bet · GC01UbU15 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet konstaterade då att ett slopande avprioriteringsregeln med syfte att öka möjligheterna för äldre sökande att fåtillträde till gymnasial utbildning skulle kunna få negativa konsekvenser för16 l7-åringar när det gäller plats i gymnasieskolan. Mot bakgrund av nämndaförhållande finner utskottet det motiverat att behålla nuvarandeintagningskapacitet för gymnasieskolan för /90 trots ettminskat antal 16-åringar. Direktramen bör således omfatta 127000 intagningsplatser. Antaletårselevplatser inom direktramen kan med denna utgångspunkt beräknas till 308050. Med anledning av utskottets tillstyrkan av en fortsatt utbyggnad avförsöksverksamheten med en tvåårig ingenjörsutbildning inom högskolan (bet.1988/89:UbU30) bör antalet årselevplatser inom gymnasieskolans direktram /90 minskas med 630 platser. Det totala antalet årselevplatseri gymnasieskolans direktram bör således omfatta (308050 - 630 =) 307420 /90. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att med bifall tillmotionerna 1988/89:Ub266 yrkande 3, l988/89:Ub276 yrkande 18, 1988/89:Ub289yrkande I, l988/89:Ub80l yrkande 6, l988/89:Ub8l7 yrkande 36 samt 1988/89:Ub834yrkande 23 samtliga delvis samt med anledning av propositionerna 1988/89:100och 1988/89:90 fastställer antalet intagningsplatser inom gymnasieskolansdirektram till 127000 och antalet årselevplatser inom samma ram till 307 420för /90. konstaterar utskottet att /90 ärdet för intagning till fyraårig teknisk linje. Regeringenföreslår att antalet elevplatser inom gymnasieskolans direkt- rain för budgetåret1990/91 fastställs till 123000 intagningsplatser och 298400 årselevplatser.Detta är en minskning med 4000 intagningsplatser i jämförelse medriksdagens beslut vid /88 om planerings- 12 ram för gymnasieskolansgrundskoleanknutna intagningsplatser (UbU 1987/88:16, rskr.1987/88:367). Föredragande statsrådet anför att en så- 1988/89:UbU15 dansuccessiv minskning av antalet intagningsplatser som föreslås i proposition1988/89:100 för budgetåren 1989/90 och 1990/91 är att föredra framför en mycketkraftig nedskärning av antalet platser för det tredje året i planeringscykelnberoende på 16-årskullens minskning. 1 proposition 1988/89:90 föreslårregeringen vidare med anledning av den fortsatta försöksverksamheten med entvåårig ingenjörsutbildning inom högskolan att antalet årselevplatser /91 bör reduceras med 600, dvs. uppgå till totalt (298 400 - 600=) 297 800. Enligtmotion 1988/89:Ub289 (m) yrkande I delvis bör beslut vid riksmötet1987/88 om planeringsram för antalet intagningsplatser inom gymnasieskolansdirektram för /91 ligga fast. Utskottettillstyrker förslaget i motion l988/89:Ub289 att antalet intagningsplatser /91 skall vara detsamma som utskottet förordat /90, dvs. Antalet årselevplatser inomgymnasieskolans direktram bör reduceras med 600 platser för /91med anledning av en fortsatt utbyggnad av försöksverksamheten med tvåårigingenjörsutbildning inom högskolan och omfatta (308050 - 600 =) 307450årselevplatser. Utskottet föreslår att med bifall till motion1988/89:Ub289 yrkande I delvis samt med anledning av propositionerna1988/89:100 och 1988/89:90 fastställer antalet elevplatser inom gymnasieskolansdirektram för /91 i enlighet med vad utskottet här förordat. Närdet gäller planeringsramar jor elevplatser i gymnasieskolan jor budgetåret1991/92 framgår det av budgetpropositionen att 16-årskullen minskar kraftigtoch uppgår till endast 105 200 detta år. Mot denna bakgrund föreslår regeringenatt fastställer antalet intagningsplatser till 119000 och antaletårselevplatser till 288 700. Enligt proposition 1988/89:90 bör antaletårselevplatser för /92 reduceras med 600 med hänsyn till denfortsatta utbyggnaden av försöksverksamheten med en tvåårigingenjörsutbildning inom högskolan. Imotionerna I988/89:Ub276 yrkande 18 delvis och 1988/89:Ub80l yrkande 6 delvisframhålls att gymnasieskolan skall dimensioneras så att den bereder plats föralla ungdomar som önskar