bet · GC01SoU15 · 1988-12-31 00:00:00 — För att bl.a. trygga kraven på medicintekniskaprodukters säkerhet och tillförlitlighet tillkallades också den ovan redovisadeutredning som avlämnat sitt förslag till regeringen. I den konkreta frågan om återanvändning avhjärtstimulatorer delar utskottet givetvis den grundläggande uppfattningen i[motionen] att endast fullt tillförlitliga stimulatorer får opereras in påpatienter. Det är emellertid inte en uppgift för att bedöma vilkamedicinska och tekniska säkerhetskrav som här måste uppställas. Utskottet hänvisade därefter till att det betänkande somlagts fram av utredningen om den medicintekniska säkerheten bereddes iregeringkansliet och ansåg det därför inte befogat med något initiativ frånriksdagens sida. Utskottet erinrar om de uttalanden som utskottet gjordevid förra årets behandling. Till detta vill utskottet foga att det är angelägetatt snart får pröva frågan om den framtida utformningen av kontrollenav säkerheten för medicintekniska produkter. Med det anförda avstyrker utskottet motion So532 (fp). Ett antal motioner tar upp frågan om avskaffande avsigneringskravet för anteckningar i patientjournaler. I motion 1988/89:So447 avCharlotte och (båda fp) hemställs sålundaatt som sin mening ger regeringen till känna att börfå i uppdrag att företa en utredning om vad patientjournallagens signeringskravhar inneburit för sjukvården samt om detta krav kan avskaffas eller ändras. Imotion 1988/89:So5I0 av och (båda c)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om signeringskrav av patientjournaler. Detsamma begärs i motionI988l89:So511 av och (båda c). Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat ochavstyrkt motionsförslag om avskaffande av signeringskravet (se bl.a. SoU1984/85:33, 1985/86:26 43 och1986/87:16). Utskottet har därvid slagit fast att den som låter föra in en1988/89:SoU15 uppgift i en patientjournal år ansvarig för uppgiftens riktighetoavsett om signering skett eller inte. Journalföraren bör därför under allaomständigheter kontrollera att anteckningen överensstämmer med vad som varitavsett, och signeringen utgör endast en bekräftelse på att kontroll gjorts.Utskottet har vidare understrukit att kravet på genomläsning och kontrolltillkommit av hänsyn till patientsäkerheten och att man inom sjukvården börgöra allvarliga ansträngningar att finna arbetsformer där detta kan uppfyllas. Vid sin behandling av motionsyrkanden av motsvarandeinnebörd i betänkandet 1988/89:SoU5 hänvisade utskottet till sinatidigare uttalanden. I betänkandet redovisades för övrigt utförligt gällandebestämmelser och tidigare riksdagsbehandling. Utskottet gjorde dessutomföljande uttalande: Utskottet vill vidare tillägga att varje patient somkommer i kontakt med samhällets hälso- och sjukvård, vare sig denna drivs iallmän eller i enskild regi, måste kunna utgå från att de uppgifter ompatienten som förts in i journalen har blivit korrekt nedtecknade. Utskottet vill sammanfattningsvis återigen betona vad somenligt utskottets uppfattning är den viktiga delen i den nu behandlade frågan,nämligen att fungerande rutiner för journalhanteringen måste skapas, så attgenomläsning och kontroll av journaluppgifterna kan ingå som ett naturligt ledi sjukvårdsarbetet. Med det anförda avstyrkte utskottet då aktuellamotionsyrkanden. Utskottet finner inte skäl till någon omprövning avtidigare uttalanden. Utskottet avstyrker sålunda motionerna So447 (fp), SoSlO(c) och SoSll (c). I motion l988/89:So427 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlöpande registrering av infektionskomplikationer vid svenska sjukhus. , som enligt sin instruktion ärtillsynsmyndighet för hälso-och sjukvården, för ett stort antal register medolika uppgifter om patienter. Några centrala register för hela riketbeträffande sjukhusinfektioner förs vare sig av eller någonannan myndighet. En viss registrering av sådana infektioner sker dock inomlandstingen. I