bet · GC01SfU13 · 1988-12-31 00:00:00 — Alternativet var att återgåtill de regler som tidigare gällde och göra hela vårdbidraget skattepliktigt.Utskottet ansåg att fördelarna med det nuvarande systemet övervägde den nackdelsom motionärerna påtalat och avstyrkte bifall till det föreliggandemotionsyrkandet. Utskottet anser att bör vidhålla sin tidigareuppfattning och avstyrker bifall till motion Sf309 yrkande 3. och tar i motion Sf357också upp situationen för föräldrar som vårdat svårt handikappade barn.Motionärerna påpekar att en av föräldrarna, vanligen modern, ofta måste varahemma med barnet. Vårdbidrag övergår när barnet fyller 16 är till barnet i formav förtidspension. Föräldern går då miste om både "lön" ochpensionspoäng trots att hon ofta måste fortsätta att vårda barnet. Om barnetsom vuxen flyttar till , kan föräldern ha nått den ålder då det inteär lätt att få ett välbetalt arbete utanför hemmet. Dessa föräldrar kommerenligt motionärerna aldrig att komma upp i någon hög pensionspoäng och kanskeinte heller full kvalifikationstid trots att de under en lång följd av år gjorten betydande kostnadsbesparande insats för samhället. Motionärerna begär därförett tillkännagivande till regeringen om att förbättringar behövs ipensionsvillkoren för dessa personer. Vid sin behandling av en motsvarande motion i betänkandetSfU 1987/88:29 framhöll utskottet det viktiga arbete som föräldrar som vårdarsvårt handikappade barn utför och den betydande arbetsinsats som det därvid ärfråga om. Enligt utskottets uppfattning skulle dessa föräldrar i första handtillgodoses i form av en egen pensionsrätt, och utskottet erinrade om attpensionsberedningen i sitt fortsatta arbete bl.a. skulle pröva frågan om vadsom skall ligga till grund för beräkning av ATP. Utskottet anser fortfarande att något uttalandeinte är påkallat i frågan och avstyrker bifall till motion Sf357. För full pension från ATP krävs, som ovan nämnts, attpensionären tillgodoräknats minst 30 poängår. För den som är född under någotav skall talet 30 utbytasmot talet 20 utökat med ett för varjeår som den försäkrade är född senare än är 1914. Dessutom skall en ökning skemed en tiondel av det antal år som en försäkrad i denna åldersgrupp intetillgodoräknats pensionspoäng på grund av undantagande från ATP eller uteblivenavgiftsbetalning. Möjligheten att begära undantagande från ATP upphörde medutgången av . Personer som är födda fick dockmöjlighet att behålla ett tidigare undantagande från ATP. och begär i motion Sf205ändrade regler för ATP-systemet så att den som begärt undantagande från ATPinte får sin ATP reducerad utöver den reducering som själva undantagandetomfattar. Motionen riktar sig således mot de övergångsregler som gäller förpersoner födda . Den fråga som tas upp i motionen har anknytning till vadutskottet i föregående avsnitt anfört angående undantagande från ATP ochbehandlades senast i utskottets av godkända betänkande SfU1987/88:18. Regler angående reducering av ATP för den som var född under åren1915-1923 och som helt eller delvis stod utanför ATP tillkom redan i sambandmed införandet av ATP. Syftet härmed var att undvika att någon skaffade sigobefogade fördelar på pensioneringens bekostnad. Mot denna bakgrund finnerutskottet, liksom tidigare, inte anledning förorda någon ändring ibestämmelserna i fråga och avstyrker bifall till motion Sf205. Förtidspension utgår enligt gällande bestämmelser till enförsäkrad som har fyllt för tid före den månad, då han fyller ellerålderspension börjar utgå till honom, om hans arbetsförmåga pågrund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiskaprestationsförmågan är nedsatt med minst hälften och nedsättningen kan ansesvaraktig. Kan nedsättningen av arbetsförmågan inte anses varaktig men antas blibestående avsevärd tid, har den försäkrade rätt till sjukbidrag. Detta bidragär begränsat till men i övrigt gäller vad som är föreskrivet omförtidspension även sjukbidrag. Rätt till förtidspension tillkommer också, somberörts i ett föregående