bet · GC01FiU10 · 1988-12-31 00:00:00 — I motionerna framhålls emellertid att detinte finns några skäl att vänta med en avveckling av importrestriktionerna tillsommaren 1991. I motion Fi28 (c) sägs att en förändring av nuvarandeimportrestriktioner kan få till följd att delar av den svenska tekoindustrinslås ut. Det kan få avsevärda effekter för berörda orter. Mångautvecklingsländer kan också komma att missgynnas av en avveckling. Försörjningsberedskapenpå tekoområdet får heller inte äventyras av att importbegränsningarna upphör.Enligt motionärerna bör dessa förhållanden noggrant analyseras och utredas. 1 motion Fi8 (vpk) avvisas den planerade avvecklingen. slår undan benen på den svenska basproduktionen av kläder gynnar ingen utommöjligen importörerna, heter det i motionen. Det enda som långsiktigt främjarsåväl de svenska konsumenterna som utvecklingsländerna är, menar motionärerna,att det upprättas långsiktiga avtal med producentländerna innehållandesocialklausuler. Också i motion Fi21 (mp) stöds ett upphävande avhandelshindren. Partiet ställer dock som villkor för att man skall accepteraomläggningen att det införs socialklausuler i internationella handelsavtal föratt motverka att varor tillverkas under oacceptabla arbetsförhållanden. Enligt näringsutskottets mening kommer en avveckling avimportrestriktionerna på tekoområdet att leda till att konkurrensen stärks iden svenska ekonomin. Som framhålls i propositionen leder importhinder tillhögre priser i konsumentledet. En avreglering kommer därför att gynnakonsumenterna och bidra till en dämpning av inflationen i ekonomin. Ettupphävande av restriktionerna bör också få positiva effekter påutvecklingsländerna. I likhet med näringsutskottet har finansutskottet ingetatt erinra emot den aviserade avvecklingen av importrestriktionerna förtekoprodukter. Genom att nu besluta om en avreglering ger statsmakternatekoföretagen tid för nödvändiga anpassningsåtgärder. Branschen måste dock fåmöjlighet till ytterligare konsolidering för att klara den ökade konkurrens somuppstår när restriktionerna avvecklas. Utskottet avstyrker därför yrkande 10 imofion Fi4 (m) och yrkande 11 i motion Fill (fp). instämmer i hkhet med näringsutskottet iregeringens uppfattning om behovet av fortsatta stödåtgärder till förmån förtekoindustrin. Dessa insatser bör i större utsträckning än för närvarandeinriktas mot de små och medelstora företagen. Det bör understrykas att åtgärdernafår en sådan utformning att tekobranschens omställning till följd av övergångentill en liberalare handelspolifik på området underlättas. Den närmare diskussionen om omfattningen och utformningenav stödet 1988/89:FiU10 till tekobranschen bör anstå dåriksdagen också kommer att behandla målen för tekopolitiken. Med det anfördaavstyrker finansutskottet motionerna Fi4 (m) yrkande 11, Fi28 (c) yrkande 1samt Fi8 (vpk) yrkande 3 i berörd del. Som också framhålls i näringsutskottets yttrande bör ettupphävande av handelsbegränsningarna på tekoområdet få en positiv effekt förutvecklingen i . Kravet i mofion Fi8 (vpk) och i Fi21 (mp) och somockså diskuteras i motion Fi5 (c) att det skall införas socialklausuler ominget nytt ingås avvisas av utskottet. Yrkande 3 i berörd del imotion Fi8 (vpk) och yrkande 1 i motion Fi21 (mp) i berörd del avstyrks därför. Utöver här behandlade partimotioner har vad gällertekofrågorna mofio-ner väckts av Hans Nyhage (m), motion Fi7, samt av LahjaExner och (båda s), motion Fil8 yrkandena 1-4. Som framgår avnäringsutskottets yttrande avstyrks även dessa motioner. seringen anledning att göra något annat ställningstagande. Som skäl att utreda rådande konkurrensförhållanden anges ipropositionen behovet av att öka konkurrensen, dämpa inflationen samt denpågående västeuropeiska integrationen. Utredningens uppgifter skall främst varaatt lämna förslag till en skärpning av konkurrenslagsfiftningen och se övergällande sanktionssystem. Speciellt anges transport-, Hvsmedels-, handels-,bygg- och bostadssektorn som de delar av ekonomin som särskilt böruppmärksammas. I motionerna Fi4 (m) och Fill (fp) godtas förslaget tillutredningen men kravet ställs att utredningen måste vidgas till att omfatta denoffentliga sektorn. I motion Fi4 (m) anges att konkurrenssituationen mellanprivat och offentlig sektor bör ägnas särskilt intresse. Den aviserade utredningen bör förutsättningslöst prövakonkurrensförhållandena