serien anser har styrelsen utgettskriften Sjukhushygien (1979:1). I denna behandlas bl.a. frågorna om definitionoch registrering av sjukhusinfektioner. Avsikten med skriften var att gesjukvårdshuvudmännen ett allsidigt underlag för deras fortsatta arbete.Socialstyrelsen redovisar bl.a. skälen för registrering samt rekommendationerför metoder som kan vara lämpliga. Utskottet behandlade en motion av motsvarandeinnebörd som den nu aktuella (se 1988/89:SoU5). Utskottet uttalade därvid att ut skottet ansåg det vara av stort värde att insatser görs för att komma tillrätta '* med deproblem som sjukhusinfektionerna utgör vid de svenska sjukhusen. 1988/89:SoU15Utskottet såg därför med tillfredsställelse att problemet med postoperativainfektioner genom en aviserad s.k. konsensuskonferens initierad av Spri ochMedicinska forskningsrådet (MFR) skulle få en noggrann belysning.Utskottet ansåg att resultatet av konferensen borde avvaktas innan initiativtas i frågan. Därmed avstyrkte utskottet den då aktuella motionen. MFR och Sprianordnade en konsensuskonferens om sjukhushygieniskarutiner för att förebygga sårinfektioner efter operation. Ett antal ohka frågorbehandlades vid konferensen, vid vilken också antogs ett s.k.konsensusuttalande. Uttalandet har publicerats i en särskild skrift utgiven avMFR och Spri. När det gäller registrering av infektioner har rekommenderats attopererande kliniker skall registrera postoperativa sårinfektioner. Utskottet erinrar om de uttalanden som utskottet heltnyligen gjort om värdet av insatser för att komma till råtta medsjukhusinfektioner. Den anordnade konferensen utmynnade i ettkonsensusuttalande där olika rekommendationer görs för att man inom sjukvårdenskall komma till rätta med sårinfektioner efter operation. Utskottet anser atteffekterna av detta konsensusuttalande bör avvaktas. Det finns därför inte skältill någon åtgärd från sida med anledning av den aktuella motionenSo427 (fp). Motionen avstyrks sålunda. I motion 1988/89:So421 av och (båda vpk) hemställs att hos regeringen skall begäranödvändiga åtgärder för att få vårdtagarens erhållna vaccinationer registreradeoch åtkomliga för fortsatt vård. Utskottet hyser i och för sig viss förståelse för desynpunkter som förs fram i motionen. Det är riktigt att det för många människorär svårt att själva under en hel livstid hålla reda på vilka vaccinationer defått och tidpunkterna för desamma. Registrering av vaccinationer liksom annanregistrering inom hälso- och sjukvården innebär emellertid svårlöstaintegritetsproblem. Utskottet har i ett tidigare avsnitt behandlat frågan omregistrering av viss läkemedelsförskrivning men även i andra sammanhang (sebl.a. SoU 1984/ 85:33 och 1988/89:SoU5) gjort uttalanden om vikten både för denenskilde och för hälso- och sjukvården att kunna erhålla uppgifter om t.ex. förskrivnaläkemedel eller annan sjukvårdsbehandling. har utskottet uttalat attfrågan om olika register och ADB-användning inom hälso- och sjukvården och omtekniska lösningar på olika sekretessproblem måste tas upp i ett vidaresammanhang. Liknande synpunkter gör sig enligt utskottet gällande även i frågaom den aktuella motionen So421 (vpk). Flera utredningar har på olika sätt analyseratregistreringsfrågorna. Hår kan t.ex. nämnas de förslag som lagts fram av 1983års läkemedelsutredning och data- och offentlighetskommittén, vilka förslag nubereds inom . Ytterligare frågor är fortfarande underutredning. Medbeaktande av det berednings- och utredningsarbete som för närvaran- 1988/89:SoU15 de pågår är det enligt utskottets mening inte aktuellt med någonåtgärd från sida med anledning av motion So421 (vpk), vilkensålunda avstyrks. I motion 1988/89:So496 av och (båda mp) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna att medel bör anslås till en kampanj för att öka intresset för att bliblodgivare under den militära grundutbildningen och underrepetitionsövningarna. Utskottet behandlade , i betänkandet SoU1985/86:15, en motion om kampanjer för att öka antalet blodgivare. I det nämndabetänkandet kunde utskottet konstatera att självförsörjningsgraden med blodförbättrats påtagligt . Enligt då tillgängliga uppgifter hadesjälvförsörjningsgraden ökat från 1983. Även ansessjälvförsörjningsgraden enligt vad utskottet inhämtat god. Landstingsförbundethar dock, för att en god blodförsörjning skall kunna garanteras även förframtiden, inlett ett utredningsarbete om framtida försörjningssystem.Resultatet av detta utredningsarbete, som bl.a. avses innefatta alternativamodeller till dagens försörjningssystem, kommer att redovisas . Frågan om kampanjer för blodgivning bland värnpliktiga ochunder repetitionsövningar togs upp för i en motion tillLandstingsförbundets kongress. Motionen resulterade i ett uppdragfrån överbefälhavaren till samtliga försvarsgrenschefer att genomföraattityd-skapande utbildning om blodgivning under värnpliktstjänstgöringen ochatt bl.a. ge möjlighet till frivillig blodgivning under tjänstetid. /84 genomförs sådan utbildning. (organisationen för devärnpliktigas förtroendevalda) tog initiativet till enkampanj för blodgivning bland alla värnpliktiga. Piojektet hade drivitstämligen långt innan det blev klarlagt att hälso- och sjukvården skulle haproblem att ta om hand det blod som med en framgångsrik kampanj skulle hablivit resultatet. Projektet kom därför aldrig att genomföras. Vad allmänt gäller kampanjer för blodgivning uttaladeutskottet i det ovan nämnda betänkandet SoU 1985/86:15 att sådana kampanjer iförsta hand bör vara en fråga för sjukvårdshuvudmännen. Utskottet hyser alltjämtdenna uppfattning och finner på grund härav och med hänsyn till det arbete sompågår inom inte skäl till något initiativ från riksdagenssida med anledning av motion So496 (mp). Motionen avstyrks sålunda. Omstruktureringav den psykiatriska vården /89:SoU15 1 motion 1988/89:So453 av m.fl. (vpk)hemställs att hos regeringen begär förslag om ett institutionsavvecklingsbidrag i enlighet med vad som anförs i motionen. Motionärerna tar upp problemen för de patienter som efter lång vårdtid skrivs ut från mentalsjukhusen. Motionärer na anför att primärkommuner och landsting ofta är oense om vems ansvaret är för dessa grupper. Enligt motionärerna måste staten ta sitt ansvar för att lösa frågan. Ett sätt att klara detta är att använda sig av statsbidrag. Därför föreslår motionärerna ett nytt, specialdestinerat statsbidrag som gemensamt får disponeras av landstingen och . Inom ramen för de överenskommelser om vissa ersättningarfrån sjukförsäkringen som träffas mellan staten och sjukvårdshuvudmännenträffades avtal om en ny ersättning till sjukvårdshuvudmännen för attunderlätta en utveckling mot öppnare vårdformer inom psykiatrin. Sedan dennaersättning, genom det första s.k. , omvandlatstill en samlad ersättning per invånare ingår ersättningen för öppnarevårdformer inom psykiatrin numera i en särskild ersättning för avinstitutionaliseringinom hälso- och sjukvården. Sistnämnda ersättning har för beräknatstill ca 800 milj.kr. övertog sjukvårdshuvudmännen huvudmannaskapet förden av staten drivna mentalsjukvården m.m. I samband därmed träffades en överenskommelseom att staten på visst sätt skulle kompensera sjukvårdshuvudmännen förövertagandet. En särskild överenskommelse gäller därvid för åren 1982-1991.Inom ramen för anslaget E 6 Bidrag till allmän sjukvård utgår sålunda ettsärskilt statsbidrag till den psykiatriska vården. Bidraget för harberäknats till ca 169 milj.kr. Utskottet konstaterar att ersättningar för närvarandeutgår från staten till sjukvårdshuvudmännen för att bl.a. underlätta en övergångtill öppnare vårdformer inom psykiatrin men också till följd avsjukvårdshuvudmännens övertagande av mentalsjukvården från staten. Utskottet ärinte berett att ställa sig bakom krav på ytterligare ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen eller kommunerna