bet · GC01JuU18 · 1988-12-31 00:00:00 — Anslag till rättshjälp m.m. 1988/89 JuU18 I proposition 1989/90:100 bilaga 4 ()har regeringen under (s. 77 och 78) föreslagit att tillRättshjälpskostnader för /90 anvisa ett förslagsanslag på . 1988/89: Ju423 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbättrade möjligheter att få offentliga försvarare. 1988/89;Ju821 av m.fl. (vpk) vari yrkas 11. att till Rättshjälpskostnader för budgetåret1989/90 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit ellersåledes . Från anslaget betalas de rättshjälpskostnader som enligträttshjälpslagen (1972:429) skall betalas av allmänna medel. Rättshjälp enligträttshjälpslagen omfattar allmän rättshjälp, rättshjälp åt misstänkt ibrottmål (bl.a. offentlig försvarare), rättshjälp genom offentligt biträde samtrådgivning. Regeringens förslag till medelsberäkning innebär en ökning avanslaget med 80 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. I motionerna Ju423 och Ju821 förordas ökade möjligheterför tilltalade att få offentlig försvarare. Bl.a. åberopas att tilltalade somriskerar att dömas till fängelse bör tillförsäkras en offenfiig försvarare. Föromedelbara åtgärder i den riktningen föreslås i mofion Ju821 en ökning avanslaget med ytterligare 50 milj. kr. har behandlat frågor om ändringi och utvärdering av reglerna om rätten till offentlig försvarare (se senastJuU 1987/88:21 s. 41 f och där gjorda hänvisningar). 1 1988/89. Av justitieministerns redovisning i åretsbudgetproposition (s. 77 f) 1988/89:JuU18 framgår att,gjort enundersökning av utvecklingen beträffande förordnanden avoffentliga försvarare. Enligt undersökningen ökar nu åter statens kostnader föroffentliga försvarare efter att ha minskat till följd av nya regler förförordnande av offentlig försvarare som infördes . Andelen tilltalademed offentlig försvarare gick efter den lagändringen ned från . År1987 har andelen sfigit till . Enligt justitieministern visar undersökningen attdomstolarnas tillämpning av reglerna om förordnande av offentlig försvarare harutvecklats i en mer generös riktning och att mycket av denkritik som i början riktades mot lagändringen därför torde ha förlorat iaktualitet. Justitieministern anser att det inte finnsanledning att vidta några åtgärder. Utskottet delar denna bedömning. I likhet medjustitieministern anser utskottet att den fortsatta utvecklingen på området börföljas uppmärksamt, och utskottet noterar att förutskickat atten undersökning av utvecklingen kommer att göras så snart denoffentliga statistiken är tillgänglig. Utskottet avstyrker bifalltill nu aktuella yrkanden i motionerna Ju423 och Ju821 (yrkande 11). Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. Regeringen har under (s. 79 och 80) föreslagitriksdagen att till Rättshjälpsnämnderna för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet Regeringen har under (s. 80-86) föreslagit riksdagenatt till Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet för /90anvisa ett förslagsanslag på . 1988/89: Ju411 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att verksamheten vid allmänna advokatbyrån i Karlskronaskall bestå. 1988/89;Ju413 av och iBengtsfors (båda c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att Allmänna advokatbyrån i skall finnas kvar. 1988/89;Ju424av () vari yrkas att som sin mening 1988/89:JuU18 ger regeringen till känna vad i mofionen anförts beträffandenedläggning av allmänna advokatbyrån i . I samband med genomförandet av reform avrättshjälpssystemet inrättades ett antal allmänna advokatbyråer. Några byråerhar lagts ned, och finns 31 allmänna advokatbyråer.Vid dessa finns 132,5 tjänster för advokater och biträdande jurister samt 127,5tjänster för sekreterare och annan personal. De allmänna advokatbyråernas främsta uppgift är att lämnabiträde och rådgivning enligt rättshjälpslagen. Om det kan ske utan hinder förden verksamhet som bedrivs enligt rättshjälpslagen, skall byråerna även lämnaannat biträde i rättsliga angelägenheter. De allmänna advokatbyråerna skall iprincip vara självbärande och konkurrera på lika villkor med enskildaadvokatbyråer. Enligt (prop. s. 81) har lönsamheten vid deallmänna advokatbyråerna kraftigt förbättrats under /88.Kostnadstäckningen för byråerna sammantagna var mot budgetåretdessförinnan. Det goda resultatet beror enligt i första hand pådet bonuslönesystem som infördes , på utbildningsinsatser samt pårekonstruktionsåtgärder av organisatorisk och ekonomisk art. I budgetpropositionen redovisas (s. 81-84) en utvärderingav verksamheten vid de allmänna advokatbyråerna som hargjort (RRV rapport, dnr 1987:889). I rapporten har verket belyst byråernaslönsamhetsproblem och även föreslagit åtgärder för att förbättra resultatet. Enligt förutsätter ett fortsattoffentligt åtagande i advokatverksamhet flera åtgärder för att förbättralönsamheten. För varje byrå som är olönsam föreslås selektiva åtgärder i formav personalminskningar, kostnadsbesparingar eller förlustavskrivningar. Omsådana