utbildning. Utskottetkonstaterar att antalet 16-åringar minskar kraftigt /92, med eller 640016-åringar i förhållande till /91. Enligt utskottets uppfattning bör en sådan minskning av antalet 16-åringar resultera i en minskning av intagningskapaciteten för gymnasie skolan. Utskottet vill dock hänvisa till vad som anförs i budgetproposi tionen om det utredningsarbete om gymnasieskolans struktur m.m. som skall ligga till grund för en ny gymnasieskola . Mot bl.a. denna bakgrund anser utskottet att förutsättningarna för att göra en be dömning av gymnasieskolans dimensionering för de här aktuella åren är osäkra. Utskottet föreslår med detta förbehåll att med avslag på motionerna l988/89:Ub276 yrkande 18 och 1988/89:Ub801 yrkande 6, båda delvis samt med anledning av proposition 1988/89:100 godkänner förslaget till planeringsramar för elevplatser i gymnasieskolan 13 för /92enligt proposition 1988/89:90. När det gäller inriktningav gymnasieskolans dimensionering jor de när- 1988/89:UbU15 måste åren därefterhar utskottet inte något att erinra mot vad som anförs i proposition 1988/89:100. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning att de årskullar somunder åren 1992/93 1994/95 söker till gymnasieskolan bör få i stort sammatillgång till platser i gymnasieskolan som de närmast föregående årskullarna.Utskottet föreslår att utan erinran lägger propositionen i denna deltill handlingarna. BeträflTandeantalet elevplatser inom gymnasieskolans lilla ram föreslår regeringen 32 450årselevplatser som slutlig ram för läsåren 1989/90 och 1990/91. Samma antal börgälla som planeringsram för /92. Detta innebär en minskning med 230årselevplatser i jämförelse med antalet årselevplatser under innevarandebudgetår. Inomde 32 450 årselevplatserna bör minst 1 500 beräknas för kurser förinvandrarungdom och 450 årselevplatser för viss teknisk utbildning på gymnasialnivå i (f d. ). För läsåren 1989/90och 1990/91 skall också 500 årselevplatser tas i anspråk för det s.k.femhundraförsöket inom försöksverksamheten med treåriga yrkesinriktade linjer. anför i budgetpropositionen (bil. 10 s. 101) att analyser avutbildningsutbudet inom lilla ramen görs inom såvälskolöverstyrelsen (SÖ) som . En anledning till detta är attplatsuinyttjandet inom lilla ramen gradvis har försämrats. 1 de regionaltarbetsmarknadsanknutna specialkursernas (RA-kurser) natur ligger enligtföredragande statsrådet att de skall kunna inrättas efter arbetsmarknadensbehov, dvs. att de också skall kunna läggas ned när ett behov har täckts.Föredragande statsrådet anser dock att dessa kurser bör kunna vara kvar iutbildningssystemet i en eller annan form. Enligtmotion 1988/89:Ub287 (c) bör årselevplatser för RA-kurser inte konkurrera medårselevplatser för introduktionskurser för invandrarelever i gymnasieskolan.Enligt motionärerna innebär nuvarande planeringssystem att dessa kurser måsteställas mot varandra i vissa län, eftersom de belastar samma resurser (yrkande2). Motionärerna föreslår vidare att bör uttala att RA-kurserna skallbehållas som en regionalpolitisk resurs. De har mycket stor betydelse förskogslänen och länen i sydöstra (yrkande 1). I motion 1988/89:Ub818 (m)yrkande 2 anförs att många lanthushållsskolor/internathushållsskolor har lagtsned. Mot bakgrund av det Ökade behovet av kunskaper i kostfrågor ochhushållsekonomi finns det enligt motionärerna anledning att behålla ochutveckla de kvarvarande lanthushållsskolorna. Statsmakterna bör skapaförutsättningar för att terminskurser i vissa ämnen inom konsumtionsområdetskall kunna anordnas vid dessa skolor. Utskottetanser att regeringens förslag till antal elevplatser inom gymnasieskolanslilla ram för /90 är väl avvägt. Minskningen av antalet årselevplatserför /90 är i jämförelse med innevarande budgetår enligtutskottets mening marginell. anledning att ändranuvarande bestäinmelser om fördelning av platser /89:UbU15 inom lillaramen. Närdet gäller utbildningen vid lanthushållsskolor och motsvarandelandstingskommunala gymnasieskolor vill utskottet hänvisa till sin behandlingav liknande yrkanden vid /87 (UbU 1986/87:6). Utskottet anfördedå att det bör finnas möjligheter till förnyelse av utbildningsutbudet vidinternatskolorna med konsumentekonomisk utbildning. Det ankommer på företrädareför resp. skola att ta de initiativ som behövs. Det är således inget som hindraratt konsumtionsutbildning kan anordnas vid lanthushållsskolor och motsvarandelandstingskommunala skolor under förutsättning av att det finns tillräckligtelevunderlag. