bet · GC01KrU1 · 1988-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas sju mofioner, som samtliga rörmuseifrågor. Några av motionerna innehåller yrkanden om insätserför attstatligt stöd tiU museer: för ny- eller ombyggnad skall utgå eller för att nyamuseeer skall inrättas. I några motioner yrkas att museer - befintliga ellerplanerade - skall bli riksmuseer med statligt kostnadsansvar, dvs.centralmuseer, eller, i ett fall, basmuseum (ansvarsmuseum). Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Detta skermed hänvisning bl.a. till vissa principiella ställningstaganden till ansvaroch uppgifter på museiområdet som utskottet intog i samband medbehandlingen av en proposition. I sammanhanget redovisar utskottet densituation som föreligger i fråga om de faktiska möjligheterna att fåstatsbidrag till ny- och ombyggnad av teater-, konsert- eller museilokaler.Utskottet hänvisar till att frågan om huruvida exempelvis ett särskiltstödsystem skall införas för kultursektorn i första hand får prövas avregeringen i budgetsammanhang. Vid betänkandethar fogats två reservationer och ett särskilt yttrande. 1987/88:Kr207 av och (vpk) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens medverkan för tillkomsten av ett nytt glasmuseum i . 1987/88:Kr217 av () vari yrkas 1. att beslutar att förlägga ett riksmuseum sombelyser folkrörel sernas framväxt och biblioteksverksamhetens historia till , 2. att beslutar att göra Tekomuseum i med statligt kostnadsansvar. 1987/88:Kr229 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att skapa ett invandrarmuseum placerat iNorrköping. 1987/88:Kr277 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett riksidrottsmuseum i . 1 1988/89. 1987/88:Kr279av m.fl. (m,s,fp,c) vari yrkas att 1988/89:KrUlsom sin mening ger regeringen fill känna vad i mbfiönéri anförts om att klassaVä.xjö glasmuséum som basmuseum för det svenska glaset och dess hi.storia. 1987/88:Kr304äv Lärs m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen beslutar om åtgärder för att,inrätta ett stort internationelltinriktat marint akvarium '. : och museum som skildrar miljö- ochnaturresurserna i och aktuella miljöproblem. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:Jo836. 1987/88 :Kr306 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om investeringsmedel för ' uppförandet av Östersjömuseet iOxelösund. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:A460. . ? . I proposition 1986/87:97 oni "dé centrala museernasuppgifter och ansvar redovisades riktlinjer för de centrala museernas uppgifteroch ansvar för landets museiväsende. Utskottet fillstyrkte i sitt av riksdagengodkända betänkande riktlinjerna (KrU 1986/87:21). Enligt dessa börcentralmuseerna överblicka samlingar av samma slag i landet, tillhandahålla ochförmedla expertkunskaper, bedriva utvecklingsarbete och företräda ämnesområdetinom och utom museiväsendet. Av de centrala museerna gavs fem s.k.ansvarsmuseer ett sammanhållande ansvar för museiväsendets olika delar.Ansvarsmuseer är enligt beslutet följande museer, nämligen bland dekulturhistoriska museerna historiska museet. och etnografiskamuseet, inom området konst statens konstmuseer och inom området naturhistorianaturhistoriska . I enlighet med regeringens förslag fåransvarsmuseerna särskilda resurstillskott. 1 rapporten hade föreslagit attfyra utvecklingsprojekt skulle starta inom museiområdet för att bedrivas underett antal år. -Projekten benämns i rapporten perspektiv på den svenskahistorien. Ekologisk kunskapsspridning, och tredje världen samtInvandrarnas kulturer. Under remissbehandlingen stöddes förslaget om en satsningpå särskilda utvecklingsprojekt av flertalet remissinstanser. Ocksåkulturministern ställde sig positiv till sådana projekt. I fråga om valet avprojekt anförde han bl.a. att förslag gällde ämnen som är mycketangelägna i dagens samhälle. Han ansåg emellertid att det inte vär lämpligt attriksdag och regering låste fast vilka projekt som skulle bedrivas och derasinnehåll. Projekten borde i stället tas fram i samarbete mellan museerna ochstatens kulturråd. Utskottet delade kulturministerns uppfattning. Utskottettillstyrkte att särskilda medel avsattes för utvecklingsprojekt inommuseiområdet. Utskottet anförde att även om riksdag - och regering - såledesinte bör ta ställning till vilka utvecklingsprojekt som bör komma till stånd,ansåg sig utskottet med hänsyn till i betänkandet lämnad redovisning och tillvad som i övrigt anförts i propositionen kunna utgå från att de föreslagnaprojekten kommer fill stånd. 