avsnitt, en arbetslös försäkrad som fyllt ochsom till följd av arbetslöshet har uppburit ersättning frän erkänd arbetslöshetskassaunder den längsta tid sådan ersättning kan utgå eller uppburit kontantarbetsmarknadsstöd . Förtidspension utges i form av hel, halveller två tredjedels pension. Reglerna om förtidspension/sjukbidrag gäller ävenhandikappade studerande under förutsättning att arbetsförmågan är nedsatt medminst . Enligt praxis bedöms studerande ungdomars rätt tillsjukbidrag/förtidspension utifrån deras förmåga att skaffa sig inkomst avförvärvsarbete vid ett tänkt avbrott i studierna. m.fl. begär i motion Sf309 yrkande 9 etttillkännagivande om att förtidspensionering av handikappade studerande börundvikas. 1 motion Sf313 anför att myndigheter somförsäkringskassa, arbetsförmedling, socialvård, sjukvård och skyddskonsulentersamt företagshälsovård, fackliga organisationer etc. måste samordnas för attförbättra möjligheterna till rehabilitering. Motionären begär att en utredningtillsätts för att föreslå åtgärder. Utskottet vill erinra om att rehabiliteringsberedningen ienlighet med sina direktiv har behandlat bl.a. frågor om förtidspensioneringoch om samordning av rehabiliteringsinsatser. Beredningen har lagt fram sinaförslag i betänkandet (SOU 1988:41) Tidig och samordnad rehabilitering. I betänkandet föreslår rehabiliteringsberedningen attåldersgränsen /89;StU13 rätt till förtidspension/sjukbidrag skall höjastill , om inte synnerliga skäl föreligger. Med den höjda åldersgränsenvill beredningen understryka vikten av att alla handikappade skall ha rätt individanpassad habilitering resp. rehabilitering inkl. arbetsprövning innanen eventuell pensionsprövning kan bli aktuell. Beredningen föreslår atthandikappade ungdomar mellan skall ha rätt till s, k,rehabiliteringsersättning under förutsättning att den handikappade deltar irehabiliteringsåtgärd och/eller att arbetsförmågan på grund av handikappet ärnedsatt med minst en fjärdedel och nedsättningen kan anses varaktig. 1 fråga omgruppen synskadade, döva och hörselskadade ungdomar utan andra handikappföreslår beredningen att de under utbildning undantas frän rätt tillsjukbidrag enligt nuvarande regelsystem eller till föreslagenrehabiliteringsersättning. Studiestöd tillsammans med handikappersättningföreslås vara det stöd som normalt skall utges , - Beredningenhar också lämnat förslag om ett samordnat rehabiliteringsmål och om ett ökatadministrativt och samordnande ansvar för försäkringskassorna för attrehabiliteringsarbetet genomförs i varje enskilt fall. Betänkandet är föremål förremissbehandling. Remissbehandlingen och sedvanlig beredning av betänkandetinom bör enligt utskottets mening avvaktas, och utskottetavstyrker därför bifall till motionerna Sf309 yrkande 9 och Sf313, 1 motion Sf328 av m.fl. begärs i yrkande2 en översyn av reglerna för förtidspension av egenföretagare/lantbrukare.Motionärerna anför att det för en lantbrukare är sä gott som omöjligt att -trots total arbetsoförmåga - få hel förtidspension så länge han bor kvar pagården och hustrun har inkomst av jordbruksfastigheten. Enligt motionärernamåste åtgärder vidtas sä att lantbrukare kan komma i åtnjutande av helförtidspension utan att familjen i övrigt,slutar arbeta inom lantbruket elleratt makarna tvingas flytta isär. Utskottet behandlade motsvarande motionsyrkande i sitt avriksdagen godkända betänkande SfU 1987/88:18, Utskottet erinrade då om attförtidspension kan utgå till försäkrad vars arbetsförmåga är nedsatt med minsthälften pä grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska ellerpsykiska prestationsförmågan. För rätt till hel förtidspension krävs att arbetsförmåganär nedsatt i sådan grad att inget eller endast en ringa del därav återstår. Vidbedömande av i vad mån den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt skall beaktasvederbörandes förmåga att vid den nedsättning av prestationsförmågan varom ärfråga bereda sig inkomst genom sådant arbete som motsvarar hans krafter ochfärdigheter och som