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att med avslag på motionerna1988/89:Ub287 yrkandena 1 och 2 samt 1988/89:Ub818 yrkande 2 fastställerantalet elevplatser inom gymnasieskolans lilla ram till 32450 årselevplatserför /90 i enlighet med proposition 1988/89: 100. Förslagen omoförändrad dimensionering av lilla ramen för /91 (sludig ram)och 1991/92 (planeringsram) tillstyrks av utskottet. 1motion 1988/89:Ub695 (vpk) föreslås att lUbildningen av optiker bör anordnasinom högskolan. Enligt motionärerna talar många skäl för att en sådanhögskoleutbildning bör förläggas till i . Utskottetbehandlade ett liknande yrkande vid föregående (UbU 1987/88:4, s. Utskottet framhöll då att optikerutbildningen kan hänföras till den storagrupp påbyggnadsutbildningar som kan komma att påverkas av bl.a. det uppdragsom regeringen gav SÖ i vad gäller studievägsstrukturen föryrkesutbildningen i gymnasieskolan. SÖ har slutfört sitt uppdrag(, 5030-88:991, 1028)och SÖ:s förslag kommer att remissbehandlas.Utskottet anser mot denna bakgrund att remissarbetet och beredningen inomregeringskansliet av studievägsstrukturen för yrkesutbildningen igymnasieskolan bör avvaktas innan frågan om en överföring avoptikerutbildningen från gymnasieskolan till högskolan övervägs av riksdagen.Utskottet föreslår att avslår motion 1988/89:Ub695. Efteröverenskommelse mellan och kommuner beträffande .filiahitbitdningpå teoretiska studievägar har regeringen beslutat medge att sådan utbildningfår anordnas på E-, H-, S-, N- och T-linjerna. Regeringens medgivande grundaspå de unika förutsättningarna för den konstruktion som de två kommunerna enatsom. Utskottetföreslår att godkänner regeringens beslut om filialutbildning påteoretiska studievägar i och kommuner. Ifyra motioner behandlas gymnasieskolans utveckling i vi.ssa regioner. Frågan om inriktning av gymnasieutbildningen i tas upp i motionerna i988/89:Ub805 (fp) yrkande 1 och 1988/89:Ub8l4 (c) yrkan- 15 I den förstnämndamotionen anförs att utbildningen på gymnasial 1988/89:UbU15 nivå i Stockholmslän har alltför många intagningsplatser för yrkesinriktade studievägar. Enligtden sistnämnda motionen bidrar den bristande balansen i Stockholmsregionensutbildningsutbud till att försämra den inomregionala balansen. Inomgymnasieskolan bör därför de nuvarande skillnaderna i fördelningen avteoretiska, resp. yrkesinriktade linjer jämnas ut. Enligt motion 1988/89:Ub298(fp) yrkande 5 bör gymnasieskolan utvecklas i den sydöstra delen avÖstergötland. Slutligen föreslås i motion 1988/89:Ub337 (fp) yrkande 1 attgymnasieskolan i bör tillföras ytterligare resurser när detgäller lilla ramen. Enligt motionärerna bör det finnas en central resurs utöverden länsvisa resursen för fördelning till vissa angelägna projekt inomgymnasieskolan. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Riksdagenhar fattat beslut om att slopa direktramens sektorsindelning (prop. 1987/88:102, UbU 1987/88: 16, rskr. 1987/88:367). Syftet därmed var bl.a. att stärkautbildningsplaneringen på länsnivå och öka kommunernas möjligheter attorganisera gymnasieskolan efter lokala önskemål och behov. Det är SÖ somfördelar tillgängliga elevplatser inom direktra-men och lilla ramen på länen. Detär vidare SÖ som enligt 5 kap. 2 § skollagen i varje särskilt fall medger omgymnasieskola får anordnas av kommun och landstingskommun. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motionernal988/89:Ub298 yrkande 5, 1988/89:Ub337 yrkande 1, 1988/89:Ub805 yrkande 1 och1988/89:Ub8l4 yrkande 1. Imotionerna l988/89:Ub243 (c) och 1988/89:Ub827 (s) behandlas frågor omgymnasial utbildning på mindre orter. 