bet · GC01FöU12 · 1988-12-31 00:00:00 — Försvarsministern behandlar i särskilda avsnitt denfortsatta utvecklingen inom de i totalförsvarets civila del ingåendefunktionerna - Civil ledningoch samordning (s. 19-21), - Befolkningsskyddoch räddningstjänst (s. 21-29), - Psykologisktförsvar (s. 29-30), - Hälso- ochsjukvård m.m. (s. 30-31), - Telekommunikationer(s. 31-32), - Transporter (s.32), (s. 33-34), - Energiförsörjning(s. 34-36), ' - Försörjning medindustrivaror (s. 36-38) och - Övriga viktigasamhällsfunktioner (s. 38-44). Utskottet konstaterar att försvarsbeslut angerverksamhet av särskild betydelse för att krigsskedet skall ges högprioritet. särskiltfunktionerna Befolkningsskydd och räddningstjänst; Hälso- och 1988/89:FöU12sjukvård m.m. samt Transporter vilka alla har att uppfylla mål som lagts fast i1987 års totalförsvarsbeslut. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attutskottet i ett yttrande denna dag till socialutskottet understryker det angelägnai att uppbyggandet enligt försvarsbeslut av hälso- och sjukvården ikrig påskyndas. Betydelsefulla områden är också funktioner som innefattartekniska försörjningssystem, t.ex. kommunalteknisk försörjning ochdistributionssystem inom energiområdet. Utskottet anser att vad föredragande statrådet har anförtrörande den fortsatta utvecklingen av de olika funktionerna inom den civiladelen av totalförsvaret i stora drag och i allt väsentligt har den inriktningsom totalförsvarsbeslut angivit. Frågan om ekonomiska resurser för attgenomföra denna försvarsbeslut fastlagda utveckling behandlarutskottet i annat sammanhang. Vad föredragande statsrådet anfört om denframtida utvecklingen av funktionerna inom det civila totalförsvaret börriksdagen därför enligt utskottets mening lämna utan erinran. Utskottet övergår att behandla en rad motioner från denallmänna motionstiden som har anknytning till vissa av de funkfioner varsframtida utveckling utskottet i det föregående har behandlat. Motionernabehandlas grupperade funktionsvis. Motioner med anknytning till funktionen Civil ledning ochsamordning Av de under den allmänna motionstiden väcktamotionerna har motionerna FÖ503 (c), yrkandena 3-6, FÖ501 (m), Fö507 (s), FÖ510(c) och Fö511 (c) anknytning till funktionen Civil ledning och samordning. 1 motionerna FÖ503 (c) och FÖ511 (c) föreslås olikautredningar med anknytning till det civila totalförsvarets ledning. Enligtmotionärerna i motion Fö503 bör ÖCB och SRV i syfte att förbättra samordningenmellan de båda myndigheterna utreda den centrala ledningen (yrkande 4). Vidarebör man enligt motionärerna inom ramen för en i budgetpropositionen aviseradöversyn av samtliga statliga verk närmare granska hur dessa tar beredskapshänsyni samhällsplaneringen (yrkande 5). 1 motion Fö511 (c) föreslås att hos regeringenskall begära en översyn av civilbefälhavarinstruktionen och en lagstiftning somreglerar civilbefälhavarnas föreskriftsrätt gentemot sjukvårdshuvudmännen. Utskottet vill beträffande yrkande 4 i motion FÖ503 (c) omen utredning i syfte att främja samordningen av ÖCB:s och SRV:s verksamheterinra om att denna samordning togs upp som en central fråga redan i sambandmed tillkomsten av ÖCB och SRV. Det kan vidare framhållas att chefen för närvarande ingår i styrelsen för SRV medan chefen för på motsvarandesätt är ledamot av . Enligt vad utskottet har inhämtat fungerarsamarbetet i den fastlagda organisationen bra. Utskottet anser därför att den imofionen föreslagna utredningen inte behöver genomföras. Mofion FÖ503 (c),yrkande 4, bör därför inte bifallas av . Utskottet anser det inte heller vara motiverat att, somföreslås i yrkande 5 i motion Fö503 (c), den i budgetpropositionen aviseradeutredningen av de statligaverken skall ges i uppgift att särskilt granska i vilken utsträckning och 1988/89:FöU12 på vilketsätt dessa tar beredskapshänsyn i beredskapsplaneringen. sammanhangetpåpekas att det enligt den så sent som utfärdade verksförordningen(1987:1100) åligger myndighetschef att i verksamheten beakta dekrav som ställs av hänsyn till totalförsvaret, en föreskrift som utskottetutgår från efterlevs av verksledningarna. Sålunda bör inte heller motionFÖ503 (c) i nu behandlad del bifallas. Utskottet anser inte heller att den översyn avcivilbefälhavarinstruktionen (1988:1121) som föreslås i motion Fö511 (c)behöver genomföras. Underlag i detta hänseende kommer att tas fram inom ramenför en pågående översyn av civilförsvarslagstiftningen m.m. ().