1 följande avsnitt av detta betänkande behandlas två avprojekten närmare 1988/89:KrUl (Invandrarnas kulturer och ekologiskkunskapsspridning). I betänkandet KrU 1986/87:21 behandlades också ett antalmotioner om bl.a. inrättandet av nya museer. Utskottet ansåg att det i principför närvarande inte bör inrättas fler centralmuseer. 1 följande avsnittredovisar utskottet närmare sitt ställningstagande till i det nämndabetänkandet behandlade förslag om vissa museer. De närmare skälen för utskottets principiellaställningstagande framgår av följande avsnitt i utskottsbetänkandet som hänförsig till en del av propositionen som har rubriken . Avsnittet Samlingsområden aktualiserar i förening med ettantal motionsyrkanden ett principiellt ställningstagande till frågan omhuruvida det är motiverat att det inrättas fler statliga museer eller med demjämställda museer. Som framgår av propositionen används i propositionen - medundantag som tidigare redovisats (s. 4) - begreppet centralmuseer för sådanamuseer. , bl.a. i motionssammanhang, torde begreppen riksmuseum ochnationellt museum användas som synonymer till centralmuseum. I vissa falltorde begreppen syfta pä ett museum som visserligen inte är statligt - ellerhar statligt driftbidrag och har av regeringen fastställd instruktion ellerstadgar - men som har ett betydande statsbidrag. De båda begreppen syftar pådet särskilda ansvar som skulle vara förknippat med det statliga stödet.Utskottet vill med hänsyn till framförda motionskrav redan i detta sammanhangframhålla att det inte är motiverat att riksdag - eller regering - gör någonform av klassificering av museerna annat än vad som behövs för att ange sådanauppgifter som behandlas i propositionen. Det finns därför i allmänhet inte skälför att göra någon bedömning av om ett museum har större eller mindreriksintresse. I sammanhanget vill utskottet erinra om att musei- ochutställningssakkunniga framhöll att man bör räkna med att länsmuseerna i vissutsträckning kan avlasta statsmuseerna dokumentationsuppgifter genom att inomspeciella ämnesområden ta ansvar för en hela riket omfattande insamling (SOU1973:5 s. 212). Utskottet delar denna uppfattning. Skälet till att inrätta nya statliga museer skulle varaatt det finns angelägna samlingsomräden som utgör s.k. vita fält som inte täcksin av ansvarsmuseerna eller övriga statliga eller därmed jämställda museer. Detskulle då bero på att gällande instruktion och stadgar inte ger utrymme förinsamling inom områdena i fråga. har framhållit att fälten är"vita" på grund av att museerna saknar resurser eller inteprioriterar dem. har också framhållit att behovet av att inrättaoch driva museer som skulle täcka de vita fälten får lösas inom den nuvarandecentralmuseistrukturen eller inom andra samlande och bevarande institutioner ände centrala museerna. Utskottet ansluter sig i princip till den redovisadeuppfattningen. Detta innebär också att i den mån insatser behöver göras på ettinsamlingsområde som inte i tillräcklig grad uppmärksammats eller heltförbisetts, detta i första hand får ske inom den nuvarande museiorganisationensram, exempelvis genom riktade insatser. Detta synsätt stämmer överens med vadsom redovisas i propositionen. 