bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Bo Lag (1986:1242) om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt 3 S UD Lag (1986:1283) om suveränitetsholmarna i , Muonio och Könkämä älvar 1988/89:KU30 Bilaga A 6 B ME Bilavgaslag (1986:1386) 2,3, 6, 8, 9, 10 SS Ju L 3 Lag (1986:1425) om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter 11 S 1987 Bo Plan- och bygglag (1987:10) 16 kap1, 2, 3, 4 SS, 17 kap 22 S C Lag (1987:24) om parkeringsövervakning Ju L 2 Äktenskapsbalk (1987:230) 4 kap 7 S Jo Jaktlag (1987:259) 6, 7,8, 9, 12, 23, 24, 25, 26, 29, 30, 31 36, 37, 38, 40, 41, 48, 50, 52 SS, Övergångsbestämmelser p. UDH Lag (1987:474) med bemyndigande att tillämpa lag (1971:176)om vissa internationella sanktioner i fråga om en handelsblockad mot och I Lag (1987:588) om träfiberråvara3 S Fi Bankrörelselag (1987:617) 2 kap12, 17, 22 SS, 4 kap 1 S, 7 kap 5, 15, 16 SS Fi Bankaktiebolagslag (1987:618) Fi Sparbankslag (1987:619) Fi Föreningsbankslag (1987:620) Fi Lag (1987:621) om införande av ny banklagstiftning Fi Lag (1987:623) om förenklad aktiehantering 10, 11 SS Ju L 1 Lag (1987:667) omekonomiska föreningar 9 kap 8 S Ju L 4 Konkurslag (1987:672) 7 kap25 S, 14 kap 4, 17 SS K Lag (1987:773) om fritidsbåtsregister 9, 12, 20, 21 SS 1988/89:KU30 Bilaga A 6 B Fi Tullag (1987:1065) 3, 5, 7, 8, 10, 13, 14, 15, 16, 27, 42, 44, 45, 46, 47, 49, 51, 52, 64, 72, 73, 110, 111, 112, 113 SS Fi Tulltaxelag (1987:1068) UDH Lag (1987:1069) om tullfrihetm.m. 3, 4, 5, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 25, 26, 27, 28, 29 SS A Arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) 2,4, 7, 8, 9 SS 1988 A Fartygssäkerhetslag (1988:49) 1 kap5, 6, 7, 8, 9 SS, 2 kap. 5, 6 SS, 3 kap. 9 S, 10 § 4 kap. 6, 7, 12, 13 SS, 4 kap. 6,7, 12, 13, 15, 16,17, 18, 19, 20 S§, 6 kap. 11 S, 7 kap. 6, 14 SS, 8 kap. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 SS, 9 kap. 20, 21 SS, 10 kap. 2, 3, 13, 20, 21, 22, 23 SS, H kap. 2, 5, 6, 7, 8 SS- Jo Lag (1988:89) om beslutanderätt för Stiftelsen skördeskadeskydd 1 S Ju L 4 Lag (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna ochdomstolarna under krig eller krigsfara m.m. 2, 3,11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 23, 30, 31, 32, 34, 35, 36 SS A Lag (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. c Kyrkofondslag (1988:182) 2, 5,6, 7, 8, 9, 16, 17, 18, 20 SS c Lag (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord 7, 9,10, 16, 19, 22, 23, 24, 26, 28 SS C Prästanställningslag (1988:184) 16, 19,20, 21, 24, 28, 29, 39, 44 SS C Kyrklig indelningslag(1988:185) 1 kap 7 S ME Strålskyddslag (1988:220) 3, 4,12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 31, 42 SS K Yrkestrafiklag (1988:263)23, 24 SS 1988/89: K U30 Bilaga A 6B Fi Vägtrafikskattelag (1988:327) 11, 26, 29, 31, 36, 53,56, 74 SS Fi Lag (1988:328) om vägtrafikskattpå utländska fordon 8 S S Lag (1988:360) om handläggningav ärenden om bilstödtill handikappade 1 S Jo Djurskyddslag (1988:534) 3, 4, 6, 7, 8, 10, 11, 12,14, 15, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25 SS UDH Lag (1988:558) om förbud mot utförsel av krigsmateriel 1, 3, 8,12 SS Ju L 2 Lag (1988:571) med bemyndigande att upphäva viss förordning Fi Lag (1988:606) om finansbolag 19, 22 SS Ju L 5 Lag (1988:695) med anledning av Sverigestillträde till den europeiska konventionen mot tortyr m.m. ikraftträdandebestämmelsetill lagen Fi Lag (1988:706) om inbetalning pålikviditetskonto