åtgärder inte kan förväntas leda till att en byrå får förutsättningarför lönsamhet, bör den läggas ned. För att råda bot på brister på ekonomiskt incitament ochansvarstagande förordar att systemet med bonuslön görs merutpräglat prestationsinriktat och att det i viss utsträckning även kommerbiträdespersonalen fill del. Som andra generella åtgärder föreslår verket attbyråerna skall ges ett ökat ansvar för sin ekonomi och personal samt attbyråernas beslutsbefogenheter vidgas. Härvidlag föreslås attarbetsgivaransvaret förs över från till den enskilda byrån medrätt för den att inrätta tjänster, anställa personal och bestämma löner. Rapporten har remissbehandlats. Beträffande frågan hurlönsamhetsproblemet vid byråerna skall lösas instämmer flertaletremissinstanser i förslag. Särskilt framhålls behovet avatt ytteriigare närma sig de lönesystem som finns vid de privata byråerna,något som skulle vara av betydelse för att kunna rekrytera och behållapersonal. Många instanser pekar på vikten av att de allmänna advokatbyråernassjälvständighet och ansvarstagande måste öka på bekostnad av domstolsverketsroll som centralmyndighet.Flera är vidare inte främmande för tanken att avveckla 1988/89:JuU 18sådana byråer, där föreslagna åtgärder inte kan förväntas leda till lönsamhet.Några instanser uttalar sig för en avveckling av den allmänna advokatbyråverksamheten. I propositionen (s. 84 ff) redovisar justitieministernsina överväganden beträffande verksamheten vid de allmänna advokatbyråerna. Medåberopande av vad som kommit fram i undersökning ochremissvaren samt med beaktande av den positiva utvecklingen för byråernaförklarar justitieministern att hon inte är beredd att omprövasystemet med allmänna advokatbyråer. Hon säger sig dock ha för avsikt attuppmärksamt följa utvecklingen. Justitieministern instämmer i riksrevisionsverketsuppfattning att det är angeläget att de allmänna advokatbyråerna får bättreförutsättningar att arbeta på lika villkor som sina konkurrenter. I linjehärmed bör enligt jusfitieministern byråernas ansvar för den egna ekonomin ökaoch beslutsbefogenheterna i övrigt bli större; varje byrå bör bl.a. få rättatt besluta rörande tjänster vid byrån - utom chefstjänsten - och ta överbeslutanderätten från i alla ärenden som inte oundgängligenmåste handhas av verket. Justitieministern förklarar att hon har för avsikt attåterkomma till regeringen med förslag till erforderliga regeländringar. Enligt justitieministern är det - för att staten skallkunna driva allmänna advokatbyråer - nödvändigt att a-weckla byråer som saknarförutsättningar att bli lönsamma. Hon förklarar att denna princip bör gällaäven om den leder fill att nuvarande länstäckning med allmänna byråer intelängre kan upprätthållas. För de nordligaste byråerna måste dock enligtjusfifieminis-tern även andra skäl än ekonomiska få påverka bedömningen. Med åberopande av dessa ställningstaganden förordarjusfifieministern att de allmänna advokatbyråerna i och Vänersborgläggs ned. Hon motiverar detta med att dessa byråer under en följd av år gåttmed underskott; de balanserade förlusterna uppgår till drygt 3,6 milj. kr.resp. En fortsatt drift beräknas ge en årlig förlust på ca800 . för byrån i och ca . för byrån i . I motionerna Ju411 resp. Ju413 och Ju424 riktas kritik motatt byråerna i resp. skall läggas ned. Som skäl åberopasatt en nedläggning skulle minska tillgängligheten till juridisk rådgivning ochäven innebära försämringar från rättssäkerhetssynpunkt. Utskottet delar uppfattningen att det för en fortsattstatlig advokatverksamhet är nödvändigt att de allmänna advokatbyråerna fårbättre förutsättningar att arbeta på lika villkor som sina konkurrenter.Väsentliga inslag i en sådan utveckling är - som justitieministern förordar -en ökad självständighet och ett ökat ansvarstagande över huvud taget för deenskilda byråerna i förhållande fill centralmyndigheten. I likhet medjustifieministern anser utskottet vidare att staten - för att kunna fortsättaatt driva allmänna advokatbyråer - måste avveckla byråer som saknarförutsättningar att bh lönsamma. Detta har också utskottet givit uttryck för dåfrågan om nedläggning av allmänna advokatbyråer tidigare varit aktuell iriksdagen (se JuU 1986/87:26 s. 15). Utskottet delar justitieministerns bedömning att byråernai /89:JuU18 och bör läggas ned. Utskottetavstyrker därmed bifall till motionerna Ju411, Ju413 och Ju424. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag Regeringen har under F 4 (s. 86) föreslagit atttill Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Regeringen har under F 5 (s. 86 och 87) föreslagitriksdagen att till Vissa domstolskostnader m.m. för /90 anvisaett förslagsanslag på . 1988/89;Ju403 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av en översyn dels av registrerade (befintliga) ersättningsparagrafer,dels av de faktiska kostnaderna vid inställelse som vittne. 