bet · GC01JoU21 · 1988-12-31 00:00:00 — Förslaget har även diskuterats i denparlamentariska arbetsgmpp som arbetar med förslag till en nylivsmedelspolitik. Jordbmksministem har i sitt förslag utgått ifrån detförslag som jordbmksnämnden tidigare lämnat. Förslagetinnebär i korthet att jordbmket ges en kompensation inom ramen årslivsmedelspolitiska beslut. Denna är av samma storlek som nämnden harföreslagit, men betalas ut på ett sätt som inte verkar produktionsstimulerandeoch därmed handelssnedvridande. Detsamma gäller för jordbmksnämndens förslag omprisstödet till jordbmket i norra . Prisematill lantbmkama hålls oförändrade, men de kompenseras på annat sätt.Finansieringen bör ske med införselavgiftsmedel och budgetmedel. På detta sättkommer lantbmkama att kompenseras utan att de reglerade priserna höjs. Det ärdå viktigt att detta även kommer konsumentema till del, dvs. att det utrymmesom uppkommer inte tas i anspråk av de efterföljande leden i livsmedelskedjan.Chefen för har för avsikt att senare föreslå regeringen attge statens pris- och konkurrensverk (SPK) i uppdrag att särskilt följa pris-och marginalutvecklingen i livsmedelskedjans industri- och handelsled. SPKskall om de finner att utvecklingen är anmärkningsvärd anmäla detta tillregeringen. Iregeringens proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. (1988/89:47 bil. 2) behandlades de livsmedelspolitiska målen och diskute rades graden av måluppfyllelse. Vidare analyserades i vad mån det främsta medlet, nämligen jordbmksprisregleringen, medverkat till att uppfylla dessa mål. Av genomgången framgick att livsmedelspolitiken har kommit att kännetecknas av en låg grad av måluppfyllelse och att nuvarande medel inte bidrar till måluppfyllelsen på ett tillfredsställande sätt. Som avisera des i propositionen har jordbmksministem efter regeringens bemyndig ande, mot bakgmnd av detta och den intemationella utvecklingen, tillkal lat en pariamentarisk arbetsgmpp med uppgift dels att utvärdera livsmedelspolitiska beslut, dels att utforma förslag till en ny livsmedelspo litik. Gmppens arbete skall vara klart och den nya po litiken bör kunna börja genomföras . Enförsta utgångspunkt för arbetsgmppen är ett sänkt gränsskydd. Nå- 1988/89:JoU21 gon ensidig svensk neddragning är dock inte aktuell. En andra utgångspunktär att de interna regleringarna minskas i omfattning och i vissa fallavskaffas. Den tredje utgångspunkten är att utveckla nya och mer direkta medelför att uppnå framför allt de beredskapsmässiga, regionalpolitiska ochmiljömässiga målen. Gmppens arbete och dessa utgångspunker ligger väl i linjemed GATT-förhandlingamas inriktning, såväl i sak som tidsmässigt. Neddragningav stöd och skydd, i första hand prisstöd, och övergång till mer direkta,icke-handelssnedvridande stöd är käman i det internationella arbete som nubedrivs. Reformerna underlättas om de genomförs gemensamt. Det är såledestillfredsställande av både nationella och intemationella skäl att det svenskareformarbetet har kommit i gång. Åtgärder for produktionsanpassning Tvåprissystemet för mjölk Undertiden tillämpas ett tvåprissy-stem förmjölk. Tvåprissystemet har i stort sett uppfyllt syftet att minskamjölköverskottet. Systemet är dock förenat med betydande nackdelar.Enligt regeringens beslut skall därför tvåprissystemet som villkor förutjämningsbidrag upphöra efter . Regeringenhar uppdragit åt statens jordbmksnämnd att utreda och lämna förslag omövergångsåtgärder inom den ordinarie prisregleringens ram eftertvåprissystemets avskaffande, i syfte att motverka negativa effekter för demindre producentema och för mjölkproducenterna i norra . Jordbmksnämndenhar studerat olika former av omfördelning inom mejeriregleringen som skulleunderlätta anpassningen för mjölkproducenterna i norra och för de småmjölkproducentema. Inom nuvarande regleringssystem föreligger i och för sigtekniska möjligheter att genomföra en omfördelning mellan olika kategorier avmjölkproducenter för att dämpa eller neutralisera eventuella effekter