bet · GC01UU6 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet är av denuppfattningen att det skulle kunna fungera både som en kunskapsbank och enpådrivare i frågor som rör barns rättigheter. Ett nordiskt institut skullevidare, enligt utskottets uppfattning, markera den vikt som de nordiskaländerna ger dessa frågor. Härmed tillstyrker utskottet yrkande 13 i mofion U525. dels attutskottets hemställan under moment 9 bort ha följande lydelse: 1988/89:UU6 9. beträffande rättigheter attriksdagen med bifall till yrkande 13 i motion 1987/88:U525 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört. Mänskliga rättigheter i (mom. 19) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjarmed "Det återstår" och på s. 33 slutar med "anses besvarat"bort ha följande lydelse: Trots att den långa diktaturen i Turkietavskaffades och civilt styre infördes har kvar den konstitutionsom infördes under dåvarande militärjunta. Konstitutionen innehåller klarainskränkningar av mänskliga och demokratiska fri- och rättigheter. I arfikel 14förbjuds partier som vill förändra samhället i socialistisk riktning.Begränsningen gäller även vissa religiösa grupper. Även andra artiklar berörinskränkningar. Enligt utskottets uppfattning har mycket långt attgå för att kunna kallas för en demokrati i västeuropeisk mening. Politiskafångar, tortyr, godtyckliga arresteringar, antifackliga lagar och lagar somstrider mot principen för mänskliga fri- och rättigheter utgör klara bevis fördetta. Trots den turkiska ratificeringen av Europakonvenfionenoch mot tortyr förekommer tortyr i större utsträckning i dagän under militärjuntans dagar. Ett annat exempel är att civila fångarvisserligen har överförts fill civila fängelser, men rättegångarna hållsfortfarande i militärdomstolar. Dessa militärdomstolar accepterar"erkännanden" som fillkom-mit under tortyr och accepterar ävenandrahandserkännanden. Enligt vad utskottet erfar, hungerstrejkar förnärvarande ca 2 000 fångar mot olidliga förhållanden i fängelserna. De liberaliserande åtgärder som den turkiska regeringensäger sig ha vidtagit är enligt utskottet antingen endast formella och utanprakfisk betydelse eller helt otillräckliga. Tidningar och nyhetsbyråer utsättsför påtryckningar och restriktioner. Inte heller kan de liberaliserandeåtgärder som vidtagits i den fackliga lagstiftningen sägas innebära någonförbättring. Den enda tillåtna fackföreningen är Tiirk-is som står Demirelshögerparti mycket nära. Mot bakgrund av detta är det utskottets uppfattni ngatt brotten mot mänskliga fri- och rätfigheter i skall fördömas. Det är även enligt utskottet beklagligt att många av deturkar som flydde från under militärregimen i början av 1980-taletfråntagits sitt medborgarskap och därigenom hindras från att återvända. För ettstort antal personer är passen indragna både för personer som vistas i ,men även för många i exil. Det är enligt utskottets uppfattning djuptorättfärdigt att frånta oppositionella deras medborgarskap. Utskottet anser attregeringen bör anmäla inför för detta brott mot demänskliga rättigheterna. Vad gäller de svenska partirepresentanterna i Europarådetfår utskottet konstatera att den svenska saknar möjligheter attföreskriva hur de svenskarepresentanterna bör förhålla sig fill de frågor som behandlas av De svenska delegaterna har också skilda uppfattningar. Utskottet anser dock attriksdagen genom ett uttalande bör stödja dem i den /89:UU6 svenskadelegationen som intar en krifisk attityd till förhållandena i ochkräver en snabbare återgång till. demokrati och respekt för mänskligarättigheter. Kampenför att etablera en fri fackföreningsrörelse i förtjänar att särskiltuppmärksammas. Det som förbryts mot medlemmar i den fria och avregeringen obundna DISK är en klart olaglig bestraffning från den turkiskastatens sida mot sina egna medborgare. Det utförs utan något domstolsutslageller ens försök till juridiskt berättigande. Visst stöd ges redan till DISKfrån . Det är utskottets uppfattning att mer stöd och hjälp behövs. Härmed tillstyrkerutskottet yrkandena 1, 2, 3 och 4 i motion U502. dels att utskottets hemställan under moment 19 bortha följande lydelse: 19. beträffande mänskliga rättigheter i attriksdagen