrade konkurrensvillkor för de svenska marknaderna gentemot deutländska. Detta accentueras då den svenska valutaregleringen slopas. Omsättningsskattenpå aktier m. m. bör därför slopas fr. o. m. . Destatsfinansiella konsekvenserna av detta förslag blir marginella eftersom dettorde leda till en kraftig omsättningshöjning. Detta innebär attskattebortfallet inte blir av den omfattning som kan beräknas vid oförändradvolym, eftersom intäkterna ökar av bl. a. förmögenhets- och arvsbeskattningoch löpande reavinstbeskattning. Med det anförda tillstyrker vi motionernaFiU85 och FiU82 och avstyrker motion EiUö2 i denna del såvitt den ej kan ansestillgodosedd. 1988/89: FiU30 Bilaga 5 GörelThurdin och (båda c) anför: DenI infördes en omsättningsskatt på på handeln med aktier iSverige. Den I juli 198é fördubblades skatten. Omsättningsskatten gäller ävenutländska placerares handel på den svenska värdepappersmarknaden. Fr.o.m. 1989gäller skatten även affärer till mäklarnas egna lager. Parallellt har också omsättningsskattinförts på penningmarknaden. Underden tidsperiod då omsättningsskatten i införts, höjts och utvidgats harutländska aktiemarknader vidtagit flera åtgärder för att sänka sinatransaktionskostnader. Transaktionskostnaderna i är nu såhöga som i exempelvis och . Den svenska penningmarknaden hargenom den införda skatten i stort sett punkterats. Skattenmedför också ett minskat intresse av att äga aktier, vilket leder till lägreaktiekurser. Minskad omsättning och högre transaktionskostnader innebär vidareatt marknaden blir mindre likvid och mindre effektiv. Detta avspeglar sig ihögre kapitalkostnader för företagen och i sänkta skatteintäkter frånförmögenhets- och arvsskatterna för staten. Omsättningsskattenpå penningmarknaden, som infördes med verkan , har bidragittill en dramatisk minskning av omsättningen.