Även den översyn överbefälhavaren och ÖCB genomför rörande ledningen avtotalförsvaret på skilda nivåer har betydelse i sammanhanget. Motionärensförslag om lagstiftning rörande civilbefälhavarnas föreskriftsrätt gentemotsjukvårdshuvudman bör också ses mot bakgrund av resultatet av nämndautredningsarbete. Motion FÖ511 (c) bör därför avslås av . Beträffande ett i motion FÖ510 framfört förslag attinrätta en civilförsvarshögskola för kvalificerad utbildning i civil beredskapoch civilförsvar erinrar utskottet om att behandlatdenna fråga (prop. 1988/89:52, FöU 10, rskr. lämnade därvid utanerinran vad försvarsministern i proposition 1988/82:52 om vissa personalfrågorinom försvaret m.m. anförde om att förutsättningarna att inrätta en sådanhögskola skulle närmare utredas. Något ytterligare ställningstagande i fråganbör inte göras av . Motion Fö510 (c) bör därför inte bifallas. Motionerna FÖ503 (c), yrkandena 3 och 6, och FÖ501 (m) tarupp beredskapsfrågor med anknytning till den kommunaltekniska försörjningen. Denna verksamhet är, vill utskottet inledningsvisframhålla, av stor betydelse för såväl freds- som krigssamhället eftersom deninnefattar den betydelsefulla försörjningen med el, gas, värme samt vatten.Redan för att säkra de fredstida behoven på dessa områden behövs detsäkerhetsåtgärder som det ankommer på kommunen att vidta. För åtgärder somhärutöver krävs för att motverka krigstida störningar har det ställts särskildamedel till ÖCB:s disposition för bl.a. installationer av reservanordningar ochåtgärder som möjliggör start och drift av särskilda delsystem. ÖCB har sålunda inom ramen för ett projekt kallat (riskanalys fred-kris-krig) utvecklat en metod för integreradriskhantering i syfte att tillgodose behovet av reservanordningar och att ökauthålligheten i fråga om försörjningen. Projektet bedrivs försöksvis isamarbete med , , statens energiverk ochstatens vattenfallsverk. Kommuner som genomfört en sådan riskanalys kan fåersättning av statsmedel med halva kostnaden för anskaffning av reservanordningari den mån analysen visar att dessa behövs. Ett skäl till utvecklandet av dennametod är att få en grund för bedömning av hur stort behovet avberedskapsåtgärder i krig är utöver vad kommunerna behöver för att mötafredstida störningar. 1 motion FÖ503 (c), yrkande 3, framhåller motionärernaKRAS-projektets positiva betydelse för kommunernas beredskapsplanering. Utöver att osä- 28 kerheten ifinansieringsfrågan elimineras ökar projektet, enligt motionärer- 1988/89:FöU12 na,politikers och tjänstemäns medvetenhet om beredskapsfrågorna och utvecklarpraktiska arbetsformer och rutiner internt mellan kommunernas förvaltningarliksom mellan kommuner och näringsliv, länsstyrelser- och Motionärerna anser därför att försöksverksamheten med kommunalriskanalys bör genomföras i samtliga kommuner. 1 ett annat yrkande (yrkande 6) i motion FÖ503 (c) erinrarmotionärerna om vattenförsörjningens sårbarhet som följd av att de vattentäktersom utnyttjas är stora och distribufionsledningar och vattentorn tydligtutmärkta. Vattenförsörjningen i sin helhet bör enligt mofionärerna bli föremålför analyser och studier. Motion Fö501 (m) behandlar vår sårbarhet när det gällerelförsörjningen. Motionären erinrar om att sårbarhetsutredningen med förödandetydlighet visade det svenska samhällets beroende av elektrisk ström. Dennautredning har, hävdar motionären, av de flesta ansvariga myndigheter placeratsi arkiv. Han anser att de myndigheter som har ansvaret för befolkningsskyddetbör få