med bifall til| yrkandena 1 i mofion 1987/88:U502 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört. Svenskt bilateralt bistånd till demokrati och mänskligarättigheter AlfWennerfors, och (alla m) anför: Deländer som varit de största mottagarna av svenskt bistånd har i mycket ringautsträckning utvecklats i demokrafisk riktning. Trots en glädjande utvecklingmot demokrati i den tredje världen står flertalet svenska biståndsländer vidsidan om denna utveckhng. Långvarigabiståndsinsatser i flertalet av de länder som tar emot svenskt bistånd har i mycket ringa utsräckning lett till en utveckling av demokratin i mottgarländerna. Detta är en konsekvens av att de blivit mottagarländer mer på grund av den socialistiska politik de fört än på grund av de möjligheter de skapat för en utveckling som syftar till mångfald och pluralism. Övergrepp mot de mänskliga fri- och rättigheterna förekommer i många av mottagarländerna för svenskt bistånd. Detär av utomordentligt stor vikt att de svenska biståndsinsatserna blir etttydligt stöd för respekten för de mänskliga fri- och rättigheterna och intebara blir ett stöd till formella deklarafioner från regimer i mottagarländer. Riksdagenbör enligt vår mening anvisa ett särskilt anslag för demokratiutveckling isamarbetsländerna. Vianser att ett svenskt bistånd bör präglas av en medveten strategi i syfte attstödja en demokratisk utveckling. Vi anser att utvecklingen av demokrati i vårasamarbetsländer bör följas och utvärderas av en särskild parlamentariskkommission. Kommissionenbör genom årliga rapporter följa utvecklingen i resp. land och hur debiståndspolitiska målen nås. FörentaNationernas allmänna förklaring om de 1988/89:UU6 mänskligarättigheterna ''a Antagen den 10 december1948 Enärerkännandet av det inneboende värdet hos alla medlemmar av., människosläktetoch av deras Uka och oförytterliga rättigheter är grundvalen för frihet,rättvisa och fred i världen, enärringaktning och förakt för de mänskliga rättigheterna lett till barbariskagärningar, som upprört mänsklighetens samvete, och enär skapandet av en värld,där människorna åtnjuta yttrandefrihet, trosfrihet samt frihet från fruktan ochnöd, kungjorts som folkets högsta strävan, enärdet är väsentligt för att icke människan skall tvingas att som en sista ' utväg fillgripa uppror mot tyranni och förtryck, att de mänskliga rätfigheter na skyddas genom lagens överhöghet, ' enärdet är väsentligt att främja utvecklandet av vänskapliga förbindelser ' mellannationerna, enärFörenta Nafionernas folk i stadgan ånyo uttryckt sin tro påde"'-grundläggande mänskliga rättigheterna, den enskilda människansvärdighet och värde samt männens och kvinnornas Uka rätfigheter, ävensombeslutat främja socialt framåtskridande och bättre levnadsvillkor under störrefrihet, enärmedlemsstaterna åtagit sig att i samverkan med säkerställaallmän och effektiv respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna, enären gemensam uppfattning av dessa fri- och rättigheters innebörd är av störstabetydelse för uppfyllandet av detta åtagande, generalförsamlingendenna allmänna förklaring om de mänskliga rätfigheterna såsom en gemensam riktlinjeför alla folk och nationer, på det att varje individ och varje samhällsorgan måmed denna förklaring i åtanke ständigt sträva efter att genom undervisning ochuppfostran befordra respekten för dessa fri- och rättigheter samt genomframstegsfrämjande inhemska och internafionella åtgärder säkerställa derasallmänna och verksamma erkännande och tillämpning såväl bland folken imedlemsstaterna som bland folken i områden under deras överhöghet. Allamänniskor äro födda fria och lika i värde och rättigheter. De äro utrustade medförnuft och samvete och böra handla gentemot varandra i en anda av broderskap. Envarär berättigad till alla de fri- och rättigheter, som uttalas i denna förklaring utan åtskillnad av något slag, såsom ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt. AlfWennerfors, och (alla m) anför: Sverigehar reserverat sig mot arfikel två i filläggsprotokollet till den europeiskakonvenfionen om de mänskliga rättigheterna. Iartikeln stadgas att ingen får förvägras rätten till undervisning men attstaten skall respektera