vidborttagandet av tvåprissystemet. Konsekvensema för de nämnda producentema ärdock svåra att fömtse. Nämnden har vid sin analys inte funnit det befogat attför närvarande vidta några åtgärder och har därför inte lämnat några förslag. Mjölkproduktionenär en produktionsgren med relativt lång avskrivningsperiod för investeringama.Lönsamheten inom mjölkproduktionen är relativt god. Trots dettaär investeringsviljan låg. Risken för kraftiga produktionsökningar under detkommande året är därför liten. Enligt jordbmksnämndens bedömning beräknasproduktionsökningen under /90 till ca ,motsvarande 2 ä av produktionen. Detär enligt jordbmksministems mening väsentligt att eventuellt nega tiva effekter för de aktuella producentgmppema begränsas. Mot bakgmnd av jordbmksnämndens prognos görs bedömningen att effektema för dessa gmpper torde bli begränsade. Jordbmksministem anser därför att man 42 inte nu bör vidtasärskilda åtgärder. måste dock sär- 1988/89: JoU21 skiltfölja utvecklingen för de nämnda gmpperna och ha en hög beredskap att vidtaerforderliga åtgärder samt anmäla till regeringen om utvecklingen ärsådan att regeringsingripanden är påkallade. Imotion Jo43 (c) påpekas att mjölkproduktionen i Norriand minskar trots vidtagnastödåtgärder. När tvåprissystemet tas bort blir följden ett sänkt mjölkprisäven i stödområdet, öm förslaget att avskaffa mjölksubventionerna bifalls avriksdagen kan dessutom en kraftig konsumtionsminskning förväntas. Mot angivnabakgmnd yrkar motionärerna att beslut om effekterna avtvåprissystemets upphörande fullföljs; dvs. att de negativa effektema förmjölkproducenterna i norra elimineras. Somframgår av propositionen tillämpas den -den 30 juni1989 ett tvåprissystem för mjölk. har under /88godkänt att tvåprissystemet upphör i enlighet med regeringensförslag i proposition 1987/88:165 (1987/88:JoU25 s. 28 29). I dettasammanhang gjorde utskottet vissa uttalanden om beslutets effekter för mindreproducenter och producentema inom stödområdet. Vidare föreslog utskottet bl.a.att vissa övergångsåtgärder skulle vidtas för att skydda dessa producenter motnegativa effekter av tvåprissystemets avskaffande. 20 milj. kr. avinförselavgiftsmedel från /88 skulle dessutom disponerasinom ramen för det särskilda åtgärdsprogrammet för norra . Motbakgmnd av jordbmksnämndens och jordbmksministems bedömningar kan utskottetgodta regeringens ställningstagande att det inte behövssärskilda åtgärder med anledning av tvåprissystemets avskaffande. Vid dennabedömning har utskottet bl. a. beaktat att riksdagspartiema inte sluter uppbakom det i kompletteringspropositionen framlagda förslaget om avskaffande avmjölksubventionema (se 1988/89: JoU6y). Som anförs i propositionen är detgivetvis väsentligt att eventuella negativa effekter för de aktuellaproducentgmppema begränsas. bör särskilt följa utvecklingen förde små mjölkproducentema och mjölkproducenterna i norra och ha en högberedskap att vidta erforderliga åtgärder för de nämnda gmpperna samt snarastanmäla till regeringen om utvecklingen är sådan att regeringsingripanden ärpåkallade. Det bör också redan i detta avsnitt påpekas att utskottet i detföljande föreslår en betydande resursförstärkning till gagn för jordbmket inorra . Detanförda innebär att utskottet ansluter sig till regeringens över väganden om tvåprissystemet för mjölk och att motion Jo43 kan lämnas utan någon vidare åtgärd från sida. Vegetabilier 1988/89: JoU21 Enligt1985 års livsmedelspolitiska beslut har jordbmksnäringen huvudansvaret föröverskottsproduktionen och produktionsanpassningen. skall emellertid staten ta ett ekonomiskt delansvar för överskottsarealenskostnader. Statens kostnader uppskattades då till ca 600 milj. kr. har emellertid statens andel uppgåtttill ca . skulle åtgärder vidtas för att minskaöverskotten och därmed kostnadsbelastningen för samhället och jordbmket. Våren1986 tillsattes den s.k. spannmålsgmppen med uppgift att lägga fram förslagtill hur kostnaderna för spannmålsöverskottet skulle kunna minskas redan från1987 