bet · GC01SfU19 · 1988-12-31 00:00:00 — delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 73 böijar med "Fördelamamed" och på s. 74 slutar med "SOS yrkande 7." bort ha följandelydelse: Fördelarna med att flytta över beslutanderätten i rättshjälpsfrågantill den myndighet som handlägger asylärendet är enligt utskottets mening inteså stora att de överväger de principiella betänklighetema. Den myndighet somhandlägger asylärendet kan lätt uppfattas som motpart till den asylsökande,och utskottet anser därför att beslut om rättshjälp alltjämt bör fattas avrättshjälpsnämnderna. delsatt moment 54 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 54. beträflFandebeslut om rättshjälp att med bifalltill motionerna 1988/89: Sf29 yrkande 18 och 1988/89:805 yrkande 7 och med anledning av propositionen antar det av utskottet framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1989:000) om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) med den änd ringen att 43 § andra stycket skall ha den som Nuvarande lydelse be tecknade lydelsen, 115 Kommunarrest(mom. 56) 1988/89: SfU 19 (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 77 börjar med "Utskottetbehandlade" och slutar med "SfS 10 yrkande 3." bort ha följandelydelse: Enligt utskottets uppfattning bör översynen av utlänningslagen ledatill att den s. k. terroristparagrafen stryks. Detta bör ges regeringen tillkänna. dels att moment 56 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 56. beträflFande kommunarrest att med bifall tillmotion 1988/89: SfS 10 yrkande 3 och med anledning av motionema 1988/89: Sf528,1988/89: SfS39 yrkande 1, 1988/89: Sf542 och 1988/89: SfS4S yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Bakgmnd till terroriststämpling (mom. 58) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 77 börjar med "Av motion"och slutar med "denna del." bort ha följande lydelse: Behandlingenav kurdema i fläckas svårt av händelsema kring spaningarna efter OlofPalmes mördare. Ingenting har dock framkommit eller framlagts som kan motiveraden terroriststämpel på PKK eller den mångårigakommunarrest som nio kurder i fortfarande utsätts för. Detta är enligtutskottets mening en skamfläck för , och bör agera i frågan.Regeringen bör inför och svenska folket redovisa vilket materialterroriststämpeln gmndas på, vad de kommunarresterade anklagas för och vilkabevis som åberopas när kurder anklagas för mordet på . Det anförda bör med bifalltill motion SfS31 ges regeringen till känna. delsatt moment 58 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 58. beträflFandebakgrund till terroriststämpling att med bifalltill motion 1988/89: Sf531 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Åtgärder för den kurdiska folkgmppen (mom. 59) (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 77 börjar med "I fråga"och slutar med "yrkande 3." bort ha följande lydelse: Detborde vara en moralisk förpliktelse för att själv uttala eller begäraav regeringen att den vidtar åtgärder så att den skada som åsamkats kurdernasom gmpp i genom den obevisade kopplingen till mordet på kanminskas. delsatt moment 59 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 59. beträflFandeåtgärder fÖr den kurdiska folkgruppen 116 att med bifalltill motion 1987/88: U521 yrkande 3 som sin 1988/89: SfU 19 mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Uppehålls- och arbetstillstånd i vissa fall GullanLindblad, och (alla m) anför: Närdet gäller frågor kring utomnordisk arbetskraftsinvandring anser vi detangeläget att sträva mot en mera positiv behandling av invandrare som skaffatsig en kvalificerad yrkesutbildning i vårt land och efter avlagd examen önskarutöva sitt yrke i . Inte minst gäller detta när det handlar om områdendär det råder arbetskraftsbrist i och där utbildningen inte förmedlatssom ett led i den svenska biståndspolitiken. Inomramen för ett alltmera integrerat kommer efter hand synen på invandring,inte minst av kvalificerad arbetskraft, att utvecklas i en mer