på tekoområdet, sägs det i motion Fi28 (c). Det ärinte säkert, menar motionärerna, att prisnivån på kläder i sänks vid enavveckling av importrestriktionerna. I motion Fi8 (vpk) framhålls att det är motiverat med enutredning men att arbetet i första hand bör inriktas mot studier avspekulationsekonomins effekter innebärande bl.a. uppköp och,sammanslagning avföretag. har inget att erinra mot att dettillsätts en utredning om konkurrensförhållandena i ekonomin. Som anförs ipropositionen har prisstegringstakten inom de delar av den svenska ekonomin somär hemma-marknadsorienterade och som saknar betydande inslag av utländsk konkurrensunder senare år varit betydligt högre än den genomsnittliga inflationen.Särskilt har detta gällt de sektorer som omfattas av regleringar och centraltförhandlade priser. har även de avtalade lönerna ökat snabbarei de från utländsk konkurrens skyddade sektorerna. Kostnadsökningarna inomdessa sektorer tenderar att slå igenom snabbare och i högre grad på priserna. Näringsutskottetanser därför att konkurrenspolifiken ytterligare bör förstärkas.Vissa delsektorer inom den svenska ekonomin kan behöva 1988/89:FiU10avregleras, handelshinder kan behöva tas bort och konkurrens från utlandetuppmuntras som möjligheterna att motverka inhemskakonkur-rensbegränsande åtgärder förbättras. delar näringsutskottets uppfattning. Detfinns inte något motiv för att kräva att frågan om de offentliga monopolensomfattning skall prövas av den aviserade utredningen. Utskottet avstyrkerdärför motion Fi4 (m) yrkande 7 och Fill (fp) yrkande 12. avstyrker också yrkande 2 i motion Fi28(c) om en förutsättningslös prövning av konkurrenssituationen inom tekosektorn.Som fidigare har nämnts kommer det att ingå i utredningens uppgifter attstudera konkurrensförhållandena inom handeln. Enligt utskottets mening bör inte heller kravet i mofionFi8 (vpk) yrkande 1 på en analys av "spekulationsekonomins" effekterför konkurrensen och prisutvecklingen föranleda något inifiativ av . 1. beträffande den ekonomiska utvecklingen underåren 1988,1989 och 1990 attriksdagen lägger fill handlingarna vad som anförts i proposifion 1988/89:47mom. 2. beträffande den allmänna inriktningen avden ekonomiska politiken attriksdagen med avslag på mofionerna 1988/89:Fi4 yrkande 18, 1988/89:Fi5 yrkande10, 1988/89:Fi8 yrkandena 5, 6 och 7, 1988/ 89:Fill yrkande 15, 1988/89:Fi21yrkande 1 i berörd del godkänner vad som förordats i proposition 1988/89:47mom. 2 och sorh sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffandeavskaffande av valutaregleringen attriksdagen avslår mofionerna 1988/89:Fi4 yrkande 12 och 1988/ 89:Fi5 yrkande 5, 4. beträffandelöntagarfonder m.m. attriksdagen avslår motion 1988/89:Fi4 yrkandena 13, 14 och 15, 5. beträffandestimulanser av hushållssparandet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Fi5 yrkande 4 och 1988/ 89:Fill yrkandena13 och 14, 6. beträffandeomsättningsskatt på värdepapper attriksdagen avslår motion 1988/89:Fi4 yrkandena 16 och 17, 7. beträffandesmåföretagens villkor attriksdagen avslår motion 1988/89:Fi27 yrkande 1, 8. beträffande förslag om främjande avhögteknologi att avslår mofion 1988/89:Fi5 yrkande 9, 9. beträffande en god miljö som målför den ekonomiska politiken att avslår motion 1988/89:Fi5 yrkande 1, 10. beträffande inriktningen avfördelningspolitiken att avslår motion 1988/89:Fi5 yrkande 3, 11. beträffande en nylåginkomstutredning /89:FiU10 att avslårmotion 1988/89:Fi8 yrkande 4, 12. beträffande frisläpp avinvesteringsfonder att avslår mofion 1988/89:Fi4 yrkande 8, 13. beträffande arbetsmarknadensfunktionssätt attriksdagen avslår mofionerna 1988/89:Fi4 yrkande 1, 1988/89:Fi5 yrkande 2 och1988/89:Fi6 yrkandena 1 och 4, 14. beträffande avslag på dearbetsmarknadspolitiska förslagen att avslår mofion 1988/89:Fi21yrkande 1 i berörd del, 15. beträffande en rörlig förmedlingsstyrkavid mottagningsförläggningarna attriksdagen med bifall fill proposition 1988/89:47 bilaga 3 punkt B 1 tillArbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /89 under tionde huvudfiteln anvisar ettramanslag på , attriksdagen med avslag på mofionerna 1988/89:Fi6 yrkande 5, 1988/89:Fill yrkande3,1988/89:Fi22,1988/89:Fi27 yrkandena2och 3 godkänner det i proposition1988/89:47 bilaga 3 punkt B 2 mom. 1 framlagda förslaget om merkostnadsbidrag, 17. beträffandesökanderesor från attriksdagen godkänner det i proposition 