instruktioner att ta fram program för att effekterna av en meromfattande distribufionsstörning i eldistributionen skall kunna lindras. Utskottet noterar att ÖCB i sin programplan framhåller attsårbarheten inom den kommunaltekniska försörjningen är påtaglig, främst inomel-, vatten- och värmesystemen. Åtgärder i syfte att minska denna sårbarhet ärangelägna. Utskottet ser bl.a. det s.k. som ett lämpligt systematt stimulera kommunerna att vidta åtgärder i detta syfte. Genom att bygga utden redan i fredsfid angelägna beredskapen inom den kommunaltekniskaförsörjningen för beredskapsbehoven även i krig skapas en för såväl fred somkrig integrerad beredskap på detta område. För statliga bidrag till sådanatilläggsåtgärder för krigsberedskapen inom ramen för har ibudgetpropositionen (s. 57) för /90 beräknats ytteriigare 21,6milj. kr., vilket innebär att totalt ca 60 milj. kr. kommer att stå till ÖCB:sförfogande för ändamålet nästa budgetår. Förutsättningar föreligger sålunda att ytterligarekommuner kan ingå i projektet nästa budgetår, något som ligger i linje medyrkande 3 i motion Fö503 (c). Motionsyrkandet får därmed anses tillgodosett ochbör avslås av . De i motionerna FÖ503 (c) och Fö501 (m) behandlade behovenatt minska vattenförsörjningens och eldistributionens sårbarhet är centralafrågor som utskottet räknar med kommer att beröras försvarskommittésarbete och i väsentlig mån redan nu kan bli fillgodosedda genom de åtgärder somenligt vad som framgår av det föregående redan står fill buds inom ramen förKRAS-projektet. Även yrkande 6 i motion FÖ503 och motion Fö501 bör därföravslås. Utskottet vill slutligen här behandla mofion Fö507 (s) ivilken motionären erinrar om att bostadsförvaltande företags områdeschefer haren stor kännedom om de bostadsområden där de tjänstgör. Denna bör, enligtmotionären, tas till vara i den kommunala beredskapsuppbyggnaden. Dettaförutsätter dock, anför han, att denna personal inte inkallas för sedvanligtjänstgöring i stridande förband eller motsvarande. Utskottetkonstaterar att den civila delen av totalförsvaret i stor utsträck- 29 ningbygger på det civila samhällets resurser. Erfarenhet och kunnande från1988/89:FöU12 verksamhet i det civila samhället bör därför utnyttjas iberedskapsplaneringen . Den personal motionen avser är självfallet en tillgångsom om möjligt bör tas till vara vid uppbyggandet av den kommunala beredskapen.Utskottet kan dock inte dela motionärens uppfattning att ifrågavarandeområdeschefer. för detta ändamål skall ges generellt uppskov med sinmilitärtjänstgöring. Behovet att utnyttja den här aktuella personalen för denkommunala beredskapen måste i varje enskilt fall vägas mot andra viktigapersonalbehov inom totalförsvaret, t.ex. för viktiga befattningar inom detmilitära försvaret. bör sålunda inte bifalla motion FÖ507 (s). Motioner med anknytning till funktionen Befolkningsskyddoch räddningstjänst Utskottet behandlar under denna rubrik fyra motioner frånden allmänna motionstiden - Fö402 (m), yrkande 5, FÖ506 (m), FÖ508 (s) ochFö513 (c) - som rör befolkningsskyddet och räddningstjänsten i krig. Vidarebehandlar utskottet i detta avsnitt en rad motioner rörande personal- ochutbildningsfrågor m.m.: Fö701 (c), FÖ707 (s), FÖ710 (s), Fö711 (fp), FÖ713 (s),FÖ719 (m), FÖ724 (s) och FÖ727 (mp). Utskottet har också till detta avsnittsammanfört en rad motioner rörande transport av farligt gods, nämligen FÖ204,yrkande 7, Fö702 (fp), Fö703 (c), Fö704 (mp), Fö705 (fp), FÖ708 (s), FÖ716(mp), Fö723 (m), Fö725 (mp), Fö728 (c), Fö729 (vpk), FÖ730 (mp), FÖ731 (mp) ochFö732 (c). Slutligen tar utskottet här fill behandling upp tre motioner (Fö712c, Fö721 fp och Fö726 s) som rör sotningsverksamheten. Motionerna Fö506 (m) och Fö508 (s) behandlarskyddsrumsituationen i . Enligt motion FÖ508 (s) kommer dennuvarande bristen på skyddsrum i att i ett krigsläge krävautrymningar i en sådan storleksordning att möjligheterna att där bedriva ordnadsamhällsverksamhet starkt reduceras. Man måste därför enligt