positivinriktning. Dåmotionen endast upptar en yrkeskategori avstår vi från attreservera oss men avser att återkomma i frågan. GullanLindblad, och (alla m) anför: Redani början av innevarande vårsession framförde vi i motion Sf547 av . ett flertal förslag i fråga om flykting- och invandrarpolitiken. En avde frågor vi aktualiserade gäller rätten till asyl och den regel i dennuvarande utlänningslagen som tar sikte på flyktingliknande skäl, dvs. Regeln,som inte har någon motsvarighet i andra länder, innebar att ickekonventionsflyktingar erhåller betydande möjligheter till politisk asyl. k. de facto-flyktingar får i praktiken t. o. m. större rättigheter änkonventionsflyktingar genom att principen om första asylland endast kantillämpas på de . Lagstiftningenbör vara klar och entydig och dessutom ta hänsyn till de möjligheter Sverigehar att ge flyktingama rimliga villkor såväl vid negativa som positiva beslut.Mot bl. a. den bakgmnden har vi förordat i motionen att 6 § slopas samtidigtsom rätten till politisk asyl enligt flyktingkonventionen (3 §) och enligtutlänningsförordningens stadganden om humanitära skäl vidgas genom en generöstolkning. Vidarebör den flyktingkvot som gäller genom FN:s flyktingkommissarie överfördaflyktingar ökas. Regeringenföreslår nu en i allt väsentligt förtjänstfull omkonstmktion av utlänningslagentill ett klart och entydigt regelverk. Ambitioner har ställts upp för attpåtagligt förkorta väntetidema. För detta ändamål har riksdagsmajoritetenbeslutat om resursförstärkningar. Dessutom tolkar viutskottets skrivning beträflFande flyktingkvoten så att 117 möjlighetema att användakvoten till att överföra den som behöver skydd 1988/89: SfU 19 i storttillgodoser vårt förslag på den punkten. Alltdetta medför att motivet för vårt yrkande om ett slopande av regeln om rätttill asyl av flyktingliknande skäl inte längre har samma styrka som . Ihuvudsak uppfylls de önskemål som ligger bakom vårt krav på ett borttagande av6 § i den nu gällande utlänningslagen. Vinoterar för övrigt med tillfredsställelse att regeringens förslag till nyutlänningslag har betydande likheter med den typ av lagstiftning som invandrarpolitiskakommittén (IPOK) ursprungligen företrädde. GullanLindblad, och (alla m) anför- Vi anser att den svenskaflyktingkvoten bör användas för att möjliggöra en ökad överföring till Sverigeav den stora mängd flyktingar som befinner sig i flyktingläger på olika håll ivärlden. Den i motion S04 föreslagna ökningen av flyktingkvoten har motiveratsmed att svenska beskickningar behöver kunna hjälpa människor som omgåendebehöver lämna sitt land. Utskottets skrivning visar på möjligheten att användakvoten till att överföra dem som behöver skydd i vårt land till Sverige.Vidare utgår utskottet från att regeringen beaktar detta behov. Vi finnerdärför inte skäl att nu reservera oss i frågan. och (båda c) anför: Videlar den uppfattning som förs fram i motion S03 att det är viktigt attvägledande riktlinjer anges för hur utlänningslagen skall tolkas och hurbevisvärderingen i asylärenden skall ske. Med hänsyn till den dokumentationoch spridning av praxis som kan väntas ske genom invandrarverkets försorgavstår vi från att reservera oss i frågan. SiggeGodin och (båda fp) anför: Vivälkomnar förslaget att särskilda regler skall införas om muntlig hand läggning i asylärenden. Tillsammans med den nya organisationen för in vandrarverket och dess hantering av asylärenden förbättras härigenom möjligheterna till en korrekt bedömning av asylärendena. Vi utgår från att muntlig handläggning kommer att användas i största möjliga utsträckning och delar utskottets bedömning att resultatet av den nya handläggnings ordningen bör avvaktas. Vi avstår därför nu från att reservera oss i frågan. 