1 detta hänseende hänvisar utskottet som ettexempel till vad som där anförs om behovet av en förbättring av dokumentationenav invandrarnas kulturer. Utskottet anser således att det i princip förnärvarande inte bör inrättas fler centralmuseer. Enligt utskottets mening får det sagda dock inte leda tillatt den nuvarande statliga museistrukturen helt låses fast i sin nuvarandeform. Utskottet vill i sammanhanget erinra om vad kulturministern anför iavsnittet Museerna och 1* R'iksdagen 1988/89. den yttrekulturmiljön av innehåll dels att denna miljö med sitt rika innehåll1988/89:KrUl kan förmedla större upplevelsevärden än dentraditionella museiutställningen, dels att det är en insikt som avspeglas isträvandena mot förnyelse inom internationellt och svenskt museiväsende därmålsättningen bl.a. är att i olika former levandegöra de autentiska miljöerna.Bl.a. nämns projektet i Bergslagen som ett svenskt exempel på sådanasträvanden. I ett längre perspektiv kan nu angivna omständigheter påverka denstatliga museistrukturen. har regeringen medgett att Svenska penninglotterietfår anordna ett lotteri till förmån för kulturella ändamål (kulturlotteriet).Regeringen har frän fall till fall beslutat om anvisande av medel urbehållningen av dessa lotterier till investeringsändamål av engångsnatur päkulturområdet, t.ex. byggnadsändamål, anskaffande av utrustning o.d. I enlighetmed det statsbidragssystem som i praxis utbildades under 1960- och 1970-talenvid användningen av denna lotterimedelsbehällning, fattades ett antalprincipbeslut om statligt bidrag med en femtedel av totalkostnaden vid ny- ochombyggnader av regionala teater-, konserthus- och museibyggnader. 1 1981 årsbudgetproposition (1980/81:100 bil. 12 s. 19) uttalades med hänvisning bl.a.till det ekonomiska läget att stödet borde avvecklas. Vid avgivandet av 1984års budgetproposition fanns statliga åtaganden som innebar att ca 40 milj. kr.återstod att betala. Behållningen från lotteriet uppgick somregel till 5-6 milj. kr. För att snabbare kunna fullgöra de åtagandensom gjorts beräknades i budgetpropositionen 1984 ett engångsbelopp om 32 milj.kr. 1983/84:100 bil. 10 s. 292). På förslag av kulturutskottet biföllsförslaget (KrU 1983/84:18). 1 budgetpropositionen 1984 föreslogs vidare - underbostadshuvudtiteln -att stöd till ny- och ombyggnad av ickestatliga teater-,konsert- och museilokaler skulle kunna ges av statliga medel (prop. 1983/84:100bil. 13 s. 66 och 69). Det framhölls att behovet av stöd i vissa fallfortfarande var kulturpolitiskt angeläget. Projekten kunde också vara angelägnaför sysselsättningen på byggarbetsmarknaden, t.ex. i regioner där inga projektsom avser allmänna samlingslokaler var aktuella. tillstyrkte isitt av godkända betänkande förslaget och gjorde i sammanhanget vissauttalanden om stödet till kulturbyggnader (BoU 1983/84:20). Bestämmelserna på området är intagna i förordningen(1984:703) om statsbidrag till vissa teaterlokaler m.m. Enligt förordningenfår, i mån av fillgång pä medel, lämnas anordningsbidrag för nybyggnad ochupprustningsbidrag för ombyggnad eller upprustning av teater-, konsert- ellermuseilokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag lämnas om projektet är angeläget frånkulturpolitisk synpunkt, är av betydelse frän sysselsättningssynpunkt och inteförsvårar förverkligandet av projekt som avser allmänna samlingslokaler ochinte heller försämrar förutsättningarna för driften av befintliga sådanalokaler. Anordningsbidrag lämnas med högst av bidragsunderlaget. Om detfinns särskilda skäl kan bidrag lämnas . Upprustningsbidrag lämnas medhögst . Växjöglasmuseum (Kr207 och Kr279) .i988/89:KrUi utgör en del av i . påbörjade insamling av glas pä 1930-talet.Majoriteten av bruken i glasriket var då belägna inom länet. invigdesVäxjö glasmuseum, sedan en särskild tillbyggnad till färdigställts.Sedan nämnda är har en betydande insamling skett av såväl glasföremål somarkivalierfrån . Glasindustrins arbetsgivarförbundoch olika glasbruk. Antalet glasföremål uppgår nu till ca 25 000. Dessa harframställts vid en mycket stor del av de glasbruk som anlagts och drivits iSverige. Avsikten är att det i anknytning till museet skall utvecklas ettforskningscentrum