års skörd, men även på . Gruppen har i olika rapporter lämnatsåväl överväganden som mer kortsiktiga och mer långsiktiga förslag. I densenaste rapporten, som presenterades , lämnades förslag tillåtgärder för att minska spannmålsöverskottet och stimulera till alternativmarkanvändning. Liksomför skörd har regeringen för hr 1989 bemyndigat statens jordbmksnämndatt medge Svensk spannmålshandel, ekonomisk förening att ingå avtal medjordbrukare i vilka jordbmkaren åtar sig att möt ersättning från föreningenminska sin areal spannmål och andra grödor som omfattas avjordbmksprisregleringen samt att hålla bmkningsenhetens hela åkerareal besådd.Dessa avtal skulle i huvudsak överensstämma med spannmålsgmppens förslag. Underår 1988 slöts totalt 25 885 avtal och omställningsärealen uppgick till drygt260 000 ha. Spannmålsöverskottet beräknades därigenom minska med ca 700 000ton, vilket ger en positiv nettoeffekt för spannmålskassan på ca ISO milj. kr.För år 1989 har ca 250 000 ha anmälts. Effekten på spannmålsöverskottet år 1989beräknas bli av samma storleksordning som , medan den positivanettoeffekten för spannmålskassan beräknas till 100150 milj. kr. Resultatet avomställningsprogrammet är enligt jordbruksministerns uppfattning gott. Anslutningentill omställningsprogrammet är alltså god liksom . De arealer sommer varaktigt lagts om till annan användning än spannmålsproduktion äremellertid marginella. Av miljöskäl är ett krav för bidrag inom programmet attden anslutna arealen skall vara besådd. gav docklantbmksnämnderna dispens från detta krav för närmare hälften av den anslutnaarealen. Ioch med utgången av /90 löper den femåriga övergångsperiodenut. Under det påföljande året bör en ny livsmedelspolitik börja genomföras. Motbakgmnd av vad nu redovisats har jordbmksministem inte för avsikt att föreslåregeringen någon ytterligare förlängning av omställningsprogrammet. Riksdagenuttalade att det är angeläget att de medel som staten ställer till förfogande för att underlätta produktionsanpassningen utnyttjas för att stödja en inriktning av produk- 44 tionen som så snart sommöjligt minskar belastningen på samhällets och 1988/89: JoU2l på lantbmketsekonomi. Iriksdagens beslut om reglering av priserna på jordbmksprodukter, m.m. våren1988 (prop. 1987/88:165, JoU2S, rskr. 385) uttalade att det ärviktigt att medlen utnyttjas på ett sätt som även i vidare mening bidrar tilluppfyllandet av de fastställda målen för livsmedelspolitiken. Vidvalet av åtgärder för att minska belastningen är det viktigt att beakta deregionala, fördelningsmässiga och miljöpåverkande effekterna av de olikaåtgärder som prövats eller kan komma i fråga för att främja en ändamålsenligproduktionsstmktur. Enligt beslut ankommer det på regeringen attbesluta om sådana åtgärder. Regeringenhar skörd fastställt statens delansvar för överskottsarealen till225 milj. kr. Regeringen har också beslutat hur dessa medel skall disponeras.Totalt högst 145 milj. kr. skall användas till ekonomiskt stöd för delsomläggning till alternativ odling, dels odling av fånggrödor. Vidare skall 50milj. överföras till Stiftelsen där medlen skall användasför att finansiera försöks- och utvecklingsinsatser för alternativ användningav åkermarken i syfte att minska kostnadema för överskottsarealen. Resterande30 milj. kr. skall användas för bidrag till jordbmksföretag som vidtaråtgärder som minskar den spannmåls-producerande arealen och ökarvariationsrikedomen i kulturlandskapet i framför allt slättbygder. Världsmarknadsprisernafluktuerar väsentligt över tiden. De har ökat avsevärt under det senaste åretmen ligger fortfarande långt under de svenska spannmålspriserna. Det är i daginte möjligt att avgöra till vilket pris det svenska spannmålsöverskottet av1989 års skörd kommer att kunna exporteras. Exportkostnaderna, dvs. skillnadenmellan svenskt pris och världsmarknadspris, är fortfarande höga, men är svåraatt fömtsäga även på relativt kort sikt. Med hänsyn till denna osäkerhet omexportkostnaderna anser jordbruksministern