6.Kommunarrest 1988/89:SfU19 SiggeGodin och (båda fp) anför: Iett flertal motioner som behandlas av utskottet har påtalats orimligheter i denuvarande terroristbestämmelserna. Vi delar uppfattningen att bestämmelsernabör avskaflFas. Med hänsyn till den pågående översynen av terroristlagstiftningenhar vi dock inte nu något yrkande i frågan. Ipropositionen framlagda lagförslag 988/89. Utlänningslag Härigenom föreskrivs följande. Kraven for utlänningars vistelse i m. m. 1§ I denna lag ges regler för utlänningars inresa, utresa, vistelse i Sverigeoch arbete i som anställd samt för rätten till asyl här. 1 lagen angesockså under vilka fömtsättningar en utlänning kan avvisas eller utvisas urlandet. Lagenskall tillämpas så, att utlänningars frihet inte begränsas mer än vad som ärnödvändigt i varje enskilt fall. 2§ En utlänning som reser in i eller vistas i skall ha pass. Regeringen får föreskrivaundantag från kravet på passinnehav. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, statens invandrarverk föreskriver vilkahandlingar som får godtas som pass. Regeringen föreskriver vidare i vilka fallsvenska myndigheter får utfärda pass för utlänningar. 3§ En utlänning som reser in i eller vistas i skall ha visering, ominte utlänningen har uppehållstillstånd eller är medborgare i , ,eller . Regeringen får föreskriva andra undantag från kravet påvisering. 4§ En utlänning som vistas i mer än skall hauppehållstillstånd, om inte utlänningen är medborgare i , ,eller . Regeringenfår föreskriva andra undantag från kravet på uppehållstillstånd. Regeringenfår också föreskriva krav på uppehållstillstånd redan efter en kortarevistelsetid i än . 5§ En utlänning skall ha tillstånd för att arbeta i på gmnd av anställning här eller utomlands (arbetstillstånd), om inte utlänningen har permanent uppehållstillstånd eller är medborgare i , , eller . Regeringen får föreskriva andra undantag från kravet på arbetstillstånd. 2 kap. Närmare omvisering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd 1988/89: SfU 19 1 §Visering innebär tillstånd att resa in i och vistas i under viss . Viseringfår ges för högst tre månaders vistelse , om inte annatföljer av föreskrifter som regeringen meddelar. Visering får begränsas även iövrigt och får förenas med de villkor som kan behövas. 2 § Uppehållstillstånd innebärtillstånd att resa in i och vistas i (tidsbegränsatuppehållstillstånd) eller utan tidsbegränsning (permanent uppehållstillstånd). 3 § Enligt bestämmelserna i 3kap. skall en utlänning i vissa fall ges uppehållstillstånd i . 4 § Uppehållstillstånd får gestill 1. en utlänning som är näraanhörig till en i bosatt person eller som annars har särskildanknytning till , 2. en utlänning som av humanitäraskäl bör få bosätta sig i , eller 3. en utlänning som har fåttarbetstillstånd eller som har sin försörjning ordnad på något annat sätt. Regeringen får föreskrivaatt uppehållstillstånd kan ges även i andra fall. 5 §Om utlänningen befinner sig i när ansökan om uppehållstill stånd görs eller prövas, får ansökan inte bifallas. Detta gäller dock inte om 1. utlänningen har rätt till asylhär, 2. utlänningen skall återförenasig med en nära familjemedlem som är stadigvarande bosatt i och som hantidigare har sammanlevt med utomlands, eller 3. det annars finns särskildaskäl. Omutlänningen skall avvisas eller utvisas enligt ett beslut som har vunnit lagakraft, får dock en ansökan om uppehållstillstånd från honom bifallas bara omansökan gmndar sig på omständigheter som inte har prövats fömt i ärendet omhans avvisning eller utvisning och om 1. utlänningen har rätttill asyl här, eller 2. det annars finnssynnerliga skäl av humanitär art. 6 §Arbetstillstånd skall ges . Det får avse ett visst slag eller vissa slag av arbete och förenas med de övriga villkor som behövs. I fråga om arbetstillståndtillämpas S§ första och andra stycket på motsvarande sätt. Regeringen fårmeddela ytterligare föreskrifter om arbetstillstånd. 7 §Beslut om visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd meddelas av statens invandrarverk. Beslut om visering och uppehållstillstånd får meddelas också av . Regeringenoch, i den utsträckning regeringen föreskriver, invandrar verket får ge andra myndigheter rätt att besluta om sådana tillstånd. 