för den svenska glashanteringens historia. Glasmuseetsrikskaraktär har betonats från början och har accentuerats . Ett principförslag till en nybyggnad som skall inrymmalokaler för glasmuseet har presenterats . Kostnaden harberäknats till ca 10 milj. kr., vartill kommer kostnader för inredning, ca 5milj. Utställningsytan beräknas till ca 1 000 m" mot för närvarande300 m. Utskottethar under hand inhämtat följande om nybyggnadsplanerna. Finansieringen är inte ordnad. i Kronobergslän har dock i sin långtidsplan avsatt belopp motsvarande en tredjedel avbyggkostnaden. Från museiledningens sida förväntar man sig att kommuntillskjuter motsvarande belopp. Beträffande återstående kostnad - en tredjedelav byggkostnaden samt kostnaden för inredningen - är finansieringen inteordnad. Enligt den föreliggande tidsplanen skall nybyggnaden påbörjas den 1 mars1990 och invigningen kunna ske . uppvaktadeskulturministern i nybyggnadsfrågan. Utskottet behandlade en motion som var likartadmed den nu aktuella. I sitt av godkända betänkande KrU 1986/87:21 omde centrala museernas uppgifter och ansvar (prop. 1986/87:97) - vilket i vissaavseenden utförligt redovisats i det inledande avsnittet i detta betänkande-avstyrkte utskottet motionen. Med hänvisning till vad utskottet anfört i fråganom huruvida flera centralmuseer borde inrättas och till att utskottettillstyrkt regeringens förslag om fem ansvarsmuseer ansåg utskottet sig inteböra tillstyrka att klassificerades som basmuseum. Vidareredovisade utskottet det föreliggande principförslaget till ny byggnad förglasmuseet och hänvisade i anslutning härfill till den i ett tidigare avsnitt idetta betänkande redovisade statsbidragsförordningen . Östersjömuseum (Kr304 och Kr306) Ett av de fyra utvecklingsprojekt, som kunnat komma tillstånd genom att anvisade en engångssumma till statenskulturråd för museiutveckling, har fått beteckningen Ekologiskkunskapsspridning. projekteteftersträvas en integration av ekologin i de kulturhistoriska 1988/89:KrUlmuseernas verksariihet, vilket innebär en belysning av hur natur och kultursamspelat och samspelar i framväxten av människans totala livsmiljö ochlivsvillkor. Projektet skall dels främja en ekologiskt inriktad arbetsform vidlänsmuseerna, dels pröva möjligheter att bedriva kunskapsspridning iämnet ekologi. Samverkan med ideella organisationer och med naturvårdandemyndigheter är central. Till projektet anknyter olika delprojekt för bl.a. forskning,pedagogik och informationsteknologi liksom en riksomfattande fotodokumentationav den ekologiska verkligheten. 1 ledningen för projektet finnsnaturhistoriska som ansvarsmuseum. som redan från början harhaft en ekologisk inriktning och . Beträffande projektet och den närliggande frågan om ettÖstersjömuseum har utskottet inhämtat ytterligare följande. Ekologin och länsmuseerna, har avlämnats avprojektet och ytterligare fyra rapporter beräknas komma att redovisas underhösten. påbörjades diskussioner i iSödermanlands län om att inrätta ett skärgårdsmuseum i . Därefter harett omfattande utredningsarbete ägnats omfattningen och inriktningen av ettsådant museum. I utställningarna skulle redan enligt de ursprungliga planernaingå ett Östersjöakvarium. beslutades - mot bakgrund av att planeringen förett nytt museum fick en allt större inriktning mot som helhet - attprojektet skulle få namnet Östersjömuseet. Huvudmän för planeringen är - StiftelsenSödermanlands museer - och kommun. Avsikten är att ettÖstersjömuseum i organisatoriskt hänseende skall vara en del av . Förslag till ett program för ett Östersjömuseum presenteradesvåren 1984. redovisades ett förslag till lösning avmuseibyggnadsfrågan. Den totala kostnaden för byggnad och utställningar torde,på grundval av uppgifter som inhämtats, kunna beräknas uppgå till ca 30 milj.kr. Omkring hälften av detta belopp beräknas kunna finansieras av kommun ochlandsting. Företrädare för kommun och museum avser att, enligt vad sominhämtats, uppvakta kulturministern i