mofionärerna tasärskild hänsyn till och dess omgivningar när det gäller behovetav skydd för befolkningen. Också enligt motion Fö506 (m) måste åtgärder vidtasi fråga om skyddsrumsbyggandet i . I denna motion pekarmotionärerna särskilt på svårigheten för hemskyddsorganisa-tionen att på grundav brist på skyddsrum kunna fullgöra sina uppgifter. Utskottet är väl medvetet om den brist på skyddsrum somfinns i våra storstäder, bl.a. till följd av tidigare tillämpade principer förutrymning. Frågan har uppmärksammats i olika sammanhang. ochstad är bl.a. prioriterade vid fördelningen av medel för såväl nybehovs- sombristtäckningsskyddsrum. kommer de närmaste dagarnaatt lägga fram ett betänkande som ger en samlad syn på befolkningens behov avskydd i krig i olika delar av vårt land. I avvaktan på resultatet avberedningen av befolkningsskyddskommitténs förslag bör inte uttalasig i frågan. Motionerna Fö506 (m) och Fö508 (s) bör därför inte bifallas avriksdagen. Motion FÖ513 (c) tar upp frågor kring befolkningsskyddet inedre . Motionärerna befarar att den nya mål- och riskanalys som befolkningsskyddskommitténutarbetar skall leda fill att /89:FöU12 som ett bedömtlågriskområde kommer att eftersättas när det gäller befolkningsskyddet mednegativa konsekvenser för alarmeringen och utbildningen av personal förcivilförsvaret i denna region. Motionärerna bedömer att en minskad utbildningbl.a. medför risk att Sandöskolan kan komma att läggas ner. 1 motionen föreslåsökade resurser för befolkningsskyddet i . Utskottet konstaterar att de frågor rörandebefolkningsskyddet i som aktualiseras i motion FÖ513 (c)är också de nära förknippade med resultatet av befolkningsskyddskommitténsarbete. Av betydelse i sammanhanget är också de överväganden årsförsvarskommitté enligt sina direktiv har att göra rörande bl.a. alarmering. Iavvaktan på en slutlig utvärdering av resultatet av det sålunda pågåendeutredningsarbetet bör inte göra något uttalande i frågan. MotionFÖ513 (c) bör sålunda inte bifallas av . Enligt yrkande 5 i motion Fö402 som rör försvaret av Skånesaknar civilförsvarets undsättningsenheter kapacitet att, såsom det krävs,användas direkt efter mobilisering. Utskottet ser allvarligt på de påtalade bristerna iundsättningsenheternas förmåga till omedelbara insatser efter mobilisering.Utskottet räknar dock med att en förbättring genom olika åtgärder bl.a. ökadövningsverksamhet skall komma till stånd utan att uttalar sigi frågan. Motion FÖ402 (m) bör avslås såvitt nu är i fråga. 1 två motioner - FÖ710 (s) och Fö719 (m) - som utskottetnu övergår att behandla tar motionärerna upp vissa utbildnings- ochpersonalfrågor. Enligt motionären i motion FÖ710 (s) saknas dettillräcklig kapacitet för utbildning av brandpersonal med eftersläpning iutbildningen som följd. Utskottet har inhämtat att antalet utbildningsplatser försåväl brandmästare som brandförmän och brandmän kommer att väsentligt utökasnästa budgetår. Utskottet räknar med att det därigenom skapas en bättre balansmellan behov och resurser för utbildning av räddningstjänstpersonal än den somför närvarande råder. Motion Fö710 bör inte bifallas. 1 motion Fö719 (m) vänder sig motionären mot att högstanivån i karriären för deltidsanställt brandbefäl avskaffats och attsmåkommunernas deltidsanställda brandbefäl inte heller kan komma i fråga förutbildning till heltidsanställt befäl. Motionären anser att de bestämmelser iräddningstjänstförordningen (1986:1107) som hindrar den i motionen förordadeväxlingen mellan deltids- och heltidsanställning inom brandbefälskarriären böravskaffas. Utskottet vill inledningsvis erinra om att det hinder förräddningstjänstper sonalen att växla från deltids- till heltidskarriär hänger samman med den ambitionshöjning som åsyftades med den nya räddningstjänstlagstiftningen och det nya utbildningssystemet för räddningstjänstpersonalen bl.a. när det gäller kommunernas förebyggande och skadeavhjälpande förmåga. Utskot tet anser att i avvaktan på ytterligare erfarenhet