när det gäller den psykiatriska vårdenoch öppnare vårdformer. Utskottet får i övrigt erinra om att den psykiatriskavård som får bedrivas med tvång är föremål förlagstiftningsarbete. En lagrådsremiss har aviserats till senare detta år. Med detanförda avstyrker utskottet motion So453 (vpk). Utskottet har i det föregående avstyrkt motionsyrkanden omanslag för insatser mot vissa köer (se ovan s. 13f.), till etthjärnskadecentrum (s. 32) och för selentillskott till gravida (s. 42). I motion 1988/89:So502 av (vpk) har yrkats enhöjning av anslaget E 16 Bidrag till allmän sjukvård m.m. med . 2 delvis).Utskottet har under avsnittet om personalförsörjning avstyrkt motionskrav på statsbidrag till minskad helgtjänstgöring (se s. 21). Ut skottet avstyrker även kravet på en höjning av anslaget E 16. Utskottet har i ' övrigtinte något att erinra mot den föreslagna medelsanvisningen /89:SoU15 detta anslag. Utskottet har inte heller något att erinra mot de avregeringen föreslagna medelsanvisningar under anslagen E 1 och E 2. 1. beträffanderiktlinjer för hälso- och sjukvården m.m. attriksdagen avslår motion 1988/89:So423 yrkandena 1 och 3, 2. beträffandenedläggning av enskUda sjuk- och vårdhem att avslår motion1988/89:So458 yrkande 4, 3. beträffandeöversyn av stadgan för enskilda vårdhem att avslår motion 1988/89:So423yrkande 4, 4. beträffandehuvudmannaskapet för primärvården att avslår motion 1988/89:So437, 5. beträffandeändring i hälso- och sjukvårdslagen att avslår motion 1988/89:So423yrkande 6, 6. beträffandefritt läkarval auriksdagen avslår motion 1988/89:So440 yrkande 5, attriksdagen avslår motion 1988/89:So458 yrkande 1, 8. beträffandesärskilt statsbidrag för insatser mot vissa köer att avslår motion1988/89:So458 yrkande 3, 9. beträffandelagfäst rätt till värd inom annat landsting att avslår motion1988/89:So423 yrkande 2, 10. beträffandesjukvårdens resurser m.m. attriksdagen avslår motion 1988/89:So440 yrkandena 1 och 4, 11. beträffande etiska frågor i vården att avslår motion 1988/89:So525, 12. beträffandeåtgärderför en god vård att avslår motion 1988/89:So424, 13. beträffandepersonalförsörjningen inom vården attriksdagen avslår motionerna 1988/89:So423 yrkande 5, 1988/ 89:So440 yrkande 6,1988/89:So458 yrkande 5 delvis och 1988/ 89:So471, 14. beträffandevårdpersonalens arbetstider m.m. attriksdagen avslår motionerna 1988/89:So425 yrkandena 1 och 2, båda delvis,1988/89:So467 delvis och 1988/89:So502 yrkandena 1 och 2, båda delvis, 15. beträffande statsbidrag till minskadhelgtjänstgöring och andra personalpolitiska åtgärder attriksdagen avslår motionerna 1988/89:So425 yrkandena 1 och 2, båda delvis, och1988/89:So502 yrkandena 1 och 2 båda delvis, 16. beträffandeåtgärdsprogram för sjuksköterskor m.m. att avslår motion1988/89:So467 delvis, 17. beträffandeinvandrare med utländsk värdutbildning attriksdagen avslår motion 1988/89:SoSOl, 48 18. beträffande samhällstjänst 1988/89:SoU15 att avslårmotion 1988/89:So498 19. beträffande läkarförsörjning attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:So439, 1988/ 89:So458 yrkande 5delvis, 1988/89:So475 och 1988/89:So513 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 20. beträffandeåtgärder mot läkemedelsmissbruk m.m. atiriksdagen avslår motionerna 1988/89:So402, 1988/89:So450 och 1988/89:So503, 21. beträffande implantation av disulfiram att avslår motion 1988/89:So473, 22. beträffande invandrarkvinnors rätttill kvinnlig gynekolog m.m. att avslår motion 1988/89:So545 yrkande1, 23. beträffande rehabilitering avtortyroffer attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:So541 och 1988/ 89:So545 yrkande3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 24. beträffandevården av svårt hjärnskadade attriksdagen avslår motion 1988/89:So255 yrkandena 12 och 13, attriksdagen avslår motion 1988/89:So436, 26. beträffandeutbildning om smärta och smärtbehandling attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:So497 