rimligen kan begäras av honom med hänsyn till hansutbildning och tidigare verksamhet samt ålder, bosättningsförhållanden ochdärmed jämförliga omständigheter. Detta innebär, anförde utskottet, att hänsynmåste tas till storleken av å ena sidan den arbetsinkomst som den försäkradeuppnått eller kan antas uppnå efter invaliditetens inträde och å andra sidanhans arbetsinkomst som frisk. Man har därför att beakta både den inkomst somden försäkrade uppnått före invaliditetens inträde och den inkomst som han, omhan inte drabbats av invaliditet, därefter som kan överblickassannolikt skulle ha Utskottet var införstått med att denna invaliditetsbedömning1988/89:SfU 13 med jämförelse av inkomster kunde medföra problem föregenföretagare på grund av svårigheterna att i vissa fall skilja mellanförvärvsinkomst och kapitalinkomst. Dessa problem borde dock enligt utskottetsmening kunna lösas inom ramen för gällande bestämmelser. Med hänsyn till attinvaliditetsprövningen i betydande mån innefattade en skälighetsbedömningville utskottet dock understryka vikten av att en noggrann och fullständigutredning görs i varje enskilt fall. Med det anförda avstyrkte utskottet bifalltill den föreliggande motionen. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrkerbifall till motion Sf328 yrkande 2, Handikappersättning utges till en försäkrad som har fyllt16 år och som fatt sin funktionsförmåga varaktigt nedsatt isädan omfattning att han i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävandehjälp av annan eller behöver hjälp av annan för att kunna förvärvsarbeta ellereljest får vidkännas betydande merutgifter på grund av sitt handikapp.Handikappersättning utges för år räknat med 65, 50 eller av basbeloppetalltefter hjälpbehovets omfattning och merutgifternas storlek, 1 enlighet medriksdagens begäran (SfU 1987/88:18. rskr. 197) utreds frågan omen ytterligare, lägre nivå inom handikappersättningen. Behovet av ersättningskall omprövas i samband med förtids- eller ålderspensionering. Handikappersättning utges alltid till den som är blind, döveller gravt hörselskadad om handikappet inträffat . Till densom är blind utgår ersättning regelmässigt före pensionering och förtid efter pensionering , om inte stödbehovet då motiverar högreersättning. Till den som är döv eller gravt hörselskadad utgår ersättning med34 % av basbeloppet, om inte stödbehovet motiverar högre ersättning. Regeringen har tillkallat en kommitté (S1988:03, dir, 1988:53) med uppgift att utreda vissa frågor om kommunernas ochlandstingens insatser för människor med omfattande funktionshinder. Kommitténshuvuduppgift bör enligt direktiven vara att kartlägga och analysera de insatserför funktionshindrade som görs inom samt habiliteringen ochrehabiliteringen. Utgångspunkten för utredningsarbetet bör vara situationen förbarn, ungdomar och vuxna med omfattande funktionshinder samt för de små ochmindre kända handikappgrupperna. Om kommittén finner att det föreligger bristeri och habiliteringens/rehabiliteringens insatser för dessagrupper bör den lämna förslag som kan leda till förbättringar inom områdena ochsom innebär att grupperna bör kunna tillförsäkras ett välfungerande stöd. anför i motion Sf319 att en person som före 65års ålder drabbas av ett handikapp kan fä handikappersättning och får behålladenna ersättning även efter fyllda medan den som drabbas av ett handikappefter inte erhåller sådan ersättning trots att merkostnaderna kanvara desamma. Denna skillnad är enligt motionärens mening inte rimlig, och imotionen begärs därför att den aviserade handikapputredningen ges i uppdragatt överväga frågan om möjhghet att bevilja handikappersättning /89:SfU13 även efter ålderspensionering. Liksom vid behandlingen av en motsvarande motion ibetänkandet SfU 1987/88:18 vill utskottet framhålla att syftet medhandikappersättning är att ge kompensation för hjälpbehov som uppkommit pågrund av sjukdom eller skada medan de hjälpbehov som hänför sig till åldrandetinte bör ersättas genom handikappersättning. Utskottet vill vidare erinra omatt rätten till handikappersättning omprövas dä den försäkrade tillerkännsålderspension. De i motionen upptagna frågorna kan dock komma att beröras i denovan nämnda utredningen om stöd till människor med funktionshinder. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till mofion Sf319. m.fl. kritiserar i mofion Sf355 atthemsjukvårdsbidrag beaktas vid bedömningen av en persons rätt fillhandikappersättning. Enligt motionärerna bör i stället först bedömas ompersonen har rätt till handikappersättning, och hemsjukvårdsbidraget bör inteinverka på den bedömningen. Motionärerna begär ett tillkännagivande om behovetav ändrade regler för handikappersättning. Som motionärerna anfört inverkar förekomsten avhemsjukvårdsbidrag på rätten till handikappersättning. Med stöd av två domar iförsäkringsöverdomstolen rekommenderar i sina allmänna råd(1988:8) om handikappersättning enligt lagen om allmän försäkring attsamhällsstöd i form av hemsjukvårdsbidrag eller motsvarande ersättning frånkommun eller landsting som lämnas som ersättning för en försäkrads hjälpbehovskall beaktas vid bedömningen av stödbehovets omfattning. Detta är enligtutskottets uppfattning rimligt med hänsyn till handikappersättningens karaktärav merutgiftsersättning. Utskottet vill dock framhålla att till den nämndakommitténs uppgifter hör att pröva hur ansvaret för stödet till människor medfunktionshinder bör fördelas mellan huvudmännen. Utskottet anser att motionSf355 inte bör föranleda någon åtgärd av . och anför i motion Sf358 atten blind persons hjälpbehov inte torde bli mindre efter fyllda än föreoch begär i yrkande 1 en utredning om omprövningen av handikappersättningentill blinda vid pensionering. De kritiserar vidare de oklaraansvarsförhållandena för att informera handikappade om rätten tillhandikappersättning och anser att rutinerna bör ses över för hur informationenskall nå ut till dem som är berörda, och de begär i yrkande 2 etttillkännagivande härom till regeringen. Samma motionärer kritiserar i motionSf360 den varierande tillämpningen av reglerna om handikappersättning i olikadelar av landet och den rättstillämpning som gör att merutgifter förarbetsresor med egen bil inte grundar rätt till handikappersättning, då densökande kan få färdtjänst. Motionärerna pekar också på behovet avhandikappersättning för med egen bil. De begär en översyn avhandikappersättningens praktiska tillämpning i dessa avseenden. Bakgrunden till regeln om omprövning av rätten tillhandikappersättning vid pensionering är som ovan berörts att den som har haft behov av fortlöpande hjälp eller har haft merutgifter för att kunna förvärvsarbeta ofta inte kan åberopa stödbehov i samma omfattning sedan han har pensionerats 22 (prop.1974:129). Omständigheterna vid pensioneringen kan däremot vara 1988/89:SfU13 eller blisådana att den försäkrade med åberopande av övrigt stödbehov har rätt tillfortsatt handikappersättning. i sinanyss nämnda allmänna råd att vid omprövningen av rätten till handikappersättningför en blind stödbehovet utreds fömtsättningslöst med utgångspunktfrän att högre handikappersättning än garantinivån kan Enligt utskottets mening ger nuvarande regler utrymme fören generös bedömning av blindas rätt till handikappersättning även efterpensionering. Frågan kan även komma att beröras av utredningen om samhälletsstöd till människor med funktionshinder. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motion Sf358 yrkande 1. I de nämnda allmänna raden ger riksförsäkringsverketmed ledning av domar i försäkringsöverdomstolen rekommendationer om hurmerutgifter för resor skall bedömas med hänsyn tagen till om den försäkrade kananvända allmänna kommunikationer och till hans rätt till färdtjänst.Råden avser dels förvärvsarbetande som har egen bil, dels förvärvsarbetande sominte har egen bil, dels försäkrade som inte förvärvsarbetar. Frågorna om ansvaret för information till de handikappadeom deras rätt till ersättning och om förhållanden mellan rätt tillhandikappersättning