bet · GC01KU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Har det funnits någonanledning sedan var hos oss att göra någonannan bedömning av meddelarskyddet? Men jag vill gärna hasagt att viutrikesministrar och de som är anställda i säkerhetspolisen skall följa det vihögtidligen har lovat, nämligen att bevara som hemligt det vi själva harbestämt skall vara hemligt. Det är ett krav som jag menar att man skall kunnaställa på en utrikesminister och på andra som har tillgång till hemligheter somhar med rikets säkerhet att göra. : Också på den punkten är vi naturligtviseniga. Eftersom utrikesministern i inledningen talade om säpotycker jag att jag kan få ställa en fråga i det fallet. Hyser utrikesministernmisstroende mot säpos sätt att sköta sina uppgifter i den mån de faller inom deområden där utrikesministern är berörd? : Jag har sagt tidigare offentligt, och jagkan upprepa det, att säkerhetspolisen på de områden som jag har kunnat iakttagör ett bra jobb. Det gäller alltså terroristbekämpning, kontraspionage ochbevakning. Jag vill inte gå djupare in i ämnet än så av skäl som jag inte skallgå in på nu men som blir uppenbara för alla - det var väl klartuttryckt? : Det var typiskt för . Jagskall inte försöka tolka honom. Det är ett förtroende med reservationer - ärockså det en korrekt tolkning? : Den grillning som utrikesministern taladeom tycker jag att man kan avstå från med tanke på det vänliga inledningsanförande om som utrikesministern höll. Jag tycker att det i vissa 4gl 31 1988/89. avseendenvar både intelligent och belevat, som jag såg i att 1988/89:KU30 vi skulle vara. : Jag skulle först vilja fråga, om säpolämnar en rekommendation till eller bara lämnarinformation om de personer som söker visum. : Man gör en bedömning av vederbörandeseventuella farlighet ur säkerhetssynpunkt och tar reda på vad han eller honhaft för sig i tidigare sammanhang. Ofta blir det en rekommendation att låtavederbörande komma in eller inte få komma in i landet. BirgU : Så i de här tolv fallen har det varit ettavstyrkande? : Ja, så skall det uppfattas. BirgU : Det var tolv fall ,varav åtta gällde korta vistelser och ett gällde placering i . Vad varde tre övriga fallen? : Det var sju korta vistelser och enstationering. De fyra övriga ansökningarna är avslagna. BirgU : Där biföll ni säpos rekommendation? BirgU : För många länder gäller att invånarna intebehöver visum för att resa till , men alla personer som har diplomatiskanknytning måste ha ett slags visering. Gäller det även statsöverhuvuden ochdelegationer och exempelvis ministerbesök? : För statsöverhuvuden görs det undantag,men resten undersöks. BirgU : Så exempelvis en socialminister som skallkomma hit undersöks regelmässigt av säkerhetspolisen, och ävenutrikesdepartementet gör en bedömning? : Om det finns viseringsplikt, ja. BirgU : När föreligger det viseringsplikt? : Det framgår av 85 § utlänningsförordningen.En utlänning som tillhör den krets som UD sysslar med skall ha visering i denomfattning som anges i 24 § - det är den allmänna regeln om viseringsplikt somgäller för . Det finns vissa undantag, men i den mån inte de undantagenär fillämpliga skall det finnas visering. När det kommer en delegation kan detvara vissa i delegationen som får komma in ändå, medan andra undersöks. 24 § är en av de mera omfattande paragraferna iutlänningsförordningen. I den räknar man upp en mängd länder. Det sägs först att en utlänning inte får resa in i elleruppehålla sig i utan att ha visering. Sedan följer i 15 punkter undantag från den allmänna viseringsregeln. Bestämmelsen gäller bl.a. inte medborgare i de nordiska länderna. I punkt 3 görs en lång uppräkning av länder som vi har viseringsfrihetsavtal med. I den mån man inte faller under någon av de här 2 punkterna måste man havisering, och då gäller samma regel för UD-visering 1988/89:KU30 som förvilken annan visering som helst. Skillnaden är att det är utrikesdepar- Bilaga B 18 tementet som beviljar visum och inte invandrarverket. BirgUFriggebo: Det gäller alltså inte särskilda regler för stats- och regeringsbesök,diplomater och delegationer? HansCoreU: Det här avser just diplomatpass enligt 85 §. Vad gäller statscheferskall jag be att få återkomma. BirgUFriggebo: Eftersom anmälan och diskussionen här handlar också om regeringensoch relationer till säkerhetspolisen vill jag fråga omutrikesministern kände till säpos intresse för . : Med tanke på den verksamhet som både och jag har utövatunder har jag utgått från att säkerhetspolisen alldeles självklartskulle visa ett visst intresse. Jag som partisekreterare och han sominternafioneil sekreterare har haft kontakter med mångabefrielserörelser i och utanför . Främmande säkerhetstjänster hardå naturligtvis haft ett intresse av vad vi har haft för oss, eftersom derepresenterar länder som har ogillat våra ståndpunkter. Eftersom det förekommerett samarbete mellan främmande underrättelsetjänster och den svenska, har jagutgått från att det, om säpo har skött sin uppgift, skulle finnas en liten aktom oss. BirgUFriggebo: Min fråga avsåg den tid då han varit kabinettssekreterare. : Jag visste ingenting om det som har aktualiserats. BirgUFriggebo: Förekommer det regelbundna överläggningar mellan säkerhetspolisenoch UD eller utrikesministern såsom det förekommer mellan t.ex.justitieministern och säkerhetspolisen? : Ja, det gör det. Eftersom jag är en blygsam natur tänkte jag läsaupp andras omdömen. Rikspolischefen har med anledning av någonvice ordförandes kritik mot UD i en tidningsintervju sagt att man struntar i deinvändningar som säpo har mot ackreditering av vissa främmande diplomater. "Idet förflutna har det inte funnits upparbetade kanaler. Det är annat . harsäpo en möjlighet att bli informerad och lägga de synpunkter man har. Menhistoriskt sett har det klickat." Vihar ganska ofta sammanträden med folk från säkerhetspolisen. Jag deltar inte idem, men det gör kabinettssekreteraren och polchefen och några fler. BirgUFriggebo: Du har aldrig några sådana regelbundna överläggningar? Men med anledning av det som håller på att uppenbaras harrikspolischefen och säkerhetspolisens chef uttryckt önskemål om att vi skallha sådana regelbundna sammanträden där också jag är med. BirgUFriggebo: Har du vidtagit några åtgärder visavi säkerhetspolisen med anledning av det senastinträffade? : Det beror på vad du menar med åtgärder. Jag har haft en 1988/89:KU30 sammanträffande med rikspolischefen och säkerhetspolisens chef ochbyrå- Bilaga B 18 chef . Sedan hände det en del annat, men det fårvi återkomma till. Det gäller dock inte det som har utsatts för. : Utrikesministern säger A men inte B. Detkittlar nyfikenheten. Man undrar vad han syftar på. : Jag förstår den reaktionen, men jag skallinte gå längre än jag redan har gjort. Det gläder mig att jag väcker intresseför det som kan komma. : Min sista fråga gällerpersonalkontrollen. Är alla anställda inom föremål för personalkontroll? : Det hoppas jag. : Vilka som är utsatta för personalkontrollframgår av personalkontrollkungörelse. Där uppräknas i en paragrafolika kategorier i vilka personerna klassificeras. Det finns tre klasser: 1 A,1 B och 2. Klass 1 A omfattar en mycket liten krets, medan 1 B omfattar enstörre krets. Vem som bestämmer klassernas storlek är litet olika. Klass 2bestäms i princip av regeringen och avser och underlydandemyndigheter. Det är alltid svårt att svara exakt på sådana frågor. Föratt ge ett fullständigt svar måste man ha gått igenom personalkontrollkungörelsen.Förtroendevalda är inte underkastade personalkontroll, tror jag att jag minns.Det gäller även regeringsledamöter. Men t.ex. tjänstemän av typen högadepartementstjänstemän är underkastade personalkontroll. BirgU : Utrikesministern är det inte, menkabinettssekreteraren är det? : Kabinettssekreterare är det. : Det som håller på att uppenbaras, kan dettänkas uppenbaras när avlämnar sin rapport? : Det kan man nog inte utesluta. : Det förekommer på sina håll en starkindignation mot att skulle vara