8 § Att regeringen ivissa fall kan besluta om tillstånd framgår av 7 kap. 1988/89: SfU 19 5, llochl6§§. 9 §Visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd skall återkallas, om utlänningen har lämnat oriktiga uppgifter om sin identitet. Återkallelse skall dock inte ske, om det kan antas att den oriktiga uppgiften inte har inverkat på tillståndsbeslutet eller om andra särskilda skäl talar emot det. 10 § Visering, uppehållstillståndoch arbetstillstånd får återkallas, om utlänningen medvetet har lämnat andraoriktiga uppgifter än om sin identitet eller medvetet har förtigitomständigheter som varit av betydelse för att få tillståndet. Återkallelse fåräven ske om det finns andra särskilda skäl, i fråga om uppehållstillstånd dockendast om utlänningen ännu inte har rest in i . 11 § Om utlänningen har rest in ilandet, får ett uppehållstillstånd återkallas 1. om han inte försörjer sig påett ärligt sätt eller bedriver sådan verksamhet som kräver arbetstillståndutan att ha sådant tillstånd, 2. om han på gmnd av ett tidigareådömt frihetsstraflFeller någon annan särskild omständighet kan antas komma attbegå brott i eller i något annat nordiskt land, eller 3. om det med hänsyn till hanstidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att han kommer att bedrivasabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet i eller inågot annat nordiskt land. Återkallelseenligt första stycket får endast ske om frågan har väckts innan utlänningen harvarit bosatt här med uppehållstillstånd. 12 § Ett permanentuppehållstillstånd skall återkallas om utlänningens bosättning i . 13 § Återkallelse av uppehållstillståndoch arbetstillstånd beslutas av statens invandrarverk. Återkallelse av viseringbeslutas av den myndighet som har meddelat viseringen eller av invandrarverket.Uppehållstillstånd eller visering som har beviljats av fåråterkallas endast av departementet. 1 §Med asyl avses i denna lag uppehållstillstånd som beviljas en utlän ning därför att 1. han är flykting, 2. han är krigsvägrare, eller 3. han, utan att vara flykting,inte vill återvända till sitt hemland på gmnd av de politiska förhållandena däroch kan åberopa tungt vägande omständigheter till stöd för detta. 2 §Med y/yÄ:f/n avses i denna lagen utlänning som befinner sig utanför det land, som han är medborgare i, därför att han känner välgrundad fruktan för förföljelse på gmnd av sin ras, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp ellerpå gmnd av sin religiösa eller politiska uppfatt- 122 ning, och som inte kaneller på gmnd av sin fmktan inte vill begagna sig av 1988/89: SfU 19 detta lands skydd. Somflykting skall även anses den som är statslös och som av samma skäl befinnersig utanför det land där han har haft sin vanliga vistelseort och sominte kan eller på gmnd av sin fmktan inte vill återvända dit. 3 §Med krigsvägrare avses i denna lag en utlänning som har övergett en krigsskådeplats eller som har flytt från sitt hemland eller behöver stanna i för att undgå förestående krigstjänstgöring. 4 § En utlänning som avses i 1 § har rätt tillasyl. Asyl får dock vägras om 1. det av hänsyn till vad som ärkänt om utlänningens tidigare verksamhet eller med hänsyn till rikets säkerhetfinns synnerliga skäl att inte bevilja asyl, 2. det beträffande en utlänningsom omfattas av 1 § 2 eller 3 finns särskilda skäl att inte bevilja asyl, 3. utlänningen har rest in frånDanmark, , eller och kan sändas åter till något av dessaländer i enlighet med en överenskommelse mellan och det landet, såvidadet inte är uppenbart att han inte kommer att beviljas uppehållstillstånd där, 4. utlänningen i annat fall föreankomsten till har uppehållit sig i ett annat land än hemlandet och, omhan återsänds dit, är skyddad mot förföljelse eller, i förekommande fall, motatt sändas till en krigsskådeplats eller till hemlandet och också mot attsändas vidare till ett annat land där han inte har motsvarande skydd, eller 5. utlänningen har särskildanknytning till ett annat land och där är skyddad på det sätt som anges i 4. Regeringenfår föreskriva undantag