av det nya utbildningssystemet inte bör fillstyrka en ändring av räddningstjänstförord ningen i de hänseenden motionären förordat. Det kan i sammanhanget också upplysas att utskottet har inhämtat att den i motionen aktuahserade växlingen från deltids- till heltidskarriär har avvisats av såväl SRV:s 31 utbildningsdelegationsom dess dispensgrupp. I båda dessa partssammansat- 1988/89:FöU12 ta forahar man entydigt uttalat att en växling från deltids- till heltidskarriär intebör förekomma på annat sätt än som en start från grunden i heltidskarriären,dvs. som brandman på heltid. Motion Fö719 (m) bör därför avslås av . 1 motion FÖ711 (fp) anser motionären att det råderoklarhet om kommunernas behörighet att utfärda olycksförebyggande föreskrifteri annat syfte än för att förebygga brand och brandolyckor. Enligt motionen börgällande lagstiftning ses över i avsikt att ge den lokala ledningen förräddningstjänsten full kompetens att inskrida mot alla former av eller hot omolyckor. Utskottet konstaterar att enligt 7 § iräddningstjänstlagen har kommunerna inte endast skyldighet att förebyggabränder och skador till följd av bränder utan också att främja annan olycks-och skadeförebyggande verksamhet i kommunen. Enligt vad utskottet har erfarithar SRV utgivit en handbok i riskanalys inom räddningstjänsten tillvägledning för kommunernas skadeförebyggande uppgifter. Oklarheten rörande deni motionen angivna behörighetsfrågan torde därmed komma att undanröjas. MotionFö711 (fp) bör avslås. 1 mofion FÖ701 (c) anser motionärerna attsjöräddningsresurserna i är otillräckliga. Detta sker mot bakgrund aven befarad brist på sådana resurser sedan en för sjöburna räddningsinsatserutrustad bogserbåt kan utnyttjas av i . Utskottethar inhämtat att , som enligt 27 §i räddningstjänstlagen är huvudman för räddningstjänsten till sjöss, bedömeratt sjörädd-ningstjänstsresurserna i är tillräckliga. Motion FÖ701 (c)avstyrks av utskottet. I motion Fö707 (s) framhålls att det arbete som SRVbedriver i syfte att förebygga och begränsa skadeverkningar av stora olyckor,bl.a. inom kemikalie- och kärnindustriområdena, är av stor betydelse också förmiljöskyddsarbetet. Det är därför enligt motionären angeläget att detta arbetebedrivs kraftfullt och med stora resursinsatser. Motionären föreslår vidare att det upprättas ettmiljötekniskt centrum i . För en sådan etablering talar enligtmotionären att det i redan finns väsentliga kunskaper på detta områdeinom SRV och den kemitekniska linjen vid högskolan i . Utskottet delar motionärens uppfattning att SRV:s arbetemed att förebygga och begränsa skadeverkningar av stora olyckor är enväsentlig del av miljövårdsarbetet och att detta arbete bör bedrivaskraftfullt. Uppfattningen delas också enligt vad utskottet har inhämtat av SRV.Utskottet anser att ett uttalande av enligt motionärens förslag inteär nödvändigt. När det gäller förslaget att till förlägga ettmiljötekniskt centrum vill utskottet erinra om att beslutat att förlägga ettcentrum för miljövetenskaplig forskning till (prop. 1986/87:80 bil. 6 s. 54-55 och 100, UbU 26, rskr. Där finns redan hög kompetens på området vid såväl universitet som inom den del av som förlagts dit (FOA 4). Det kan också erinras om att beslutat att till förlägga totalförsvarets skyddsskola (prop. 1987/88:112, FöU 9, rskr. Motion Fö713 (s) rör räddningstjänsten i glesbygd, somenligt motionärer- 1988/89:FöU12 na bör förbättras. I detta syfte föreslåsatt regeringen skall ge SRV i uppdrag att senast vid utgången av år 1989redovisa de åtgärder som avses vidtas för att förbättra räddningstjänsten ivåra glesbygder. I linje med sin i samband med behandlingen av ett tidigareyrkande i frågan (1988/89:FöU2) framförda uppfattning anser utskottet att SRVkan förväntas följa och redovisa uppbyggnaden av räddningstjänsten i glesbygdinom ramen för sina ordinarie tillsyns- och samordningsuppgifter utan ettuppdrag av det slag som föreslås i motionen. Motion Fö713 (s) bör avslås avriksdagen. I två