1988/89;Ju408 av (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag som innebäratt vittnen i domstol får full ersättning för inkomstbortfall i samband med attde fullgör sina uppdrag. Från anslaget betalas vissa kostnader förrättegångsväsendet, bl.a. ersättning av allmänna medel till vittnen m.fl. I motionerna Ju403 och Ju408 görs uttalanden till förmånför högre vittnesersättning. Ersättning som av allmänna medel skall betalas tillvittnen, målsägande m.fl. beräknas enligt förordningen (1982:805) om ersättningav allmänna medel till vittnen, m.m. Ersättningen kan avse ersättning förnödvändiga kostnader för resa (reseersättning) och uppehälle (traktamente) samtersättning för mistad inkomst eller annan ekonomisk förlust (ersättning förtidsspillan). Enligt vittnesersättningsförordningen utgår ersättning förnärvarande 1988/89:JuU18 enligt följande. Reseersättning betalas för resa med tåg med belopp sommotsvarar avgiften i andra klass; resa med egen bil ersätts med perkilometer. Traktamente får bestämmas till högst . per dag medan utgift förnattlogi som regel ersätts med högst . Ersättning för tidsspillan fårbetalas till den som har kallats och som mister inkomst eller gör annanekonomisk förlust på grund av inställelsen. Ersättningen får bestämmas till detbelopp som svarar mot den faktiska förlusten, dock högst till 300 kr.Vittnesersättningen är skattefri. De i vittnesersättningen ingående beloppen justeradesuppåt , och en höjning av ersättningsnivån för tidsspillan företogsförra året. Utskottet utgår från att regeringen också fortsättningsvis anpassarstorleken på de olika momenten i vittnesersättningen till den allmännakostnadsutvecklingen. Något särskilt uttalande härom från sidaerfordras enligt utskottets mening inte. Detta gäller även yrkandet i motionJu408. Utskottet avstyrker nu behandlade yrkanden i motionerna Ju403 och Ju408(yrkande I anslutning härtill vill utskottet erinra om att det fören väl fungerande rättskipning är av betydelse att vittnen och andra personersom lämnar uppgifter i rättegångar skyddas mot att bli utsatta för hotelser ochandra repressalier. Detta har utskottet uttalat tidigare (se t.ex. JuU1983/84:24 s. 11 ff), och det finns enligt utskottets mening anledning attfrågan ägnas uppmärksamhet även i fortsättningen. Diverse kostnader för rättsväsendet Regeringen har under F 6 (s. 87) föreslagit atttill Diverse kostnader för rättsväsendet för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1. beträffande anslag tidrättshjälpskostnader, m.m. attriksdagen med avslag på motionerna 1988/89:Ju423 och 1988/ 89;Ju821 i denna del(yrkande 11) och med bifall till regeringens förslag till Rättshjälpskostnaderför /90 anvisar ett förslagsanslag på , 2. beträffandeanslag till rättshjälpsnämnderna attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Rälishjälpsnämn-derna /90 anvisar ett förslagsanslag på , 3. beträffande anslag tid allmänna advokatbyråer:uppdragsverk- 1988/89:JuU18 samhet attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Allmänna advokatbyråer:Uppdragsverksamhet för /90 anvisar ett förslagsanslag på 1 000kr., 4. beträffandenedläggning av vissa allmänna advokatbyråer attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ju411, 1988/89:Ju413 och 1988/89;Ju424, 5. beträffandeanslag tid allmänna advokatbyråer: driftbidrag attriksdagen med bifall till regeringens förslag fill Allmänna advokatbyråer:Driftbidrag för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 6. beträffandeanslag tid vissa domstolskostnader m.m. attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Vissa domstobkost-nader m.m.för /90 anvisar ett förslagsanslag på , attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ju403 och 1988/89;Ju408 i denna del(yrkande 1), 8. beträffandeanslag tid diverse kostnader för rättsväsendet attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Diverse kostnader förrättsväsendet för /90 anvisar ett förslagsanslag på 11 000 000kr. Närvarande: (), (),(), (), (), IngbrittIrhammar (c), (), (), (), BjörnEricson (s), (), (), (), BerithEriksson (vpk), (), () och (). Reservation i988/89:JuUi8 Vittnesersättning (mom. 7) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med "De i" ochslutar med "Ju408 (yrkande 1)" bort ha följande lydelse: Utskottetkan konstatera att ersättningen till vittnen visserligen har höjts fortlöpandegenom åren. Enligt utskottets mening är detta emellertid otillräckligt,eftersom utgångspunkten bör vara att ett vittne skall få fud ersättning förmistad inkomst. Det bör uppdras åt regeringen att föreslå ändringar i enlighetmed vad utskottet nu uttalat. Detta bör med anledning av motion Ju408som sin mening ge regeringen till känna, vilket i viss mån tillgodoser ocksåsyftet bakom yrkandet i motion Ju403. dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse: 7. beträffande vittnesersättning att med anledning av motionerna 1988/89:Ju403 och 1988/89:Ju408 i denna del (yrkande 1) somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om att vittne bör fåfull ersättning för mistad inkomst. gotab 88497, 19