från andra stycket 4 för de fall då utlänningensanknytning till är av sådan art att han inte bör nekas att få sinansökan om asyl prövad här. 5 § En flykting upphör att vara flykting om han 1. av fri vilja på nytt användersig av det lands skydd där han är medborgare, 2. efter att ha förlorat sittmedborgarskap av fri vilja förvärvar det på nytt, 3. förvärvar medborgarskap i ettnytt land och får det landets skydd, 4. av fri vilja återvänder för attbosätta sig i det land, som avses i 2§, eller 5. inte längre befinner sig i ensådan situation att han kan anses som flykting enligt 2§ och därför inte kan fortsättaatt vägra använda sig av det lands skydd, där han är medborgare eller där hansom statslös tidigare hade sin vistelseort. 6 §På begäran av en flykting skall statens invandrarverk antingen i samband med att uppehållstillstånd beviljas eller därefter ange att han är flykting (flyktingförklaring). Enflyktingförklaring skall återkallas av invandrarverket, om det fram kommer att utlänningen är att anse som flykting enligt 2§. Resedokument 1988/89: SfU 19 7§ För flyktingar och statslösa utfärdar statens invandrarverk en sär- Bilaga 1 skild legitimationshandling för resor utanför (resedokument)enligt de föreskrifter som regeringen meddelar. 1 § En utlänning får avvisas 1. om han saknar pass närpass krävs för inresa eller vistelse i , 2. om han saknar visering,uppehållstillstånd eller annat tillstånd som krävs för inresa, vistelse ellerarbete i , 3. om det vid hans ankomst tillSverige framkommer att han tänker besöka något annat nordiskt land men saknarerforderligt tillstånd att resa in dit, eller 4. om han vid inresan antingenundviker att lämna polismyndigheten begärda uppgifter eller tillpolismyndigheten medvetet lämnar oriktiga uppgifter som är av betydelse förrätten att resa in i eller medvetet förtiger någon sådan omständighet. Avvisningenligt första stycket får inte ske av den som vid ankomsten till hadeeller som därefter, , har haft ett uppehållstillstånd som harupphört att gälla. 2 § En utlänning får vidare avvisas 1. om det kan antas att han kommeratt sakna tillräckliga medel för sin vistelse i eller i något annatnordiskt land, som han tänker besöka, samt för sin hemresa, 2. om han tänker söka sittuppehälle i eller i något annat nordiskt land och det kan antas att haninte kommer att försörja sig på ett äriigt sätt eller att han kommer attbedriva sådan verksamhet som kräver arbetstillstånd utan att ha sådanttillstånd, 3. om han på gmnd av tidigareådömt frihetsstraflF eller någon annan särskild omständighet kan antas kommaatt begå brott i eller i något annat nordiskt land, 4. om det med hänsyn till hanstidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att han kommer att bedrivasabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet i eller inågot annat nordiskt land, eller 5. om det med stöd av lagen(1971:176) om vissa intemationella sanktioner har föreskrivits att avvisningkan ske. Enutlänning får avvisas även i andra fall när det har begärts av den centralautlänningsmyndigheten i ett annat nordiskt land och det kan antas att hanannars beger sig till det landet. Avvisningenligt denna paragraf får inte ske senare än efter utlänningensankomst till och inte om utlänningen har visering elleruppehållstillstånd. Utvisningnär uppehållstillstånd upphört att gälla 3 § En utlänning får utvisas ur , om han upphäller sig här efter det att hans uppehållstillstånd har löpt ut eller återkallats. Handläggningav ärenden om avvisning och utvisning enligt I 3 §§ 4 § skall pröva ärenden om avvisning om 1. utlänningen sökerasyl här, 2. utlänningen har en nära familjemedlem som söker asyl här. 3. utlänningen kan komma attavvisas med stöd av 2§ andra stycket, 1988/89: SfU 19 eller Bilaga1 4. utlänningen utan avbrott har vistatsi mer än efter ankomsten när frågan väcks om hansavvisning. I andra fall skallpolismyndigheten pröva frågan om avvisning. Om polismyndigheten anser dettveksamt om avvisning bör ske, skall ärendet överlämnas till statens invandrarverk. 