motioner, Fö724 (s) och FÖ727 (mp), föreslås att detupprättas en svensk räddningsstyrka för internationella räddningsinsatser. Utskottet har inhämtat att SRV har fått regeringensuppdrag att utarbeta ' förslag till former för framtida katastrofhjälp. Frågan om upprättande av en räddningsstyrka av det slag som motionärerna åsyftar kommer att övervägas i Syftet med motionerna Fö724 (s) och Fö727 (mp) blir därmedfillgodosett, och motionerna bör avslås. Ett flertal motioner fråri den allmänna motionstiden tarupp frågor om ' transporter med farligt gods.Utskottet har i ett tidigare betänkande (FöU 1987/88:7) behandlat ett stortantal motioner i detta ämne. Många av de nu väckta mofionerna tar på nytt uppfrågor som då behandlades av utskottet; liksom då har för beredning avutskottet hänförts ett antal motioner rörande transporter av farligt gods somsorterar under andra myndigheter än SRV och som normalt skulle ha handlagts avandra riksdagsutskott. Den valda handläggningen gör det möjligt att på sammasätt som då utskottet senast behandlade dessa transportfrågor ha ett samlatgrepp på hela frågekomplexet. Över motioner rörande sjötransporter med farligt gods harsynpunkter inhämtats från . Försvarsministern redovisar i budgetproposifionen fleravikfiga förslag som SRV framlagt i en rapport om vägvalsstyrning vidtransporter av farligt gods. Av rapporten framgår bl.a. att styrningen avvägvalet bör ske genom rekommendationer och endast i särskilda fall genomföreskrifter. SRV har vidare i sin programplan beskrivit hur det fortsattaarbetet skall bedrivas för att höja säkerheten vid denna typ av transporter. Försvarsministern anser att vägvalsstyrning i alltväsentligt bör ske i enlighet med förslagen i SRV:s rapport. Det är enligtförsvarsministern vidare väsentligt att ett underlag för ett ställningstagandetill den långsiktiga inriktningen tas fram. Enligt hans mening bör SRV inom ramenför sitt samordningsansvar i detta sammanhang även belysa hur farligt gods överhuvud skall transporteras. t/r5<:oHe/konstaterarattdet arbete som SRV har utförtbl.a. för att ta fram ett vägvalsystem för transporter av farligt gods och de åtgärder som SRV i övrigt förbereder i syfte att höja säkerheten vid sådana transporter ligger i linje med vad anförde om betydelsen av SRV:s övergripande samordningsansvar på området. Enligt utskottets mening är det fortsatta arbetet med dessa frågor av stor betydelse för uppbyggandet inom SRV av kapacitet och kompetens när det gäller transporter med farligt gods. 3 1988/89. Utskottetvill i detta sammanhang betona vikten av att en långsiktig policy 1988/89:FöU12 rörande dessa transporter utarbetas. För detta ändamål är ettmålmedvetet samarbete mellan de i dessa frågor ansvariga myndigheterna viktigt.Bl.a. bör det ses som en grundläggande åtgärd att inom ramen för ett sådant samarbeteta fram en rikstäckande statistik. Utskottet har erfarit att det också inom sjöfartsverketoch andra berörda myndigheter pågår ett arbete med en långsiktig inriktningför-att stärka samhällets gemensamma ansträngningar i detta avseende. Utskottetförutsätter att flera av de förslag till åtgärder för att öka säkerheten vidtransporter av farligt gods som förs fram i här behandlade motioner kommer attbeaktas i detta arbete. Utskottet har därför inte funnit det nödvändigt attföreslå att göra uttalanden i enlighet med de olika motionsyrkandena.Detta innebär att enligt utskottets mening bör avslå motionerna FÖ204(m), yrkande 7, FÖ702 (fp), Fö703 (c), Fö704 (mp), FÖ705 (fp), Fö708 (s), FÖ716(mp), FÖ723 (m), Fö725 (mp), FÖ728 (c), FÖ729 (vpk), Fö730 (mp), FÖ731 (mp) ochFö732 (c). Utskottet vill dock - liksom då det tidigare behandladedessa transportfrågor - avslutningsvis understryka vikten av att det arbetesom pågår fullföljs med kraft och målmedvetenhet under beaktande av den storabetydelse som samhället tillmäter säkerheten vid transporter av farligt gods. Utskottet vill avslutningsvis behandla några mofioner soma\ser sotningsverksamheten.