under /89 8 S Fi Lag (1988:777) om avgifter för vissa statliga garantier Fi Lag (1988:782) om dubbelbeskattningsavtalmellan och Bo Lag (1988:786) om bostadsbidrag 7, 18, 20,21, 22, 32 SS Fi Lag (1988:846) om ungdomsbosparande 10 S I Lag (1988:868) om brandfarliga ochexplosiva varor 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 16, 19, 20 SS, övergångsbestämmelserna U Lag (1988:950) om kulturminnen m.m. 1 kap19 S, 3 kap 1 S, 5 kap 14 S UDH Lag (1988:1205) med bemyndiganden förregeringen att meddela föreskrifter om tull för äpplen ochpäron 1988/89:KU30 Bilaga A 6 B S Lag (1988:1419) om försöksverksamhet inom , hälso- och sjukvårdens samt omsorgsverksamhetens område S Lag (1988:1463) om bidragvid adoption av utländska barn 5 S S Smittskyddslag (1988:1472)4 S, 69 S, 70 S Fi Produktsäkerhetslag (1988:1604) 24 S Fi Lag (1988:1614) omdubbelbeskattningsavtal mellan och Bev isuppt agn ing ilaga A 6 B Bilaga A 6 B 1988/89: KU30 Bilaga A 6 B Bilaga A 6 B Bilaga A 6 B 1988/89: ku: Bilaga A 6 B Bilaga A 6 B Bilaga A 6 B 1988/89 :KU30 Bilaga A 6 B 1988/89 :KU30 Bilaga A 6 B 13 1988/89. Verkställighet av dom eller beslut Verkställighet av dom eller beslut Verkställighet av dom eller beslut Bilaga A 6 B Ansvarigt departement: A Ansvarigt departement: Bo 1987:10 Plan- och bygglag Ansvarigt departement: C 1979:408 Lokala organ i kommuner 1979:411 Rikets indelning i kommuner Ansvarigt departement: Fi 1927:321 Utskiftningsskatt 1928:370 Kommunalskattelag1939:350 Valutalag 1988/89:KU30 Bilaga A 6 B 197 9:357 Dyrkverktyg 1979:362 Skatteutjämningsbidrag 1979:609 Investeringsfond 1979:610 Investeringsreserv 1979:748 Fondkommissionslag 1979:749 Fondbörs 1980:343 Skatteregisterlag 1980:456 Vinstkonto 1982:1185 Investeringskonto 1982:395 1983:912 Dubbelbeskattning - Sri Länka 1983:913 Dubbelbeskattning - m.fl 198 6:1026 Dubbelbeskattning - DDR 1986:1027 Dubbelbeskattning - 1986:1202 Kreditköp 1988/89:KU30 Bilaga A 6 B 1988/89:KU30Bilaga A 6 B 1988:7771988: ""82 1988 :e46 Ansvarigrb departement: I Ansvarigt departement: Jo Ansvarigt departement: JuLl Ansvarigt departement: JuL2 Ansvarigt departement: JuL3 1988/89: KU30 Bilaga A 6 B 1988/89:KU30 Bilaga A 6 B 1?7P 19791985 1986 377 Registrering av båt 1934:69 Verkställighet av dom eller beslut 1976:108 Verkställighet av utländsktavgörande 1977:595 Verkställighet av dom eller boslut 1986:1042 Verkställighet av utländsktbeslut Ansvarigt departement: JuL5 1972:260 Verkställighet av dom eller beslut Ansvarigt departement: JuL6 Ansvarigt departement: K 1982:129 Flyttning av fordon Ansvarigt departement: ME 1988/89:KU30 Bilaga A 6 B Ansvarigt departement: S 1982:763 Hälso- och sjukvårdslag 1988/89KU30 Bilaga A 6 B 1988/89:KU30 Bilaga A 6 B Ansvarigt departement: O Ansvarigt departement: UDH ;1"'4 ;i;o 1988/89:KU30 Bilaga 7 A Kon3!it-'ti:;r.5u:sKC"cInk. dong-t9/- Dnr /SV 2 Framställning omatt få ta del av handlingar har i enskrivelse, som kom in till statsrådsberedningenden , begärt att få ta del av handlingarna i vissa av statsrådsberedningens ärendenåt . Dessa ärenden förtecknasi bilaga till detta beslut. Schöiers framställning har hänskjutitstill regeringens prövning. En genomgång avakterna i de i bilagan förtecknade ärendena har skett i enlighet med Schöiers framställning. Kopior av vissa handlingar i angivna ärenden kommer att hällas tillgängliga hos registrator, statsrådsberedningen. Dessa ärenden har i bilagan försetts med anteckningen "lämnasut" resp. "lämnas