5 § Beslut om utvisning enligt3 § meddelas av statens invandrarverk. 6 § Om en ansökan omuppehållstillstånd avslås eller ett uppehållstillstånd återkallas medan utlänningenbefinner sig i skall beslut meddelas om avvisning ellerutvisning, om inte synnerliga skäl talar mot detta. Utvisningpå grund av brott 7 § En utlänning fårockså utvisas ur , 1. om utlänningen döms för ettbrott som kan leda till fängelse , eller om en domstolundanröjer en villkorlig dom eller skyddstillsyn som utlänningen har dömts tillför ett sådant brott, eller 2. om utlänningen döms för ettbrott som kan leda till fängelse enligt denna lag eller enligt författningarsom har utfärdats med stöd av lagen, samt omständigheterna vid brottet ärförsvårande eller utlänningen före brottet har begåttbrott av samma slag. Utlänningenfår dock utvisas endast om det på gmnd av gärningens beskaflFenhet och övrigaomständigheter kan antas att han kommer att fortsätta med brottslig verksamhethär i landet eller om brottet är sådant att han inte bör få stanna kvar. 8 § Utvisning på grund av brottbeslutas av den domstol som handlägger brottmålet. 9 § När en domstol enligt 34 kap.brottsbalken beslutar att förändra en påföljd, som en utlänning har dömts tillförutom utvisning, får domstolen även meddela det beslut beträflFandeutvisningen, som förändringen av påföljd ger anledning till. Vissabegränsningar for utvisning på grund av brott 10 § När en domstolöverväger om en utlänning bör utvisas enligt 7§, skall den ta hänsyn till utlänningens levnads- och familjeförhållanden samt till hur länge han har vistats i . Enutlänning som hade vistats i med permanent uppehållstillstånd sedanminst när åtalet väcktes eller som då var bosatt i , får utvisas endast om det finns synneriiga skäl. Detsamma gäller fören medborgare i ett annat nordiskt land som vid den angivna tidpunkten hadevarit bosatt här . Densom har en flyktingförklaring eller den som annars uppenbart är att anse somflykting och har behov av i får utvisas endast om han harbegått ett synnerligen grovt brott och det skulle medföra allvarlig fara förallmän ordning och säkerhet att låta honom stanna här. Utvisning får också skeom han i eller utomlands har bedrivit verksamhet som har inneburit faraför rikets säkerhet och det finns anledning att anta att han skulle fortsättasådan verksamhet här. En utlänning som kom tillSverige innan han fyllde och som 125 när åtal väcktes hadevistats här får inte utvisas. Utvisning av hänsyn tillrikets säkerhet 1988/89: SfU 19 11 § När det behövs avhänsyn till rikets säkerhet, får regeringen utvisa Bilaga 1 en utlänning eller besluta om inskränkningar och villkor i fråga om utlän ningens vistelseort, byte av bostad och anställning samt anmälningsplikt. Iärenden enligt första stycket skall förhandling hållas. Därvid tillämpasreglema om förhandling i 6 kap. Beaktandeav hinder mot verkställighet 12 § När en fråga omavvisning eller utvisning prövas skall hänsyn tas till om utlänningen på gmnd av bestämmelserna i 8 kap. 1 4§§ inte kan sändas till ett visst land eller om det annars finns särskilda hinder mot att avgörandet verkställs. Ibeslut som meddelas av regeringen eller statens invandrarverk skall ges deanvisningar i fråga om verkställigheten som denna prövning kan föranleda. 13 §Om en utlänning, som enligt ett beslut som har meddelats med stöd av denna lag bara får uppehålla sig i en viss del av landet ändå uppehåller sig på en annan plats i , skall han genom polismyndighetens försorg föras till en plats där han får vistas. 14 § När statensinvandrarverk beslutar om avvisning eller utvisning, får beslutet förenas med förbud för utlänningen att återvända till utan tillstånd av invandrarverket. Endom eller ett beslut om utvisning enligt 7 eller 11 § skall innehålla förbudför utlänningen att återvända till eller utantidsbegränsning. 1 domen eller beslutet skall utlänningen upplysas om vilkendag förbudet upphör att gälla och om den påföljd som överträdelse av förbudetkan medföra enligt 10 kap. 4§.