det inte vara meningsfullt att idagsläget fastställa ett belopp för statens delansvar för /90. Regeringenhar budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 11), mot bakgmnd avden osäkerhet som föreligger, föreslagit att den under förslagsanslagetPrisreglerande åtgärder på jordbmkets område upptagna anslagsposten Samhälletsdelansvar för överskottsarealen tas upp som en förslagsvis post av I 000 kr.Riksdagen har beslutat i enlighet med regeringens förslag (JoU 12, rskr. Medantagande om en exportkostnad på . per kg spannmål kan del-ansvarskostnadenför skörd beräknas till 200 milj. kr. I beräkningen har då ävenhänsyn tagits till beslut att statens delansvar skall utgöra avkostnadema för ett exportöverskott vid normalskörd som trappas ned enligt enviss plan för vilken staten påtagit sig detta ansvar,från till miljoner kg det sista året.Jordbmksutskottet har närmare redogjort för denna avtrappningsplan och desstidigare tillämpning (1987/88: JoU25). Beloppet bör dock fastställasnär de fömtsättningar och omständigheter som nämnts är klariagda. skallmedlen i enlighet med beslut utnytt- 45 jas på ett sätt som även ividare mening bidrar till uppfyllandet av 1988/89: JoU21 mål förlivsmedelspolitiken. Vid valet av åtgärder för att minska belastningen påsamhällets och lantbmkets ekonomi är det därvid enligt beslutviktigt att beakta de regionala, fördelningsmässiga och miljöpåverkandeeffektema av de olika åtgärder som prövats eller kan komma i fråga för attfrämja en ändamålsenlig produktionsstmktur. Iflera motioner yrkas att omställningsprogrammet förlängs. Dessa är Jo46 avSven-Erik Lorentzon m. fl. (m), Jo54 av och (),JoSS av m. fl. (fp), JoSS av och ()och Jo67 av m. fl. (vpk). Enligt vpk- motionen bör dessutomersättningsbeloppen höjas (yrkandena 17 och 18). En bättre hantering av 1989års ansvarsmedel fömtsätts (yrkande 14). Imotion Jo57 av m. fl. (c) yrkas att staten även i fortsättningentar ett delansvar för den s. k. överskottsarealen och deltar i omställningsarbetet. Enligtmotion Jo46 yrkande 6 skall vidare statens delansvar skörd vara av de verkliga kostnadema vid normalskörd. Förslag om medelsanvisning tillSvensk spannmålshandel bör framläggas när de verkliga kostnadema är kända(yrkande 7). Liknande synpunkter framförs i fp-motionen JoSS yrkandena I och 2. Äveni motion Jo49 av m. fl. (c, m, fp) yrkas ett fortsatt statligtdelansvar för överskottsproduktionen. Imotion Jo64 av och () yrkas att arealbidragutgår för att bibehålla det öppna landskapet och att omställningsprogrammetförlängs och utvärderas. Utskottetbehandlar här bl. a. frågan om statens ansvar för överskottsarealens kostnaderoch programmet för omställning av spannmålsproduktionen m.m. Jordbmksnäringenbefinner sig i en period som präglas av viss osäkerhet angåendeeffekterna av pågående utredningsarbete och de intemationella överenskommelsemapå jordbmksområdet. Som anförs i bl. a. kommittmotion JoS7 harnäringen tagit ett betydande ansvar för att nedbringa spannmålsöverskottet ochde gemensamma kostnaderna för detta. Riksdagenslivsmedelspolitiska beslut innehåller bl.a. bestäm melser om ansvaret för spannmålsöverskottet varav kommande budgetår utgör det sista. Enligt utskottets uppfattning innebär beslut att statens delansvar skörd skall uppgå till av de verkliga kostnaderna vid normalskörd, dvs. utan avtrapp- ning och med utgångspunkt i ett spannmålsöverskott av . Ef tersom utskottets ställningstagande vilar på ett tidigare fattat riksdagsbe slut kan det inte anses strida mot det detta år som 46 medverkat till.Kostnadema för det statliga delansvaret får belasta 1988/89: JoU21 anslagetPrisreglerande åtgärder på jordbmkets område. Vad gäller det statligadelansvaret på , efter utgången av den femåriga övergångsperioden,fömtsätter utskottet att denna fråga kommer att behandlas av denlivsmedelspolitiska arbetsgmppen. anfört med anledning av motionema Jo46 yrkande 6, Jo49 yrkande 4,JoSS yrkande 1 och Jo57 yrkande 1 om det statliga delansvaret årsspannmålsskörd bör godkännas