ut (delvis)". Handlingarnai de ärenden som i bilagan tilldetta 1988/89:KU30 beslut försetts medanteckningen "2:1" innehålleri Bilaga 7 A sin helhet uppgifter som inte kan lämnas ut dådet inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att detta stör mellanfolkliga förbindelsereller på annat sätt skadar landet. Sekretess gäller därför för dessauppgifter enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). Handlingarna under dnr 1064/88 lämnas ut såvittgäller bilagan. Handlingarna underdnr 1572/88 lämnas ut utom såvitt gällersista stycket i brevet och bilaga 3. Handlingarna under dnr 3967/88lämnas ut utom såvitt gällerde till promemorian fogade handlingarna. De delar av handlingarna idessa ärenden som inte utlämnas innehålleruppgifter som inte kan lämnas ut, då det inte stårklart att uppgifterna kan röjas utan attdetta stör mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadar landet. Sekretess gäller därför för dessauppgifter enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen. Handlingarna under dnr 1913/88 innehåller uppgifter som angår totalförsvaret. Handlingarna under dnr5139/88 innehåller uppgifter om planläggning föratt försvara landet. Det kan antas attdet skadar landets försvar om uppgifterna röjs. Sekretess gällerdärför för dessa uppgifter enligt 2 kap. 2 § sekretesslagen. Handlingarna under 3782/88 innehåller uppgifter som hänför sig till förundersökningi brottmål. Under dnr 5221/88 förvaras inte någonhandling hos statsrådsberedningen. Det under detta dnrinkomna brevet från avdelningschefen , har överlämnats avstatsrådsberedningen till utrikesdepartementetoch förvaras där under doss.nr. R 72 L, Uppgifterna i dennahandling hänför sig till polisens verksamhetför att hindra och uppdaga brott somrör 1988/89:KU30 rikets säkerhet. Det kan antas att syftet med verksam- Bilaga 7 A heten skadas om uppgifterna i dessa ärenden röjs. Sekretess gäller därför för dessauppgifter enligt 5 kap. 1 § sekretesslagen. Handlingarna i ärendetmed dnr 3965/88 lämnas ut utom såvitt gällerunderbilaga 3. Denna handling innehålleruppgifter som omfattas av sekretess dels påhär tidigare angivna grunder enligt2 kap. 1 § sekretesslagen, dels enligt 7 kap14 § samma lag, då det kan antas att röjande av uppgifterna skulle medförafara för att någon utsättsför övergrepp eller annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänning och utländsk stat eller myndighet ellerorganisation av utlänningar. Framställningen i angivna delar avslås. Bilaga till regeringsbeslut /89:KU30 , dnr SB 166/89 Förteckning över de ärendenhos statsrådsberedningen som önskar få ta del av. I de fall framställningen bifalls av regeringen anges vid resp. dnr"lämnas ut" eller "lämnas ut (delvis)". Vid resp. ärende har angivits det eller de lagrum i sekretesslagensom enligt regeringens beslut medföratt uppgifterna omfattas av sekretess. 2:1, lämnas ut (delvis) 2:1, lämnas ut (delvis) 2:1 och 7:14, lämnas ut 2:1, lämnas ut (delvis) PROMEMORIA 1988/89:KU30 Administrativaavdelningen Bilaga 7 B Fjärde enheten (A 4) I PM "Allmänna handlingar iutrikesdepartementet" (KU 1985/86:25 B 8, underbilaga 1) behandlar HansCorell och registreringen och hanteringen av allmänna handlingar i UD. Föreliggande promemoria är ett komplement till denna.Avsikten är att precisera vissa avuppgifterna ang diarieföringensamt att komplettera med vad som hänt . Enligt 36-39 §§ föreskrifterna (UF 1987:1, 36-39 §) om arbetsordning för departementet och 20 § arbetsordningen för handelsavdelningen inom UD (UDHdepartementsprotokoll ) förs sammanlagt tio olika diarier inom departementet: 1) UDshuvuddiarium förs av enhet A 4 2) Diarium över personal- förs av enhet A 1 sociala.