och till färdtjänst ryms väl inom utredningen om samhälletsstöd till människor med funktionshinder. Frågan om funktionshindradesmöjligheter till en god fritid och rekreation nämns särskilt i direktiven.Utskottet, som också utgår från att inom ramen för sitttillsynsansvar bevakar informationsfrågor och regeltillämpningen, avstyrker pågrund av det anförda bifall även till motionerna Sf358 yrkande 2 och Sf360. Regeringen har till anslaget D 2. Folkpensioner föreslagitett förslagsanslag på 58 . I motion Sf290 av m.fl. begärs i yrkande 3 -under förutsättning av bifall till yrkandet i motionen om pensionstillskotttill pensionärer som begärt undantagande från ATP - att underanslaget D 2 anvisar 58 . m.fl, begär i motionSf240 att beslutar om erforderliga medel för att undantagandepensionärerskall få pensionstillskott. Utskottet har ovan avstyrkt det bl.a. i motion Sf290framförda yrkandet om pensionstillskott till undantagandepensionärerna. Tillföljd härav avstyrker utskottet bifall även till de i motionerna Sf290 ochSf240 framställda anslagsyrkandena och tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning till folkpensioner. Utskottet tillstyrker regeringens under litt. D 4framlagda förslag om medelsanvisning. Vårdbidragför handikappade barn 1988/89:SfU13 Från anslaget bekostas vårdbidrag till förälder som vårdarbarn och som behöver särskild tillsyn och vård pä grund avsjukdom eller handikapp. Även merkostnader på grund av sjukdomen ellerhandikappet skall beaktas. Vårdbidraget utgår med belopp motsvarande hel, halveller fjärdedels förtidspension till ensamstående jämte pensionstillskott (192,96 resp. av basbeloppet). Vårdbidraget är skattepliktig och pensionsgrundandeinkomst för föräldern. Av vårdbidraget kan dock en viss del bestämmas somersättning för merkostnader. Merkostnadsersättningen är skattefri och dennaersättning grundar inte någon rätt till pension. Den har fyra nivåer (17, 34,50 resp. av basbeloppet). m.fl, begär i motion Sf309 yrkande 1beslut om nya beräkningsgrunder för vårdbidraget. Motionärerna anser attbidraget skall höjas och utges med två och ett halvt basbelopp vid hel förmän.De motiverar förslaget med att vården av ett handikappat barn hemma ställerstora krav på en familj och att en av föräldrarna ofta måste avbryta ettförvärvsarbete, vilket leder till en svår ekonomisk situation. Utskottet behandlade ett motionsyrkande med samma syftesenast under föregående i sitt av godkända betänkande-SfU1987/ 88:15. LItskottet hänvisade därvid till att anhörigvårdskommittén i sittbetänkande (Ds S 1981:16) tagit upp frågan om vårdbidraget även fortsättningsvisskulle vara anpassat till nivån på förtidspension inom folkpensioneringeneller om vårdbidraget skulle basbeloppsanknytas till en viss nivå. Kommitténfann att en anknytning till förtidspensionen hade haft stora fördelar genom attförbättringar av förtidspensionen utöver basbeloppsuppräkningar även slagitigenom pä vårdbidraget, och kommittén föreslog ingen ändring av konstruktioneni detta hänseende. - Utskottet fann för sin del inte heller anledning attbeloppsmässigt skilja vårdbidraget från förtidspension och avstyrkte bifalltill motionen. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrkerföljaktligen bifall till motion Sf309 yrkande 1. I motion Sf309 begär m.fl. också (yrkande8) ett tillkännagivande om att kostnader för pedagogiska leksaker bör medräknasvid merkostnadsberäkningen. Som ovan nämnts skall även merkostnader på grund avbarnets sjukdom eller handikapp beaktas vid bedömning av rätt till vårdbidrag.Frågan om vilka merkostnader som bör godtas fär avgöras i varje särskilt fall.Detta bör enligt utskottets mening gälla även kostnader för pedagogiskaleksaker. Utskottet anser därför inte att motion Sf309 yrkande 8 bör föranledanågon åtgärd. m,fl, anser i motion Sf223 attmerkostnadsersättningen bör anpassas bättre till de verkliga merkostnaderna ochbegär en förutsättningslös utredning om bättre överensstämmelse mellanfaktiska kostnader och ersättningen. och