1 den förstnämnda motionen begärs attNorrköpings kommun skall få anordna filialutbildning på E-, H-och S-linjernaoch att denna utbildning skall föriäggas till (yrkande 2).För att öka elevunderlaget där planeras ett samarbete mellan gymnasieskolanoch komvux. Vidare föreslår motionärerna att kommun i länfår anordna utbildning på industriell teknisk linje som ingår iförsöksverksamheten med treårig utbildning på yrkesinriktade linjer (yrkande3). Slutligen anser motionärerna att mindre kommuner bör bli huvudmän för sinaegna gymnasieskolor, dvs. att kommunerna själva får etablera egnagymnasieskolor och utveckla modeller som fungerar under dessa kommunersspeciella förhållanden (yrkande 4). Enligt motion l988/89:Ub827 yrkande 2 ärdet nödvändigt att gymnasieskolan i glesbygdslänen får goda resurser för attgenomföra regionalpolitiskt motiverade utvecklingsprogram. Ökade möjligheterbör ges till samverkan mellan gymnasieskolan och komvux. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Bestämmelserom filialutbildning i gymnasieskolan finns i 8 kap. gymnasieförordningen.Gymnasieortskommuner kan enligt bestämmelserna medges rätt att inom ramen för singymnasieskola anordna filialutbildning. Sådan utbildning får dock avse endastyrkesinriktade studievägar. Utskottet vill vidareerinra om pågående försöksverksamhet och utveck- 16 lingsarbete med anledningav proposition 1983/84: 116 Gymnasieskola i 1988/89:UbU15 utveckling. Iföregående års budgetproposition (prop. 1987/88: 100 bil. 10) angavs bl.a.inriktningen för den fortsatta försöksverksamheten. Försök med samordninggymnasieskola komvux är ett av sju prioriterade försöksområden. Deerfarenheter som vunnits av försöksverksamhet med samverkan mellandessa båda skolformer har bl. a. legat till grund för SÖ:s förslag i sinredovisning (, 5030-88:991 och 1028) av regeringens uppdrag om delsnya timplaner för de treåriga teoretiska linjerna i gymnasieskolan, delsstudievägsstrukturen för yrkesutbildningen. SÖ:s förslag bereds för närvarandeinom . Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motionernal988/89:Ub243 yrkandena 2-4 samt 1988/89:Ub827 yrkande 2. Imotion 1988/89:Ub247 (s) föreslås att intagningen till vårdlinjenoch-omvårdnadslinjen bör kunna göras när utbildningshuvudmannenså önskar. Enligt motionärerna bedrivs försöksverksamhet med tre intagningarper år till vårdlinjen vid i . Erfarenheterna därav ansesgoda. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandet anföra följande. Försöksverksamhetmed etappindelade studier på gymnasieskolans vårdlinje vid iMotala har pågått /82. iÖstergötlands län har begärt att denna försöksverksamhet skallövergå till att bli reguljär verksamhet. SÖ har yttrat sig överframställningen. Regeringen har dén medgivit attförsöksverksamhet med etappindelade studier på gymnasieskolans vårdlinje vidVätternskolan i får förlängas till att omfatta en sista intagning avelever i årskurs 1 under /88. Medhänvisning till gällande ordning för beslut om försöksverksamhet av häraktuellt slag bör inte göra något uttalande i enlighet med vad somföreslås i motion l988/89:Ub247. Utskottet avstyrker med detta motionen. 1 motion1988/89:Ub240 (vpk) understryks vikten av att rekryteringen av elever till naturvetenskaplig linje (N-linjen) / gymnasieskolan ökas. Enligt motionärerna ställs ökade krav på naturvetenskapliga kunskaper inom allt fler samhällsområden. För att underlätta för alla medborgare att kritiskt kunna ta ställning till viktiga samhällsfrågor måste de naturvetenskapliga kunskaperna stärkas (yrkande 1). Föratt öka rekryteringen till en naturve tenskaplig gymnasieutbildning bör, enligt motionärerna, olika åtgärder prövas. SÖ föreslås få i uppdrag att utarbeta ett åtgärdsprogram för att öka rekryteringen till gymnasieskolans N-linje (yrkande 6). Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Motbakgrund av ett minskande antal sökande elever till den treåriga har regering och riksdag vidtagit ett antal åtgärder för att förbättra rekryteringen till denna linje (prop. 1985/86:100, 17 2 Riksdagen1988/89. UbU 1985/86:16, rskr.1985/86:204). De vidtagna åtgärderna från stats- 1988/89:UbU15 makternas sidasynes ha gett effekt. Från till harantalet elever i årskurs 1 på N-linjen ökat från 7 102 till 8022 elever, dvs.med . Inför /90 visar de preliminära intagningssiffrorna påett i stort oförändrat antal förstahandssökande till N-linjen. N-linjenstimplan är ett gott exempel på en gymnasial utbildning som ger både fördjupningi naturvetenskapliga ämnen och kunskaper i humanistiska ochsamhällsvetenskapliga ämnen. ISÖ:s nyssnämnda översyn av de treåriga teoretiska linjerna föreslås ensammanhållen naturvetenskaplig-teknisk linje, som i årskurs 3 delas i ennaturvetenskaplig gren och en teknisk gren. Förslaget innebär bl.a. atteleverna kan välja att studera antingen ett tredje främmande språk eller ettnaturvetenskapligt specialämne (datakunskap, energiteknik, hälsokunskap ochmiljövårdsteknik) under årskurserna 2 och 3. Ökade möjligheter tillindividuella val bör skapa större intresse för denna studieväg. SÖ:s förslagbereds inom . Utskottetanser det väsentligt att antalet elever i naturvetenskaplig utbildning igymnasieskolan kan hållas på en fortsatt hög nivå. Utskottet utgår från attskolmyndigheterna följer N-linjens utveckling med uppmärksamhet. SÖ har, efterriksdagens beslut om slopandet av sektorsindelningen för gymnasieskolansdirektram, redovisat ett regeringsuppdrag beträffande vilka studievägar somkan behöva regleras i fråga om antalet platser och hur detta bör ske. N-linjenär en av sju studievägar i gymnasieskolan som enligt SÖ uppfyller kriteriernaför att en minimiram för antalet intagningsplatser skall kunna komma i fråga. Medhänvisning till vad utskottet anfört föreslår utskottet att avslårmotion l988/89:Ub240 yrkandena I och 6. Idrottsgymnasieroch hemort.salternativ för idrottande elever 1budgetpropositionen (bil. 10 s. 100) redovisas de motiv som ligger till grundför SÖ:s förslag till en fortsatt utökning av idrottsgymnasierna med 100 nyaintagningsplatser för /90. Föredragande statsrådet motsätter siginte den önskade ökningen med 100 platser utöver nuvarande 600 men förutsätteratt de behov som uppstått nu blir täckta. För utökningen med 100platser beräknas totalt . för /90. Imotionerna l988/89:Ub802 (fp) yrkande 1 delvis och 1988/89:Ub803 (m) yrkande 1föresläs att verksamheten vid idrottsgymnasierna bör utvecklas i takt medefterfrågan från idrottens specialförbund och idrottsutövande elever.Motionärerna ställer sig positiva till den planerade utökningen av antaletintagningsplatser vid idrottsgymnasierna. Enligt motion 1988/89:Ub268 (s) yrkande2 bör det inrättas flera idrottsgymnasier i . I motion1988/89:Ub278 (s) förslås att ytteriigare 50 nya elevplatser utöver SÖ:sförslag tillförs idrottsgymnasierna. 1 första hand bör dessa platser tillfallagymnasieskolorna i . Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Gymnasieutbildningi kombination med specialidrott regleras i 12 kap. gymnasieförordningen.Bestämmelserna innebär bl.a. att per årskurs i ämnetspecialidrott för eleverna ersätter i ett eller flera andraämnen på elevens studieväg. Utskottetkonstaterar att kombinationen med specialidrott successivt byggts ut sedan denstartade som försöksverksamhet och blivit ett reguljärt inslag igymnasieskolan . Syftet med denna form av gymnasieskolstudier är attunderlätta för ungdomar som bedriver intensiv idrottsträning på elitnivå attkombinera detta med studier i gymnasieskolan. Medhänvisning till att dimensioneringen med ifrågavarande utökning får anses varaväl avvägd föreslår utskottet att avslår motionerna l988/89:Ub268yrkande 2, 1988/89:Ub278, l988/89:Ub802 yrkande I delvis och 1988/89:Ub803yrkande 1. Enligtmotion l988/89:Ub8l5 (c) är det angeläget att underlätta för aktivaidrottsutövare att bedriva studier på gymnasie- och högskolenivå (yrkande 2).Motionärerna