ärenden 3) Diarium över sjukvårds- förs av enhet A 3 ärenden 4) Diarium över klagomål förs av rättschefens mot inför den assistent europeiskakommissionen för de mänskliga rättigheterna och den europeiskadomstolen för de mänskliga rättigheterna 5) Förteckning över inter- förs av utrikes- pellationer och frågor ministerns assistent som kommer in från riks dagen 6) Interpellationeroch frågor som rör ärenden om internationellt utvecklingssamarbete 7) Förteckning över beslut 9) Handelsavdelningenssärskilda underdiarier (1-7) förs avenhet R 4 förs avenheterna H 1-6 samt av PR-enheten 1988/89:KU30 Bilaga 7 B 10) Krigsmaterielinspek- tionens diarium. Dia riet förs i två paral lella serier: 1) en öppen serie som förs i enlig het med bestämmelserna i 15:2SekrL, 2) en kompletterande serie. Här diarieförs samma ärenden som i serie 1, men i diarietnoteras ovckså sekretessbelagda uppgifter. Utlämnande av uppgifter i diariet prövas från fall till fall 11) Förteckning över inter pellationer och frågor till utrikeshandels ministern är UDs huvuddiar datoriserat.Departementet kan på erfarenheter under nära fyr konstateras attautomatisering fördelar. Registreringen har eviktigast är kanske att datorn kompletterandesökvägar. En ut generation av diarieföringssys bättre sökmöjligheter, bl a fr ärendemeningen. KMIs diarium (datoriserat. Även i detta fall inneburit eneffektivisering i förbättrade sökmöjligheter. förs av inspektionens assistent. ium (1) helt nu blicka tillbaka a år. Därvidkan en inneburit stora ffektiviserats. ger flera, vecklad ny temet har gett ännu itextsökning på 10) är också UDshuvuddiarium har en komplex struktur. Här finns särskilda nummerserier för respektive utlandsmyndighet och för andra avsändare/mottagare samt för de olika typerna av handlingar - skrivelser,handbrev, klartext- respektive 1988/89:KU30 Sammanlagt finns över ., ., 700 nummerserier. MedADB-teknikens hjälp har alla Bilaga / b dessa olika serier lagts samman i enenda databas. Det innebär attdet är möjligt att söka igenom hela diariet oberoende avavsändare/mottagare, typ av handlingosv som de olika serierna finns kvar. I PM ges en sammanfattning över fördelningen mellan de olika typernaav handlingar i UDs korrespondens. Här har också skett en utveckling. Som framgår av bilaga 1 är utrikesförvaltningen nu inne i ett skede då användningen av telefax ökair markant. Det skerhuvudsakligen på bekostnad av telex-trafiken. Den övervägande delen av de allmänna diarieförda handlingarna i departementetregistreras i Detta är till stor del sekretessbe/lagt - alla handlingar utom dei administrat(iva och konsulära ärenden (jfr 6 § 1980:657). Erfarenheten visar attsekretessskyddet i detta fall är en nödvändig förutsättning för att förvaltningen skall kunna använda diariet på ett meningsfullt sätt för att söka efter handlingar. kommer departementet att inleda ett utvecklingsarbete som bl aberör diarieföringen. Som framgår av budgetpropositionen är avsikten att utarbeta ettunderlag för en informationsstrategi (jfr Prop1988/89:100, bil 5, s 22 f). Inom denna spelar en "arkivstrategi" enviktig roll. Här handlar det om att utnyttjamodern informationsteknik för att på olika sätt effektivisera diarieföringen och övrig hantering av bl a allmänna handlingar inom utrikesförvaltningen. Arbetet med attutveckla användningen av ny teknik för att registrera och hantera allmänna handlingar måstre ske med vederbörligt hänsynstagande till höga krav på säkerheten. 