delvis, 1988/89:So544yrkande 1 och 1988/89:SoS46 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, 27. beträffandesmärtkliniker i varje landsting attriksdagen avlar motionerna 1988/89:So497 delvis och 1988/ 89:So544 yrkande 2, 28. beträffandekvinnors hälsa attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:So455 och 1988/ 89:So485 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, atiriksdagen avslår motion 1988/89:So426, 30. beträffande åtgärder mot sjukdomentoxoplasmos att avslår motion 1988/89 :So432, 31. beträffande förlossningsvårdensutformning att avslår motion 1988/89:So517, 32. beträffande gratis selentillskotttill gravida kvinnor att avslår motion 1988/89:So404, 33. beträffande återanvändning avhjärtstimulatorer att avslår motion 1988/89:So532, 34. beträffande signering avpatientjournaler attriksdagen avslår motionerna 1988/89:So447, 1988/89:So510 och 1988/89:So511, 35. beträffande registrering av sjukhusinfektioner att avslår motion 1988/89:So427, 4 1988/89. 36. beträffande dataregistrering av vaccinationer 1988/89:SoU15 att avslår motion 1988/89:So421, 37. beträffande värnpliktigas blodgivning att riksdagenavslår motion 1988/89:So496, 38. beträffande omstrukturering av den psykiatriskavården att avslår motion 1988/89:So4S3, 39. beträffandemedelsanvisning till bidrag till allmän sjukvård m.m. att med bifalltill propositionen och med avslag på motion 1988/89:So502 yrkande 2 iåterstående del till Bidrag till allmän sjukvård m.m. för /90anvisar ett förslagsanslag på 4 , 40. att riksdagenför /90 anvisar a) till ett förslagsanslag på , b) till Stadig kontroll av läkemedel m.m. ett förslagsanslag på . Stockholmden På socialutskottets vägnar Närvarande:Daniel Tarschys (fp), (), (), (),(), (), Per Stenmarck (m), (), (), (), (), RosaÖsth (c), (vpk), (), (), SinikkaBohhn (s) och (). Riktlinjer för hälso- och sjukvården (mom. 1) , Per Stenmarck och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "yrkandena 1 och 3." bort ha följandelydelse: Denu gällande riktiinjerna för hälso- och sjukvården innebär en kraftig bantning av sjukhusvården. Om man knyter oreaHstiska förhoppningar till primärvården och förebyggande vårdinsatser gör man emellertid patienter na en otjänst. Förebyggande vård utgör givetvis en nödvändig och mycket viktig del av vårdverksamheten, rnen det kommer ändå alltid att finnas ett behov av betydande resurser i form av bl.a. läns- och länsdelssjukhus. Den specialiserade sjukvården vid dessa sjukhus kan inte i någon betydande utsträckning ersättas av primärvård. Primärvården kan utgöra ett alternativ till länssjukvården endast i de gränsskikt där länssjukvårdens kvalificerade insatser inte behövs. I somliga områden år primärvården så utbyggd att enfortsatt utbyggnad /89:SoU15 bör anstå i avvaktan på en utredning omvad primärvården där kan prestera. Utskottet delar således den bedömning somgörs i motion So423 (m) att det är angeläget att en utvärdering av destrukturella förändringarna inom hälso- och sjukvården kommer till stånd. Även vad gäller riktlinjerna för hälso- och sjukvårdendelar utskottet motionärernas bedömning att de gällande riktlinjerna för hälso-och sjukvården bör omarbetas så att de överensstämmer med patienternasintressen och verklighetens krav. Regeringen bör sålunda förelägga riksdagenett förslag till reviderade riktlinjer för hälso- och sjukvården med beaktandeav vad utskottet ovan har anfört. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa; 1. beträffanderiktlinjer för hälso- och sjukvården attriksdagen med anledning av motion 1987/88:So423 yrkandena 1 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Nedläggning av enskilda vårdhem (mom. 2) (), (), Per Stenmarck(m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet, som" och slutar med "yrkande 4." bort haföljande lydelse: Vad gäller kraven i motion So458 (fp) om att hindranedläggning av enskilda vårdhem kan utskottet konstatera att det pågårnedläggning av många mindre enskilda sjuk- och vårdhem utifrån principen omavinstitutionalisering. Eftersom det finns ett stort behov av vårdoch omsorg anser utskottet det fel att små, väl fungerande enskilda sjuk- ochvårdhem skall tvingas upphöra. Utskottet anser att regeringen skall ta erforderligainitiativ för att ta till vara den personella, organisatoriska och fysiskaresurs som dessa hem representerar. Detta kan ske i samarbete med de enskildavårdhemmens intresseorganisationer samt . Vad utskottet anfört med anledning av motion So458 (fp)yrkande 4 bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa: 2. beträffandenedläggning av enskilda sjuk- och vårdhem attriksdagen med anledning av motion 1988/89:So458 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Översyn av stadgan för enskilda vårdhem (mom. 3) , Per Stenmarck och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet anser" och slutar med "avstyrks således." bort ha följandelydelse: Utskottet gör nu följande bedömning. Det kan ses både som en rättvisefråga och som en fråga omvalfrihet i 1988/89:SoU15 vården att enskilda vårdhem får ta emot sammapatientgrupper som vårdhem inom , om de uppfyller samma krav somman ställer på landstingens vårdhem för motsvarande patientkategorier.Motsvarande bör gälla gentemot primärkommunala vårdhem. Stadgan är dessutomilla anpassad till nyare lagstiftning på området. Enligt utskottets uppfattning finns det därför skäl att seöver stadgan och därmed föreskrifterna rörande vilka patienter som får vårdaspå enskilt vårdhem. Detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa: 3. beträffande översyn av stadgan för enskilda vårdhem attriksdagen med anledning av motion 1988/89:So423 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Ändring i hälso- och sjukvårdslagen (mom. 5) , Per Stenmarck och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet hyser" och slutar med "aktuell del. "bort ha följande lydelse: Utskottet delar bedömningen i motion So423 (m) att hälso-och sjukvårdens kravparagraf bör ändras. Kraven på valfrihet för patiententillgodoses inte med den nuvarande formuleringen. I stället bör lagtextenpreciseras och kompletteras i fråga om rätten att välja vårdgivare ochvårdform. En sådan förändring av hälso- och sjukvårdslagen måste görasskyndsamt och behöver inte samordnas med någon förändring avvårdfinansieringen. Regeringen bör enligt utskottets uppfattning återkommatill med förslag till förändrad lagstiftning med denna innebörd. anfört med anledning av motion So423 (m) yrkande 6 bör somsin mening ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 5 bort hemställa: 5. beträffande ändring i hälso- och sjukvårdslagen attriksdagen med anledning av motion 1988/89:So423 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Fritt läkarval (mom. 6) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "När det" och slutar med "(yrkande 5)." bort haföljande lydelse: I läkartäta områden är valfriheten stor genom attläkartjänsterna på sjukhus och vårdenheter är besatta med ordinarie läkare. Det finns gott om privatläkare att välja mellan, och företagshälsovården är väl utbyggd. I andra delar av landet däremot är många tjänster på sjukhus och på vårdcen traler vakanta eller upphålls tjänster med korttidsvikarier. Privatiäkare finns över huvud taget inte att tillgå. Få patienter har möjlighet att träffa en -2 Detta innebär en dålig eller obefintlig valfri- 1988/89:SoU15 het. Utskottet delar uppfattningen i motion So440 (c) att detär angeläget att ett fritt läkarval kan bli en verklighet för hela Sverigesbefolkning. Tillskott av offentliga och privata läkartjänster måste därför iförsta hand gå till de områden som har sämst möjlighet att erbjuda frittläkarval. Vad utskottet anfört med anledning av motion So440 (c) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 6 bort hemställa: 6. beträffandefritt läkarval