utsatt för granskning. Såvitt jaghar tolkat utrikesministern rätt instämmer inte utrikesministern i dennaindignations-kör utan tycker det är all right att man håller koll på folk högtuppe i departementet? Det är för mig en självklarinställning. Ju högre upp man sitter, ju viktigare uppgifter har man och justörre hemligheter handskas-man med. Det är klart att vi skall hålla koll påsådant. : Jag delar den uppfattningen. Jag ställerfrågan med anledning av att hade avfärdat rapporten som en sammanställning av skvaller. Den karakteristiken vill inte utrikesministern ge av de samman ställningar som säkerhetspolisen gör? : Jag har inte tagit del av vad som finns där. Det är möjligt att 1988/89:KU30 det kanfinnas också sådant i akterna - det törs jag inte uttala mig om. Vilket Bilaga B 18 värdesådant material har som man samlar in får man fram först i en situation då manmisstänker att det kan ha förekommit någonting otillbörligt, och då sätter manin det i dess sammanhang. Det är svårt att i förväg karakterisera Värdet kan man bedöma först i en alldeles speciell BertU Fiskesjö: Det som karakteriseradesom skvaller skulle alltså i vissa lägen kunna anses ha ett värde? : Övertolka mig inte! Jag har inte tagit delav innehållet i detta skvaller. Skvaller tystar man bäst genom att inte tala såmycket om det. Jag vet alltför litet om detta för att kunna ha en klaruppfattning. : Jag anknyter till vad sade omden beryktade promemorian angående . Problemet är väl snarastkompetensen hos säk - det är väl där skon klämmer. Vem gör uttalandena omt.ex. Är det samma människor som skrev promemorian omPierre , eller har de samma utrikespolitiska världsbild? Man kan väl interenodla det här som bara en säkerhetsfråga. För att göra en sådan bedömningmåste man ha omfattande kunskaper om svensk utrikes- och neutralitetspolitik.Jag skulle vilja att du kommenterade det. För att precisera ytterligare: som regeringenoch inte minst upprätthåller förtjänstfullt goda förhållandenmed PLO och har jag en känsla av att svensk säkerhetspolisbetraktar PLO som en terroristorganisation. Jag kan inte belägga det, men vissaärenden tyder på det. Det leder till frågan, vad det finns för kompetens. Måvara att övervakas, men i så fall skall det inte vara amatörersom gör det, utan folk som har politiskt förstånd. : Det har lagts fram förslag om hur vi skallförbättra den kunskapen.Jag törs också säga att det har inträffat en viss förbättring. Det citat avBjörn som jag återgav tyder på att man har inlett ett samarbete medutrikesdepartementet där kompetensen finns. Det bör rimligtvis leda till andrabedömningar från säkerhetspolisens sida. Det här är viktiga frågor. Det är lätt försäkerhetspolisen att komma snett om man gör en felakfig grundanalys av ettproblem, och det har nog dess värre hänt. : Det innebär att vi måste se till att vi fåren effektiv säkerhetstjänst som håller bättre kontroll. : Jag kan inte utesluta att det hålls någonsådan kontroll. Det bör det göras. : Jag skall försöka vara kortfattad och integå in i någon ytterligarepolemik om min anmälan. Det finns ju de som läser min anmälan ., som EbbeCarlsson läser säpopromemorior. Jag kan ändå för protokollet ange detre punkter som jag bad att få belysta. Det är skrivet med kursiv stil, så det äringenting som kan ha förbigått någon. För det första gäller det skillnaden i kriterier mellanregeringen och 1988/89:KU30 säkerhetspolisen om vad som skall gälla förvägrat inresevisum resp. Bilaga B 18 utvisning. För det andra gäller det skillnader i uppfattning omvilken offentlighet som skall ges utvisningsbeslut, dvs. om utvisning skall skeoffentligt eller i tysthet. Jag tycker det är en relevant fråga förkonstitutionsutskottet. Slutligen, för det tredje, gäller det vilkautrikespolitiska bedömningar som tillåts påverka de polisiära önskemålen omutvisning. Jag tycker att det är relevant. Jag är tacksam för att utrikesministern har belyst dendelen av anmälan. Men jag har två frågor till . Den ena gällerdet som tog upp om