i motion Sf295 på att bedömningen av merkostnadsersättningen äroproportionerligt tidskrävande och begär ett tillkännagivande om behovet av enmer schablonmässig beräkning av merkostnaderna. Ett liknande yrkande framförsav m.fl. i motion Sf356. Utskottet vill erinra om att de angivna frågorna kan kommaatt beröras 1988/89:SfU13 inom den utredning om samhällets stöd tillmänniskor med funktionshinder för vilken närmare redogjorts under avdelningenFolkpensioner. Någon åtgärd är enligt utskottets uppfattning inte nupåkallad, och utskottet avstyrker bifall till motionerna Sf223, Sf295 ochSf356. Regeringen har till anslaget C 3. Vårdbidrag tillhandikappade barn föreslagit ett förslagsanslag på . 1 motion Sf309 yrkande 2 begär m.fl. tillföljd av den i samma motion föreslagna höjningen av vårdbidraget att underanslaget anvisas . Utskottet har ovan avstyrkt motionsyrkandet om höjning avvårdbidraget. Till följd härav avstyrker utskottet även bifall till det i motionenframställda anslagsyrkandet och tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning till vårdbidrag för handikappade barn. Från anslaget bekostas barnpension frånfolkpensioneringen. Barnpension från folkpensioneringen utges till barn som ärunder och vars far eller mor eller båda föräldrar avlidit. Barn under 19år har rätt till barnpension från ATP om den avlidne föräldern var berättigadtill ATP. Per m.fl. tar i motion Sf248 upp frågan omåldersgränsen för barnpension från ATP. Motionärerna anför att vid enskilsmässa är fadern underhållsskyldig för barn som studerar tills barnetfyller men om fadern avlider får barnet barnpension från ATP endastt.o,m, den månad barnet fyller . Motionärerna begär ett tillkännagivandeom att barnpension frän ATP bör kunna utgå till . 1 motion Sf372begär ett beslut att barnpension liksom förlängt bidragsförskottskall kunna utgå efter . Enligt de nya bestämmelserna om efterlevandeförmåner somriksdagen beslutat och som träder i kraft skall barnpensioninom både folk- och tilläggspensioneringen utges fram till dess barnet fyller18 är. Om barnet är äldre men bedriver studier på grund- ellergymnasieskolenivå skall barnpensionen kunna utges så länge studierna fortgår,dock längst t.o.m. juni månad det år då barnet fyller . Med hänsyn härtillfinner utskottet att motionerna Sf248 och Sf372 inte påkallar någon riksdagensåtgärd. Utskottet tillstyrker regeringens under litt. C 5framlagda förslag till medelsanvisning till Barnpensioner. 1, beträffande höjning avfolkpensionens grimdbelopp m.m. att avslår motionerna 1988/89:Sf268 yrkande 2, 1988/ 89:Sf282 i denna del, 1988/89:Sf307 yrkande 2,1988/89:Sf340 yrkande 1 och 1988/89:Sf365 vrkande 2, 25 2. beträffandebasbetoppsberäkning 1988/89:SfU13 att avslårmotion 1988/89:Sf345, attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Sf285, 1988/89;Sf323 och 1988/89:Sf364, 4. beträffandefolkpension till utlänningar att avslår motion 1988/89:Sf273, 5. beträffandevillkoren vid växelvård attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Sf268 yrkande 1 och 1988/ 89:Sf276, 6. beträffandeefterlevandeskydd för vuxna att avslår mofion 1988/89:Sf366, 7. beträffandepetisionstilbkott vid undantagande från ATP attriksdagen avslår motionerna l988/89:Sf268 yrkande 4, 1988/ 89:Sf279 yrkande 1,1988/89:Sf290 yrkande 1 och 1987/88:Sf307 yrkande 3, 8. beträffandeförtidspensionärers pensionstillskott attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Sf327 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 9. beträffande ny parlamentarisk översyn av ATP-systemet att avslår motion 1988/89:Sf338 yrkande 1, 10. beträffande15- och 30-årsreglerna inom ATP-systemet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Sf297 och 1988/89:Sf338 yrkande 2, 11. beträffande delning avpensionspoäng mellan makar att avslår motion 1988/89:Sf275, 12. beträffande intjänande av ATP undermer än att avslår motion 1988/89:Sf298, 13. beträffande inkomst under ettbasbelopp att avslår motion 1988/89:Sf368, 14. beträffande tillgodoräknande avvårdar