finansieringsfrågan. Enligt utställningsprogrammet skall bl.a. enutställningsstation innehålla en redovisning för utveckling från densenaste istiden fram till våra dagar och en station skildra dagens miljöproblemi skärgården. Planerna på ett Östersjömuseum har presenterats för bl.a.kulturrådet, som redovisat vissa synpunkter på planerna medutgångspunkt i det inledningsvis redovisade utvecklingsprojektet. Därvid harfrån - och projektets - sida framhållits att den svåra ekologiskakris som råder i och som tilltagit i oroväckandehög takt motiverar en kraftfull insats från alla parter som kan tänkas bidramed kunskap om hur situationen uppstått och om hur den kan förbättras. Dethandlar om forskning, forskningsinformation och folkbildning. De regionalamuseerna har en självklar roll i detta sammanhang, framhålls det, då denregionala situationen - hotet mot närmiljön och hemmet - utlöser ett engagemanghos människor. framhåller att åtta länsmuseer, alla belägna ikuststäder, är berörda av resonemanget och att alla dessa museer 1988/89:KrUlhar ett ansvar för en regional folkbildningsinsats om och dessbetydelse för människan ur ett kultur- och naturhistoriskt perspektiv. Dettatalar för samverkan mellan berörda länsmuseer, med minst två ansvarsmuseer ochmed organ utanför museisektorn rörande dokumentation, informationslagring ochkunskapsspridning. Detta förutsätter dessutom samarbete rörande metodutvecklinginom alla dessa verksamhetsområden. Mot den redovisade bakgrunden ställer fråganom hur det planerade Östersjömuseet i förhåller sig till dessaperspektiv och frågan om det finns tankar på samarbetsinitiativ och enrolldiskussion mellan de berörda museerna och hur stor roll anser sigorka med. Det framhålls att arbetet kan betraktas som ett museologisktutvecklingsarbete som utgår från en större regions behov av folkbildningrörande en gemensam naturresurs som är hotad. är berett attmedverka i en diskussion inom ramen för utvecklingsarbetet Ekologiskkunskapsspridning. Dä det gäller användningen av de resurser för utvecklingpå museiområdet som anvisades av har inom i här aktuelltavseende upprättats en PM. Bl.a. diskuteras i denna möjligheternaatt-om ett Östersjömuseum i kommer till stånd - använda vissaresurser så att i samverkan med berörda länsmuseer kan bliett kraftcentrum för kunskapsspridning om bl.a. ekosystem. Utskottet har inhämtat att man från projektetÖstersjömuseum ställer sig positiv till en breddning av verksamheten i linjemed de tankegångar som kommit till uttryck från sida och sominnebär att museet skulle i högre grad än som ursprungligen varit avsiktensvara för en kunskapsspridning och samverkan på det ekologiska området som kankomma alla länsmuseer längs till godo. Invandrarmuseum (Kr229) Projekt om invandrarnas kulturer (tidigare Invandrarnas kulturer) utgörnamnet på ett av de fyra utvecklingsprojekt som kommer till stånd genom attriksdagen anvisade medel till för museiutveckling.Genom ett projekt knutet till det s.k. vid Nordiska museetoch i kontakt med invandrargrupper och studieorganisationer kommer museer ocharkiv att engageras i ett arbete för en större medvetenhet om invandrarnaskulturer. Resultatet kommer att presenteras i form av utställningar ochpublikationer. En bredare dokumentation för framtiden kan förutses. En förstudie och projektbeskrivning har lagts fram förraåret. I publicerat informationsmaterial från angesbeträffande syftet med projektet bl.a. följande. Syftet med projektet är att skrivainvandrarnas svenska historia för tiden . Det är ett arbete som kangöras på många olika sätt. För att ta reda på vilka kommer projektet att varaverksamt på ett femtontal platser runtom i , och samarbeta med så mångasom möjligt på dessa orter. Möjliga lokala samarbetspartners är invandrarna iförening ellerenskilt, museer, arkiv, bibliotek, invandrarbyråer, social- och kulturför- 1988/89: KrU 1 valtningar,universitet/högskolor, lokalpress och den invandrarintresserade allmänheten.Låter man dessa mänga