14 1988/89. Administrativaavdelningen Bilaga 7 B Fiärde enheten (A 4) Avgående och inkommande diarieförda handlingar vid UD 1988 Handbrev - besk., kons., och deleg.,varav 19 cirkulärhbr 1882 6469 Skrivelser dito 7853 17257 varav 108 cirkulär Telegram enclair dito 29904 30961 varav 47 cirkulärtelegram Telegram krypto 17394 11778 Telefax dito 2262 9029 Skrivelser - sv myndigheter, UD- 20829 26325 tjänstemän, enskpersoner och uti PM skrivna päUD 6375 Departementsprotokollskrivna pä UD ±935 Reklamerade skrivelser och telegram samt tjänstemeddelanden i reklama tionsärenden 4000 Administrativa avdelningen di -, d Fjärde enheten Bilaga 7 B A 13 , A 4/HEM R Salwing, A 5/KOM (2 ex) A 2 AVGAENDE SKRIVELSER OCH TELEGRAM 1988 Tillbeskickningar, konsulat och delegationer H Handbrev 183 9 varav 19cirkulärhbr exp: 232 varav 108cirkulär exp: 12503 T Telegram en clair 29904 varav 47cirkulärtgm exp: 5648 Skrivelser till svenska myndigheter, UD-tjanstemän, ensk personer och utländska myndigheter varav 25cirkulär till utländska ambassader och konsulat exp: 2400 Departementsprotokoll skrivna på UD 1988 1935 (uppgift frän R 4) (uppgiftfrän R 4) Reklamerade skrivelsr och telegram samt tjänstemeddelanden i reklamationsarenden (uppgift frän arkivets datakontroll) Summa 107 204 feb 89/ams INKOMMANDESKRIVELSER OCH TELEGRAM 1988 1988/89:KU30 Bilaga 7 B Frånbeskickningar, konsulat och delegationer S Skrivelser ' 17257 T Telegram en clair 30961 P Promemorior skrivna på UD 1988 6375 O Från svenska myndigheter, enskilda personer och utländska myndigheter 26325 feb 89/ams Expeditions-och rättschefen Bilaga 7 C Hemliga handlingar i miljö- och Allmäntkan påpekas att hemliga handlingar inte förekommer i någon stöcre omfattning i departementet. Allmännahandlingar som kommer in till departementet registreras enligt bestämmelserna i 15 kap. 1 och 2 SSsekretesslagen (1980:100) i departementets diarium av registratorn. Allainkomna handlingar gås dagligenigenom av expeditions- och rättschefen, som bedömer om någon anteckning enligt 15 kap. 3 Ssekretesslagen skall göras på handlingen. Efter dennes besked omtillämpligt lagrum i sekretesslagen, görs anteckningen i förekommande fall av registraton ochbestyrks med registratorns signatur. Om ett nytt ärende anhänggigörs genom en hemlig handling tillämpas alternativt två förfaranden: Alt. 1 I diariet åsatts Srendet en vanlig ärendemening enligt 15 kap. 2 Ssekretesslagen med tilläggatt handlingen är hemlig enligt tillämpligt lagrum i sekretesslagen. Alt. 2 Om ett offentliggörande av Ärendemeningen bedöms inte böra ske,, anges i diariet som ärendemening endast "vissskrivelse" aed tilläggetatt skrivelsen Sr hemlig enligt en viss bestämmelse i sekretesslagen. senare inkommande handlingar 1 redan anhänggig-gjorda ärenden, som anses böra sekretessbeläggas, förfars p4 i princip samma sätt. Bilaga 7 C Hemliga regeringsbeslut Bådekoncept och regeringsbeslut förses i förekommande fall med hemligstämpel p& vanligt sätt. Hemliga handlingar lämnas av registratorn ut till behörig enhetschef/handläggare mot ett särskilt lånekvitto. Under beredningen av ett ärende som Innehåller hemliga handlingar förvaras handlingarna hosenhetschefen eller den handläggande tjänstemannen i