föräldrarnas rätt att fillförsäkra sina barn enuppfostran och undervisning som står i överensstämmelse med föräldrarnasreligiösa och filosofiska övertygelse. sammanfattning framgår att den ursprungliga grunden för den svenskareservafionen inte längre föreligger då ämnet kristendomskunskap ersatts avreligionskunskap. Vikan inte finna att de argument som framförts för ett bibehållande avreservationen nu är fillräckliga. Praktiskttaget alla elever är för sin skolgång hänvisade fill . Möjligheternaatt välja en alternativ skolgång är ytterst begränsade och kräver som regelstora privata uppoffringar. På grund av denna brist på alternativ bör mandärför i den svenska skolan ta stor hänsyn fill elevers och föräldrarsövertygelse i religiösa och filosofiska frågor. Ingenåtskillnad må vidare göras på grund av den polifiska, juridiska eller 1988/89:UU6 internafionella ställning, som intages av det land eller område,till vilket en Bilaga person hör, vare sig detta land eller område äroberoende, står under förvaltarskap, är icke-självstyrande eller ärunderkastat någon annan begränsning av sin suveränitet. Envarhar rätt till liv, frihet och personlig säkerhet. Ingenmå hållas i slaveri eller träldom; slaveri och slavhandel i alla dess formeräro förbjudna. Ingenmå utsättas för tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning. Envarhar rätt att allestädes erkännas som person i lagens mening. Allaäro lika inför lagen och äro utan åtskillnad berätfigade till lika skydd frånlagens sida. Alla äro berätfigade fill lika skydd mot varje åtskillnad i stridmed denna förklaring och mot varje framkallande av sådan åtskillnad. Envarhar rätt till verksam hjälp från sitt lands behöriga domstolar mot handlingar,som kränka de grundläggande rätfigheter, vilka tillkomma honom genom lag ellerförfattning. Ingenmå godtyckligt anhållas, fängslas eller landsförvisas. Envarär under full likställdhet berättigad till rättvis och offentlig rannsakninginför oavhängig och opartisk domstol vid fastställandet av såväl hansrättigheter och skyldigheter som varje anklagelse mot honom för brott. , som blivit anklagad för straffbargärning, har rätt att betraktas som oskyldig, till dess hans skuld blivitlagligen fastställd vid offentlig rättegång, under vilken han åtnjutit alla försitt försvar nödiga garanfier. Ingen må dömas för handlingeller underlåtenhet, som 1988/89;UU6 för dess begående ickevar straffbar,enligt inhemsk eller internationell Bilaga rätt. Ej heller måhögre straff utmätas än vad som var tillämpligt för denstraffbara gärningens begående. Ingen må utsättas för godtyckliga ingripanden i fråga omprivatliv, familj, hem eller korrespondens, ej heller angrepp på heder ochanseende. har rätt till lagens skydd mot sådana ingripanden ellerangrepp. har rätt att inom varjestats gränser fritt förflytta sig och välja sin vistelseort. har rätt att lämna varjeland, inbegripet sitt eget, och att återvända till sitt eget land. har rättatt i andra länder söka och åtnjuta från förföljelse. Denna rätt måicke åberopas vid laga åtgärder, reellt grundade på icke-polifiska brott ellerpå handlingar, som strida mot ändamål och grundsatser. har rätttill en nationalitet. Ingen mågodtyckligt berövas sin nationalitet eller förmenas rätten att ändranafionalitet. Fullvuxna mänoch kvinnor ha rätt att utan någon inskränkning på grund av sin ras,nationalitet eller religion ingå äktenskap och bilda familj. De äga likarättigheter vid giftermål, under äktenskap och vid äktenskaps upplösning. Äktenskap måingås endast med de blivande makarnas fria och fullständiga samtycke. Familjen är dennaturhga och grundläggande enheten i samhället och äger rätt till skydd frånsamhället och staten. Envarhar rätt att äga egendom såväl ensam som i förening med andra. Ingenmå godtyckligt berövas sin egendom. har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet ochreligionsfrihet. Denna rätt innefattar frihet att byta religion eller tro ochatt ensam eller i gemenskap med andra offentligt eller enskilt utöva sinreligion eller tro genom undervisning, andaktsövningar, gudstjänst ochiakttagande av religiösa sedvänjor. Artikel 19 1988/89;UU6 Bilaga har rätt till åsiktsfrihet ochyttrandefrihet. Denna