det olycksaliga skvaller som har förekommitom . Om sådan information som är rent skvaller når ett statsråd,anser utrikesministern att det då skall föras vidare till den det gäller, omdet är en person på kabinettssekreterarnivå? Jag har ingen annan uppfattning änatt det är skvaller, och såvitt jag kan förstå är det inte underbyggt avnågonting i det material som vi har fått. Vad bör gälla för att endepartementschef skall kunna vidta åtgärder? En åtgärd kan vara att sätta stoppför skvallret, eftersom det inte är lyckat om sådant rullar vidare - det kanskada oerhört mycket. : Först vill jag säga att det inte var EbbeCarlsson som läste handlingarna på ett speciellt sätt. Jag valde att citera.Det skulle vara intressant att höra redogöra för innehållet ianmälan - det kunde inte gärna bli någonting annat än det som jag återgav. Menlåt oss inte bråka om det! Jag har den inställningen att skvaller tar man bäst död pågenom att inte föra det vidare. Då har man sagt att uppgifterna inte har någotvärde. Varför skall man då trassla till det? Det ställer bara till bekymmer. : Jag delar den uppfattningen. Men för ettstatsråd som är chef i detta fall för kabinettssekreteraren måste detnaturligtvis vara obehagligt om skvaller av det här slaget sprids, i allsynnerhet som det såvitt jag förstår är fullkomligt ogrundat. Anser utrikesministernatt den typen av uppgifter bör nå honom eller andra departementschefer - detkan gälla statssekreteraren i försvarsdepartementet eller justitiedepartementeteller andra departement där man har känsliga uppgifter? : Är det att betrakta som skvaller, har jaginget intresse av att det delges andra. : Så enligt gjorde Anna-GretaLeijon rätt när hon inte informerade utrikesministern om detta? : Jag vet inte vilka andra informationer honhade. Gjorde hon bedömningen att det borde föras vidare, vilket honuppenbarligen gjorde, då borde hon ha meddelat mig. Då är det en annanbedömning hon har gjort. : Delar hennes bedömning attdet här inte var någonting som hon borde informera honom om? : Det berorpå hur man hade för avsikt att behandla det 1988/89:KU30 material man hadefått del av. Det innehöll ju också andra uppgifter. Min Bilaga B 18bedömning är att som det kom att behandlas borde man också ha meddelat mig. AndersBjörck: Jag gjorde min anmälan . Har det därefterinträffat någon motsvarande utveckling vad gäller bifall fill eller avslag påbegärda viseringar? Har utrikesministern någon relevant informafion att geutskottet? Enligt vad vi kan erinra oss har det inte varit sådana fall. BertUFiskesjö: Jag har en fråga med anledning av vad utrikesministern sade för enstund sedan om att kontakterna blivit tätare mellan säpo och utrikesdepartementetoch att man skall se till att säpo får bättre kunskaper om utrikespolitik. Detär i och för sig bra, men ligger inte här en risk för att man kommer attpolitiskt styra säpos verksamhet på ett sätt som inte nödvändigtvis främjar ensjälvständig bedömning från säpos sida? Jag föreställer mig att det idealatillståndet måste vara att säpo med utgångspunkt från sin verksamhet gör enbedömning, som i känsliga fall överlämnas fill , där mansedan kan väga in också andra bedömningar. Är det risk för att det går i encirkel om man bara bygger ut det här kontaktnätet? : Allt samarbete rymmer både risker och möjligheter, men jag har svårtatt tänka mig att den väldiga kompetens på det utrikespolitiska området somfinns inom skulle kunna ha någon motsvarighet i någonannan organisafion i - det gäller också säkerhetspolisen. Avgörande ärvilka former och vilket innehåll som samarbetet har. Jag föreställer mig attpolisen frågar hur man gör olika bedömningar. Sedan ankommer det påsäkerhetspolisen att ta åt sig de informationerna och tillmäta dem den vikt somman vill ge dem från sina utgångspunkter. Detgår inte att svara generellt. Utan kontakt med den kompetens som finns iutrikesdepartementet tror jag att säkerhetspolisen ibland skulle vara ganskailla ute i sina bedömningar. BertUFiskesjö: Jag har