av . Utskottetinstämmer även till stor del i de synpunkter som anförs i vpk-motionen Jo67(yrkande 14) om hanteringen av delansvaret spannmålsskörd.Härvidlag hänvisas till de uttalanden som gjorts i utskottets betänkande1988/89: JoU 12 punkt 12. Vad gäller den slutliga dispositionen av 1988 årsansvarsmedel kan utskottet visserligen konstatera att regeringens beslut idetta avseende tillgodoser många angelägna önskemål om t.ex. främjande avaltemativ odling och altemativ produktion, liksom miljöintressena. mening är det emellertid angeläget att kommande beslut omdispositionen av ansvarsmedel fattas i nära samråd med näringen och medverkartill en framtida önskvärd minskning av spannmålsöverskottet. Vad utskottetanfört med anledning av motion Jo67 yrkande 14 bör ges regeringen till känna. Genomdetta ställningstagande tillgodoses i stor utsträckning även motionema Jo46yrkande 7 och JoSS yrkande 2. Isamband med prövningen av regeringens förslag att omställningsprogrammet ejbör förlängas har utskottet tagit del av en skrivelse från stats-ministem ochjordbmksministem till , vari bl. a. bekräftas attregeringen är beredd att pröva olika förslag från LRF:s sida om hur enomställning av som tillfälligt tar vid där Omställning 90 slutar skall kunna fungera i avvaktan på att en ny jordbmkspolitik hinnerträda i kraft. En utgångspunkt för sådana förslag bör vara att de leder mer beständig och miljövänlig omställning än den som blivit resultat avOmställning 90. Utskottetanser det värdefullt att regeringen är beredd att överväga en tidsbegränsad förlängning av omställningsarbetet. Utskottet vill för sin del framhålla att det finns ett behov av ett fortsatt omställningsarbete i någon form vari både samhället och näringen medverkar. Det bör ankomma på regeringen och näringen att i samråd utforma ett system för omställnings verksamheten. Utskottet fömtser dock att man i detta sammanhang even tuellt måste ompröva det nuvarande ersättningssystemet, som enligt gjorda erfarenheter bl. a. möjliggjort omfattande dispenser från kraven på insådd av s. k. fånggrödor. Som framgår av regeringens skrivelse bör det fortsatta omställningsarbetet i första hand gälla /91, i avbidan på beslut om en ny jordbrukspolitik. Tidpunkten för en övergång till ett annat system bör givetvis anpassas efter de förhållanden som råder inom jordbmksnäringen med en skördesäsong som i huvudsak infaller ef ter . Utskottet instämmer således i huvudsak i de yrkanden som framförts i motionerna Jo46 yrkande 4, JoS4, JoSS yrkande 3, JoSS yrkande 4, Jo64 yrkande 2 och Jo67 yrkande 17. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetär dock inte berett att i detta läge tillstyrka yrkande 18 i mo- 1988/89:JoU21 tion Jo67 om att ersättningsbeloppen i omställningsprogrammet bör höjas.Den frågan bör prövas inom ramen för den verksamhet som utskottet förordatovan. Imotion Jo64 (c) yrkande 1 anförs farhågor för att ändrade fömtsättningar förjordbmksproduktionen utgör ett hot mot det öppna och levande landskapet. Ettarealbidrag bör enligt motionen utgå för att hålla landskapet öppet. Utskottetvill i denna fråga hänvisa till de olika stödformer som införts för bl. a.naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet och till det regeringsbeslut omdispositionen av ansvarsmedel som redovisats i det föregående. Enligtsistnämnda beslut har 30 milj. kr. avsatts för bidrag till jordbmksföretag somvidtar åtgärder för att öka variationsrikedomen i kulturlandskapet islättbygder m. m. Motionen bör i denna del anses tillgodosedd med vad utskottetanfört. Prisregleringen på jordbruksprodukter under regleringsåret1989/90, utom vissa speciella frågor angående socker Jordbmksnämndenhar efter överläggningar med Lantbmkamas förhandlingsdelegation och nämndenskonsumentdelegation lämnat förslag om en ettårig prisregleringsperiod förjordbmksprodukter. Nämndens förslag har godtagits av konsumentdelegationen meninte av Lantbrukarnas förhandlingsdelegation. Perioden omfattar tiden den 1juli 1989 - . Tillgmnd för