rätt innefattar frihet för envar att utaningripanden hysa åsikter och frihet att söka, mottaga och sprida upplysningar ochtankar genom varje slags uttrycksmedel och utan hänsyn till gränser. har rätt till frihet i fråga omfredliga möten och sammanslutningar. Ingen må tvingas att tillhöra ensammanslutning. har rätt att taga del i sittlands styrelse direkt eller genom fritt valda ombud. har rätt till lika fiUträde fillallmän tjänst i sitt land. Folkets vilja skall utgöra grundvalenför statsmakternas myndighet. Denna vilja skall uttryckas i periodiska ochverkliga val, vilka skola äga rum med tillämpning av allmän och lika rösträttsamt hemlig röstning eller likvärdiga fria röstningsförfaranden. Envaräger i sin egenskap av samhällsmedlem rätt till social trygghet och ärberättigad fill att de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som ärooundgängliga för hans värdighet och för en fri utveckling av hans personlighet,förverkligas genom nafionella åtgärder och mellanfolkligt samarbete med hänsyntagen till varje stats organisation och resurser. har rätt fill arbete, till frittval av sysselsättning, till rättvisa och fillfredsställande arbetsförhållandenoch fill skydd mot arbetslöshet. har utan åtskillnad rätt tilllika lön för lika arbete. , som arbetar, har rätt fillrättvis och tillfredsställande ersättning, som fillförsäkrar honom själv ochhans familj en människovärdig tillvaro och som, där så är nödvändigt,kompletteras med andra medel för socialt skydd. har rätt att bilda och anslutasig till fackföreningar till skydd för sina intressen. Envarhar rätt till vila och fritid, innefattande rimlig begränsning av arbetsfidenoch regelbunden semester med bibehållen lön. har rätt till en levnadsstandard, som ärtilläcklig för hans egen och hans familjs hälsa och välbefinnande, däri inbegripet föda, kläder, bostad, hälsovård och nödvändiga sociala förmåner, vidare rätt till 43 trygghet ihändelse av arbetslöshet, sjukdom, invaliditet, makes död, 1988/89:UU6ålderdom eller annan förlust av försörjning under omständigheter, över Bilaga vilka han icke kunnat råda. Mödrar och barn äro berättigade tillsärskild omvårdnad och hjälp. Alla barn, vare sig födda inom eller utomäktenskap, skola åtnjuta samma sociala skydd. har rätttill undervisning. Undervisningen skall vara kostnadsfri, åtminstone på deelementära och grundläggande stadierna. Den elementära undervisningen skallvara obligatorisk. Yrkesundervisning och teknisk undervisning skall varaallmänt fillgänglig. Den högre undervisningen skall stå öppen i lika mån föralla på grundval av deras duglighet. Undervisningenskall syfta till personlighetens fulla utveckling och till att stärka respektenför människans grundläggande fri- och rättigheter. Undervisningen skall främjaförståelse, tolerans och vänskap mellan alla nationer, rasgrupper och religiösagrupper samt befordra verksamhet för fredens bevarande. Rätten attvälja den undervisning, som skall ges åt barnen, tillkommer i främsta rummetderas föräldrar. 1, har rättatt fritt taga del i samhällets kulturella liv, att njuta av konsten samt attbli delaktig av vetenskapens framsteg och dess förmåner. 2, har rättfill skydd för de moraliska och materiella intressen, som härröra från varjevetenskapligt, litterärt eller konstnärligt verk, till vilket han ärupphovsman. har rätt till en socialoch internationell ordning, i vilken de fri- och rättigheter, som uttalas idenna förklaring, till fullo kunna förverkligas. harphkter mot samhället, i vilket den fria och fullständiga utvecklingen av hanspersonlighet ensam är möjlig. Vid utövandetav sina fri- och rättigheter må envar underkastas endast sådana inskränkningar,som blivit fastställda i lag i uteslutande syfte att trygga tillbörlig hänsyntill och respekt för andras fri- och rättigheter samt att tillgodose detdemokrafiska samhällets rättmätiga krav på moral, allmän ordning och allmänvälfärd. Dessa fri ochrättigheter må i intet fall utövas i strid med ändamål ochgrundsatser. Intet i denna förklaring må tolkas såsom innebäranderättighet för någon aa stat,grupp eller person att ägna sig åt verksamhet eller utföra handling, som syftartill att omintetgöra någon av häri uttalade fri- och rättigheter.