föreslår att regeringen utarbetar en plan för utbyggnad avmöjligheterna för aktiva idrottsutövare att studera på hemorten (yrkande 3). Imotion 1988/89:Ub802 (fp) yrkande 1 delvis föreslås en utökning avförsöksverksamheten med individuella timplanejämkningar inom idrott enligthemortsalternativet jor idrottande elever. Även i motion 1988/89: Ub268 (s)yrkande 1 föreslås att möjligheterna att kombinera studier och idrott utvecklasså att ungdomar kan välja att bo hemma och studera på sin hemort. Mot dennabakgrund bör begränsningen av antalet platser i hemortsalternativet föridrottande elever slopas. Kommunerna och specialförbunden bör själva fåbesluta om antalet elevplatser i denna form av gymnasieskolutbildning. Utskottetvill erinra om att antalet elevplatser i det s. k. hemortsalternativet föridrottande elever fördubblas till totalt 1 200 platser för /90(jfr budgetpropositionen bil. 10 s. 101). Med hänvisning härtill föreslårutskottet att avslår motionerna 1988/89:Ub268 yrkande 1,1988/89:Ub802 yrkande 1 delvis samt 1988/89:Ub815 yrkandena 2 och 3. Imotion l988/89:Ub285 (fp) föreslås en femår'\g försöksverksamhet med regionalaidrotlsgymnasier enligt den s.k. Smålandsmodellen. Denna modell är ettmellanting mellan idrottsgymnasier med riksintagning och det s. k.hemortsalternativet för idrottande elever. har elever iJönköpings, och län kunnat söka till vissa gymnasieskolormed inriktning på en speciell idrottsgren. Motionärerna föreslår att deidrottande elever som studerar vid de aktuella gymnasieskolorna och som kommerfrån andra kommuner skall beviljas inackorderingstillägg i likhet med elevernavid de riksrekryterande gymnasieskolorna. mening finns det mot bakgrund av de minskande årskullarna inte skälatt utöka denna typ av verksamhet. Med det anförda avstyrker utskottet motion1988/89:Ub285. Utskottet ansluter sigavslutningsvis till föredragande statsrådets upp- ' fattning att frågan omidrottsträning inom timplanens ram enligt hemorts- 1988/89:UbU 15alternativet, resp. på fritid i skolans regi, liksom frågan om verksamheten vididrottsgymnasierna noga bör prövas i det fortsatta beredningsarbetet av SÖ:sförslag om dels nya timplaner för de treåriga teoretiska linjerna, delsstudievägsstrukturen för yrkesutbildningen i gymnasieskolan. Ibudgetpropositionen (bil. 10 s. 103) framhålls vikten av att öka samarbetet påskolområdet med de andra nordiska länderna. Föredragande statsrådet framhålleratt en gemensam nordisk arbetsmarknad redan finns, men ännu ingen nordiskutbildningsgemenskap. En sådan eftersträvas dock i det fastställdanordiska kulturhandlingsprogrammet och gäller som en riktlinje för det nordiskaskolsamårbetet. Isyfte att från svensk sida stimulera ett ökat nordiskt utbildningssamarbeteföreslår regeringen att 2 milj.kr. anslås för att täcka kommunala kostnader förkommuner och landstingskommuner som i sin gymnasieskola tar emot elever frånandra nordiska länder. Medlen skall användas till bidrag som svarar mot deinterkommunala ersättningar kommuner får, när de tar emot elever från andrasvenska kommuner. Ersättningen skall utgå till de kommuner ochlandstingskommuner som tar emot fler elever från ett annat nordiskt land än desänder ut i . Utskottethar inte något att erinra mot regeringens förslag om ett ökat nordisktutbildningssamarbete. Utskottet föreslåratt lägger proposition1988/89:100 i denna del till handlingarna. Ienlighet med beslut vid /88 (prop. 1987/88:102, UbU1987/88:31, rskr. 1987/88:366) om utveckling av yrkesutbildningen igymnasieskolan startade /89 försöksverksamhet med treåriggymnasial yrkesutbildning. Försöksverksamheten omfattar /89 6 000intagningsplatser, fördelade över ett 90-tal kommuner och tio olika linjer. Enreferensgrupp har tillsatts för att följa försöksverksamheten. Vidare har ensärskild utredare utsetts för att utvärdera försöksverksamheten när det gällervissa speciella frågor som rör den arbetsplatsföriagda undervisningen,handledarutbildningen och de ekonomiska konsekvenserna för berörda parter.