säkerhetsskåp. Sedan ett ärende har avslutats överlämnas akten med hemliga handlingartill registratorn för arkivering. Arkiverade hemliga handlingar utlånas till behörig person av registratorn mot särskilt lånekvitto. Statistik över antalet hemliga ärenden resp. hemliga handlingar i öppna ärenden År Ärenden Hemliga handlingar i öppna ärenden Handläggningen av frågorom utlämnande av allmänna handlingar Under departementets drygt tvååriga tillvaro har endast ett besluti fråga om utlKmnande av allmänna handlingar meddelats, se bilagaBeslutet överklagades inte till regeringen. Ej med här. PM medvissa uppgifter rörande reglerna /89;KU30 ingåendeav internationella överenskommelser Bilagaa s Mellanfolkligaöverenskommelser - bilaterala mellan två stater och multilaterala mellan flerastater - kan slutas i många olika former och under olika beteckningar. Vanliganamn på skriftliga överenskommelser är traktater, konventioner ochdeklarationer. I Eek-Bring-Hjerner: folkrätten ges också exempel påbeteckningar som stadgor, akter, pakter, statuter protokoll, deklarationer,"exchange of notes", "agreed minutes", memoranda ofagreement, modus , och kompromisser. Ävenmuntliga överenskommelser är folkrättsligt bindande om de träffas av enligtfolkrätten behöriga företrädare för staterna. Folkrättensregler om internationella överenskommelser har kodifierats i två konventioner.Wienkonventionen (I) av som trädde 1980 och till vilkenSverige har anslutit sig avser överenskommelser mellan stater. Wienkonventionenav (II) som ännu inte trätt i kraft avser överenskommelsermellan stater och internationella organisationer samt mellan internationellaorganisationer inbördes. EnligtWien I förstås med "traktat" en internationell överenskommelse slutenmellan stater i skriftlig form och underkastad internationell rätt, oavsett omden intagits i ett enda instrument eller i två eller flera sammanhörandeinstrument och oavsett dess särskilda beteckning. Eninternationell överenskommelse föregås som regel av förhandlingar. Den ingåseller tillträds i allmänhet genom undertecknande, följt av ratifikation(godtagande, godkännande). I vissa fall krävs dock inte ratifikation. I andrafall sker tillträde utan föregående undertecknande genom anslutning tillöverenskommelsen. Överenskommelser kan också ingås genom skriftväxling("exchange of notes") eller i andra förenklade former. WienI stadgar att statschefer, regeringschefer och utrikesministrar i kraft av sinställning äger vidta alla åtgärder i samband med en traktats ingående. Sammarätt tillkommer i inskränkt mening beskickningschef och särskilt ackrediteradepersoner. I övrigt krävs i princip fullmakt för behörighet att företräda statervid traktaters ingående. Regeringsformens bestämmelser om tillträde tillinternationella överenskommelser I10 kap. 1 § regeringsformen stadgas att överenskommelse med annan stat ellermellanfolklig organisation ingås av regeringen. Riksdagensmedgivande krävs enligt 10 kap. 2 § regeringsformen om överenskommelsen fordrarlagstiftning eller eljest rör ämne i vilket har bestämmanderätt ellerom överenskommelsen är av större vikt. Regeringen kan i det senare falletunderlåta att inhämta godkännande om rikets intresse kräver det.Regeringen skall då i stället överlägga med utrikesnämnden innanöverenskommelse ingås. I10 kap. 3 § regeringsformen sägs att regeringen får uppdraga åt förvaltningsmyndighet att ingå internationell överenskommelse i fråga där -., överenskommelsen ej