de överläggningar jordbmksnämnden nu har haft har legat bl.a.uppgifter om pris- och marknadsutveckling, kostnadsutvecklingen inom jordbmketoch förädlingsindustrin, jordbrukarnas inkomstförhållanden samt denintemationella utvecklingen. Närdet gäller kostnadema inom jordbmket har utvecklingen t. o. m. januari månad1989 beaktats. För förädlingsindustrin utgår enligt förslaget kompensationgenom att kostnadsutvecklingen september- december 1988beaktats. Dessutom haren slutavstämning gjorts för regleringsåren 1987/88 och1988/89. Som utgångspunkt för diskussionerna om inkomstkompensation har legatbl. a. inkomstjämförelser med andra gmpper. Vidare har beaktatsproduktivitetsutvecklingen inom jordbmket och höjda egenavgifter den 1 januari19S9. En närmare redogörelse för de faktorer som har beaktats finns ijordbmksnämndens förslag (bilaga 2 till propositionen). Jordbmksministembiträder jordbmksnämndens förslag vad avser kom pensationsbeloppens storlek. Med hänsyn till GATT-överenskommelsen som tidigare redovisats föreslår jordbmksministem emellertid en annan finansiering än jordbruksnämnden och även en annan form för kompensa tionen. På samtliga punkter där nämndens förslag frångås är syftet att jord bmksministems förslag skall vara förenligt med GATT-överens kommelsen. På dessa punkter har överläggningar ägt mm med represen- 48 tanter förjordbmksnäringen och konsumenterna samt jordbmksnämden /89: JoU21hörts. Jordbmksnämndenföreslår att ett kompensationsbelopp på 720 milj. kr. tillförs jordbmket genomprishöjningar . Även jordbmksministem föreslår att jordbmkettillförs 720 milj. kr. men att kompensationen finansieras med införselavgifterutanför den s. k. fördelningsplanen. Kompensationen bör ges på annat sätt ängenom prishöjningar. Det angivna beloppet på 720 milj. kr. fördelas på följandesätt: 24,7 milj. kr. avsätts till låginkomstsatsning, 8,8 milj. kr. användstill finansiering av djurens hälso- och sjukvård samt 10 milj. kr. används föratt bibehålla pristillägget för får- och lammkött på nuvarande nivå. föreslagit att 56,5 milj. kr. av kompensationsbeloppet tillförsskördeskadefonden. Ytterligare 3,5 milj. kr. skall enligt nämndens förslag tillförasfonden från fonderade försäljningsavgifter för socker. Dessa överföringar är ienlighet med gällande riksdagsbeslut om skördeskadeskyddet (prop. 1987/88:74,JoU 16, rskr. Enligt beslutet skall tills vidare åriigen föras 60 milj.kr. Som tidigare nämnts gäller för överenskommelsen föråren 1989 och 1990 att hänsyn får tas till ländernas befintliga lagstiftning.Eftersom gmnden för de av jordbmksnämnden föreslagna överföringama tillskördeskadefonden är det nämnda riksdagsbeslutet strider de inte motGATT-överenskommelsen. Jordbmksministem tillstyrker därför nämndens förslag. Avden totala kompensationen på 720 milj. kr. används således till dessa åtgärdertotalt 100 milj. kr. Avdet totala kompensationsbeloppet på 720 milj. kr. återstår efter de nämndaändamålen 620 milj. kr. Jordbmksnämndenföreslår att denna kompensation ges genom prishöjningar på olika produkter.Med hänsyn till GATT-överenskommelsen är jordbmksministem inte beredd atttillstyrka jordbmksnämndens förslag. Jordbmksministem anser emellertid attkompensationen skall tillfalla de enskilda lantbmkama, men betalas ut på ettsätt som inte verkar produktionsstimulerande och som därmed är förenligt medGATT. Enligtjordbmksministem bör kompensationen baseras på antal djur av olika slag resp.antal hektar av berörda prisreglerade grödor. En utgångspunkt bör vara denprofil på fördelningen mellan olika produktionsgrenar som jordbmksnämndensförslag har. Ett gmndläggande krav är att kompensationssättet inte skall varaproduktionsstimulerande. Kompensationen bör därför gmndas på en historisk bas.Utgångspunkten bör härvid vara att uppgifter bör användas.Emellertid bör en utgångspunkt vara att kompensationen skall tillfalla deaktiva bmkama eller äg-ama. Det innebär alltså att nystartade skall ha del avkompensationen, medan de som slutat inte skall kompenseras.