inte tänkt att föra någon polemik, men här nämndes tidigarePLO som exempel. Det är väl uppenbart att en del verksamhet som PLO:s medlemmarhar drivit måste enligt vanligt språkbruk karakteriseras som terrorism. Jag kanspinna vidare på det temat och säga att vi är inne i ett nytt skede och skallmedverka till att vi äntligen kan få en förhandlingsöppning i . Nuskall vi göra en polifisk bedömning. Är inte då risken stor att säpo försummaratt göra den granskning som man annars skulle ha gjort av PLO-medlemmar somfortfarande kan tänkas begå terrordåd? : Det är ett hypotetiskt fall. RobertSöderblom: Jag vill anknyta till det som vi var inne på ur formell men också reell synpunkt. Konsfitutionsutskottetskrev i sitt betänkande att det enligt utskottetär påkallat med en översyn av rutinerna för beslutsfattande och 1988/89:KU30 dokumentation i såväl berörda ärenden som i andra frågor inomutrikesde- Bilaga B 18 partementets verksamhetsområde. Rättschefenantydde att en översyn pågår. Jag undrar om det inte vore värdefullt om mantänkte igenom detta . Jag tänker också på den rapportering som bör ske till utrikesministern.För några år sedan blev en bekant diplomatrapport förmodligen aldrig delgivenden dåvarande borgerliga utrikesministern. Det gäller alltså hur man kan hitta vägar förbeslutsfattande och dokumentation. Om vi skall skriva några rader om detta iårets betänkande, kanske ambassadören skriftligen kan ge oss en kortlägesbeskrivning, så kan vi foga in den i betänkandet. : Jag är beredd att lämna en kort redogörelsenu. men jag ser på ordföranden att tveksamheten är stor med hänsyn till tiden,så jag skall lämna den skriftligen. Jag skall nu bara be att få besvara en utestående fråga avBirgit om var reglerna för diplomatvisering finns. De står i 24 §utlänningsförordningen jämfört med 85 §. Där finns en regel som säger att mankan utfärda ytterligare föreskrifter. De föreskrifterna är daterade den 3 mars1986. Det är alltjämt en i ett cirkulär kvardröjande föreskrift, som vi intehar fått in i det nya systemet iden publikation som ges ut. Av deföreskrifterna följer bl.a. att det är som förmedlarUD-viseringar till innehavare av diplomatpass vilka avreser till ochsom har officiell ställning eller är inbjudna av svensk myndighet. När detgäller statsöverhuvuden är det däremot kutym att man inte kräver visering. : sade en sak som föranledermig att återkomma.--- sade du att du var för litet insatt i säkerhetspoli sens arbete, men å andra sidan har du förtroende för säpo. Vidare har du haft överläggningar med rikspolischefenunder , men du har inte tagit del av den promemoria somupprättades inom säkerhetspolisen om . För mig verkar det som om du är avskärmad från denverksamheten. Vill du kommentera det? : Det kan möjligvis förefalla varamotstridande uppgifter, men det är det inte. För att börja med det sista: jag har inte tagit del avalla handlingar som finns i den akten - det tror jag få har gjort - men det somligger till grund för det som blev offentligt har jag tagit del av. Jag deltogi det sammanträde där vi beslöt offentliggöra att var den sommisstänktes ha figurerat i fel sammanhang. Vad jag sade om säkerhetspolisens arbete var att jag i detkonkreta fall som jag fick frågor om inte kände till detaljerna kring vilkabedömningar som gjordes. Jag känner till ganska mycket om säkerhetspolisensarbete i övrigt, kan jag försäkra. Vad gäller kontakterna med underrättelsetjänster i andraländer tror jag det är klokt att avvakta den kartläggning som har iuppdrag att Jagskall inte gå längre, för då avger jag egna omdömen, men det finns 1988/89:KU30 anledning att titta på detta. : Det återstår för mig bara att tacka StenAndersson och hans medarbetare för att de har ställt upp och givit ossvärdefull information, t.o.m. litet utanför det ämne som närmast var föremålför gransknig. Det var viktigt att vi kunde ställa vissa kompletteringsfrågor. Offentlig utfrågning av , väg- ochtrafikinstitutet, och , , om utbyggnaden av väg E6till motorväg mellan