kräverriksdagens eller utrikesnämndens medverkan. Införlivandeav konventionsbestämmelser i svensk rätt 1988/89:KU30 Internationella överenskommelser innehåller vanligen ingabestämmelser om hur konventionsförpliktelserna skall fullgöras. En stat kanp.g.a. en allmän föreskrift i sin grundlag eller enligt i det landet erkändarättsgrundsatser betrakta konventionsbestämmelser som en beståndsdel av sininterna rätt. I , liksom de övriga nordiska länderna, tillämpas ettsystem som utgår ifrån att det fordras särskilda internrättsliga föreskrifterför att bestämmelserna i en internationell överenskommelse skall kunnatillämpas internt. Om åtagandena i en överenskommelse inte överensstämmer medden interna rättsordningen måste denna ändras eller kompletteras. Detta kan skeantingen genom att bestämmelserna i överenskommelsen ges motsvarighet iinternrättsliga föreskrifter, s.k. transformation, eller genorn att det i lageller annan författning föreskrivs att överenskommelsen skall gälla i deninterna rättsordningen, s.k. inkorporation. Denna metod kan endast användas omden internationella överenskommelsens bestämmelser är så utformade att de kan direkttillämpas av nationella domstolar och andra myndigheter. I har vanligen transformationsmetoden använts närdet gällt att införliva konventionsbestämmelser med svensk rätt. Inkorporationhar huvudsakligen förekommit i fråga om dubbelbeskattningsavtal och överenskommelserom sociala förmåner. Utredningen om författningspublicering m.m. diskuterades iSOU 1974:100 Internationella överenskommelser och svensk rätt för- ochnackdelar med de båda införlivandemetoderna. Inkorporationsmetodens främsta fördel är enligtiitredningen att den är tids- och arbetsbesparande genom att bestämmelserna iöverenskommelsen överförs till svensk rätt i oförändrat skick. Det kan dockinnebära att texten är svåröverskådlig och utformad med en för oss främmandelagstiftningsteknik. Ofta är den också avfattad på ett främmande språk. Med transformationsmetoden vinner man framför allt attbestämmelserna i överenskommelsen överförs till svensk rätt med en teknik ochett språkbruk som är välbekant och lätt att tillämpa för berörda myndigheteroch allmänhet. Den mest framträdande olägenheten med transformationsmetoden äratt den tar och mycket arbete i anspråk. Det kan också, särskilt närkonventionstexten är svårtolkad, vara svårt att göra om texten till entydigsvensk lagtext. En viss risk föreligger alltid för att lagstiftaren vid omarbetningenkan komma att ge texten ett innehåll som i sak avviker från innehållet imotsvarnade internationella bestämmelse. Utredningen föreslog att lagstiftarenäven i fortsättningen i varje säskilt fall skulle välja den införlivandemetodsom bedömdes vara mest ändamålsenlig. Utredningen förordade dock att överenskommelser som hadesvensk autentisk text regelmässigt inkorporerades. Enligt utredningens meningborde författningar i i princip vara avfattade på svenska språket.Överenskommelser som inte hade svensk originaltext borde därför transformeras.Utredningen pekade dock på en transformeringsmetod som ligger inkorporationennära, transformering genom översättning. Metoden innebär att en översättningav den utländska texten upphöjs till svensk lag. Utredningenmed uppdrag att göra en översyn av 10 kap. 5 § regeringsfor- menföreslog en grundlagsändring av innebörden att kunde 1988/89:KU30föreskriva att framtida ändringar av inkorporerade överenskommelser skulle Bilaga A 8 gälla här i riket.