olika möjliga konstellationer blomma är chansenganska stor att vi skall hitta fram till ett flertal framkomliga vägar mot måletatt skriva invandrarnas, efterkrigsinvandringens och det nya En förhoppning för samtliga lokala projekt är att de skall kunna ledatill skriftliga dokumentationer och utställningar på de lokala/ regionalamuseer som medverkar i projektet. Den insatsen kommer att sammanfattas på och tillsammans med Riksutställningarkommer den därefter att spridas landet runt. Projektet kommer att presenteras närmare i slutet av åreti SAMDOK-bulletinen (nr. Här bör också nämnas att bl.a. det här redovisadeutvecklingsprojektet kommer att behandlas vid fem regionala konferenser somkulturrådet anordnar öch . 1 samband med behandlingen av propositionen om de centralamuseernas uppgifter och ansvar behandlade utskottet en motion somsyftade till att och museum, som skapatspå initiativ av , skulle kunna få stöd inom ramen för deresurser som tillförs och utvecklingsarbetet inom museiområdet.Utskottet anförde i sitt av godkända betänkande följande (KrU1986/87:21 s. 16). är en av mest invandrartäta kommuner.Kommunens initiativ skall ses bl.a. mot denna bakgrund. Stiftelsen har tillsyfte att dokumentera och analysera den historiska och nutida invandringen tillSverige. Vidare är avsikten att etnologisk forskning och utbildning skallinitieras. Institutet skall medverka till att sprida kunskaper om invandringenoch dess effekter i det svenska samhället. Beträffande dokumentationsarbetetframhålls i mofionen att ett arkiv och ett bibliotek är under uppbyggnad. Detframhålls också att stiftelsens insatser med tiden bör leda fram till ettinvandrarmuseum med placering i . Vidare framhålls bl.a. att Institutethar för avsikt att sprida kunskaper och idéer över hela landet i syfte attuppnå en ökad förståelse för invandrarnas liv i och derasbakgrundskulturer. I enlighet med vad kulturministern anfört och medutskottets ställningstagande i det föregående bör inte ta ställningtill genomförandet av de olika utvecklingspojekt som föreslagit.Utskottet anser sig dock böra konstatera att tillkomsten av och museum innebär att en kommun med mycket storinvandrartäthet tagit ett initiativ som ligger i linje med syftet med detföreslagna invandrarprojek-tet. Under remissbehandlingen har vikten av attkommunerna engageras i projektet betonats och det framstår enligt utskottetsbedömning som naturligt att Stiftelsen får möjlighet att medverka i projektet.Ställningstagandet härtill får dock ankomma på de berörda museerna ochkulturrådet. Utskottet anser att motionen får anses besvarad med det anförda.Motionen bör således inte föranleda någon åtgärd av . Utskottet erinrade också om att utskottet i ett tidigareavsnitt behandlat frågan om skapande av ett invandrarmuseum i . I nämnda avsnitt hänvisade utskottet till regeringensförslag om särskilda 1988/89:KrU 1 utvecklingsinsatser på museiområdet ochförutsatte att ett projekt rörande dokumentation av invandrarnas kulturerskulle komma till stånd. Utskottet kunde inte tillstyrka att det togs någotriksdagsinitiativ av det slag som motionärerna föreslagit nämligen att inrättaett invandrarmuseum i . Frågan om inrättande av ett biblioteks- ochfolkrörelsemuseum (1987/88:Kr217 yrk. aktualiserades inom högskolan iBorås frågan om inrättande av ett folkbiblioteksmuseum i . Vidöverläggningar i frågan deltog representater för bl.a.länsstyrelsen, , kommunen, statens kulturråd.Folkbildningsförbundet, allmänna biblioteksförening och . Resultatet av överläggningarna sammanfattades iföljande punkter. - Det är mycket angeläget attfolkbibliotekens och folkbildningens historia och utveckling dokumenteras. Detföreslagna museet motiveras dels av det kulturpolitiska bevarandemälet, dels avforskningens och utbildningens behov. Det föreslagna museet bör med hänsyn till de ovan anfördamotiven stå under statligt huvudmannaskap. Museets verksamhetsområde bör klart definieras och enutredning i detta syfte bör komma till stånd.