och . AndersBjörck: Vi har inbjudit två personer , från väg- ochtrafikinstitutet och , . Vi har tidigare haft enutfrågning i det här ärendet med , statssekreterare ikommunikationsdepartementet. Avsiktenär att inhämta upplysningar med tanke på den beredning som vi har i utskottet.Innan jag släpper frågandet löst vill jag be er att presentera er och tala omvilken befattning ni har haft med ärendet. Som vanligt ger vi er tillfälle attsäga någonting därutöver inledningsvis, om ni så önskar. : Jag började på 1983 och har under min fid därarbetat med att göra samhällsekonomiska kalkyler och ta fram underlag försådana kalkyler. Parallellt har jag hållit på med visst forskningsarbete pånationalekonomiska institutionen vid här i staden. Minbefattning med det här projektet började , då jagombads att göra en samhällsekonomisk kalkyl av de tre alternativ som dådiskuterades för sträckningen av vägen. På grundval av en förfrågan gjorde jagtillsammans med i en sådan analys. Den togs framunder stor hast och daterades sedermera . Denlåg till grund för ett fastställelsebeslut. Jag kan inte den exaktaterminologin, men den låg som en bilaga fill ett beslut . Sedanberördes jag inte mer av detta förrän jag träffade påett möte som hade i . redovisade en delforskningsresultat i anslutning till projektet, och jag redovisade andraforskningsresultat som jag hade tagit fram. Det visade sig att de spann påsamma tema, nämligen vilken betydelse, eller brist på betydelse, somsamhällsekonomiska kalkyler har i beslutfattandet vad gäller väginvesteringar.På grundval därav bestämde vi oss för att skriva en arfikel. JanOwen : Jag är forskningsledare på statens väg- och trafikinsfitut ochadjungerad professor i transportekonomi vid . Jagkom i kontakt med motorvägsbyggandet genom en av teknologerna vid som jag handledde, , som hade intresserat sig för samhällsekonomiska kalkyler för väginvesteringar och 490 hade funnit en delmärkliga diskussioner i samband med detta vägbygge. nämnde togs detta upp på ett seminarium Bilaga B 191988 i samband . Då var alla de viktiga beslutsfattarna vad gällermotorvägsbygget Stenungsund-Uddevallla närvarande och diskuterade vårakritiska synpunkter. Det var landshövding , generaldirektörÖrtendahl, vägdirektör och tjänstemän från kommunikationsdepartementetm.fl. diskuterades den här frågan som ett viktigt fall som tillsammans medJan-Eric forskningsresultat belyste att de samhällsekonomiskakalkylerna, som ju har lång tradition och har utvecklats till en ganska högsofistikeringsgrad, inte i praktiken tycks användas i beslutsprocessen. Det ärdetta som är temat för den arfikel som just nu har kommit ut i EkonomiskDebatt. SörenLekberg: Er uppsats om cost-benefit-analys har åberopats av de fastighetsägaresom begärt resning i regeringsrätten. Vi har fått den analysen och försökt läsaden. Den är inte särskilt lättillgänglig, så det kan vara på sin plats att viställer frågor omkring den. Nihar alltså studerat det alternativ som sedermera har fastställts, ni harundersökt nyttoeffekter och kostnader, och ni har kommit fram ursprungligentill att vägbygget skulle medföra en kostnad på ungefär 400 milj. kr. enligtert sätt att räkna - modifierade ni det och kom fram fill att detkostar väsentligt mer, den dubbla kostnaden. Mennär man läser vidare och kommer till slutsatserna finner man att det står omden objektsanalys som ni har använt att objektsanalysen karakteriseras av enutpräglad partialanalys med fokusering på väglänkar, vilket gör den otjänlig isin nuvarande form som transportpolitiskt beslutsunderlag på högsta nivå. Enkompletterande vägsystemanalys på samhällsekonomisk grundval bör utvecklas,skriver ni. Kan ni förklara vad sommenas med detta? JanOwen : Jag börjar med det sista. Med detta menas att den objektsanalyssom i likhet med vägförvaltningarna i många andra länder tiHämpar ären s.k. partialanalys. Det betyder att man gör en kalkyl för varje väglänk försig. Man försöker ta hänsyn till effekter på angränsande länkars trafik.