1988/89:47 bilaga 3 punkt B 2 mom. 2framlagda förslaget om sökanderesor från till , 18. beträffande medel förmerkostnadsbidrag och sökanderesor att med bifall till proposition1988/89:47 bilaga 3 punkt B 2 mom. 3 fill Arbetsmarknadsservice påtilläggsbudget I fill statsbudgeten för /89 under tiondehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på , a) att riksdagengodkänner de i proposition 1988/89:47 bilaga 3 punkt B 3 mom. 1 framlagdaförslagen till ändrade regler för utbildning i företag, b) att med bifall tillproposifion 1988/89:47 bilaga 3 punkt B 3 mom. 2 till Arbetsmarknadsutbildningpå filläggsbudget I till statsbudgeten för /89 under fiondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på , 20. beträffande anslaget Kontant arbetsmarknadsstöd ochutbild ningsbidrag attriksdagen med bifall fill proposition 1988/89:47 bilaga 3 punkt B 4 och medavslag på motion 1988/89:Fi6 yrkande 7 till Kontant arbetsmarknadsstöd ochutbildningsbidrag på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /89under fionde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på , 21. beträffandeinsatser för flyktingar och invandrare attriksdagen med avslag på mofion 1988/89:Fi5 yrkandena 7 och 8 av medlen för beredskapsarbeten får utnyttjasför insatser för flyktingar och invandrare i enlighet med vad 60 somanförts i proposifion 1988/89:47 bilaga 3 punkt B 5 mom. 1, 22. beträffandeflexibelt utnyttjande av beredskapsmedel 1988/89:FiU10 att med avslag på mofion 1988/89:Fi6 yrkande 6 godkänner vad som iövrigt anförts i proposifion 1988/89:47 bilaga 3 punkt B 5 mom. 2 omutnyttjande av medlen för beredskapsarbeten, 23. beträffande behovet av insatser för särskilda grupperoch regioner att avslår mofionerna 1988/89:Fi5 yrkande 6, 1988/89:Fi6 yrkande 2, 1988/89:Fill yrkande 2 och 1988/89:Fil8 yrkande 5, 24. beträffande indragning av medel frånarbetsmarknadsdeparte mentets anslag attriksdagen avslår motion 1988/89:Fi6 yrkande 8, 25. beträffandeyrkesinriktad rehabilitering attriksdagen med bifall fill proposition 1988/89:47 bilaga 3 punkt C 4 tillYrkesinriktad rehabilitering på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1988/89 under tionde huvudfiteln anvisar ett reservationsanslag på 5 500 000kr., 26. beträffandearbetstillstånd för asylsökande attriksdagen avslår mofionerna 1988/89:Fi6 yrkande 3 och 1988/ 89:Fill yrkande 1, 27. beträffandebyggreglerande åtgärder attriksdagen avslår mofionerna 1988/89:Fi4 yrkande 6, 1988/89:Fill yrkande 4 och1988/89:Fi26 yrkande 4, 28. beträffandeändrade bidragsvillkor för ombyggnadslån attriksdagen med avslag på motionerna 1988/89:Fi4 yrkande 2, 1988/89:Fill yrkande5 i berörd del, 1988/89:Fil7, 1988/89:Fi21 yrkande 2 i berörd del, 1988/89:Fi24yrkande 1,1988/89:Fi26 yrkandena 1 och 3 godkänner vad som föreslås iproposifion 1988/89:47 bilaga 4 mom. 1 i berörd del, 29. beträffande ombyggnad av ålderdomshem ochservicebostäder för äldre attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:Fi9 yrkande 5 i berörd del,1988/89:Fill yrkande 9 i berörd del, 1988/89:Fil9 yrkande 2, 1988/89:Fi20yrkande 2, 1988/89:Fi30,1988/89:Fi32 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 30. beträffande ombyggnad av lokaler m.m. som ger etttillskott av lägenheter attriksdagen med anledning av mofionerna 1988/89:Fi9 yrkande 5 i berörd del och1988/89:Fi31 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, attriksdagen med anledning av mofionerna 1988/89:Fi9 yrkande 7 i berörd del,1988/89:Fil6 i berörd del, 1988/89:Fi32 yrkande 3 som sin mening ger regeringenfill känna vad utskottet anfört, 32. beträffandeförlängning av hissbidraget attriksdagen avslår motion 1988/89:Fi9 yrkande 7 i berörd del, 33. beträffande ombyggnadslån för kulturhistorisktvärdefull bebyg gelse attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Fi33 som sin mening 61 gerregeringen fill känna vad utskottet anfört. 34. beträffande 5/ä/vfc_yggen', byggande medprefabricerade element, 1988/89:FiU10 hänsyn till sociala och regionala effekter samt genomgångsbostäder för attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:Fi9 yrkandena 6 och 9 i berörddel, 1988/89:Fill yrkande 9 i berörd del, 1988/89:Fil9 yrkande 1, 1988/89:Fi25yrkande 2, 1988/89:Fi35 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 35. beträffandeeffekterna av lånevillkoren attriksdagen avslår motion 1988/89:Fil3 yrkande 2, 36. beträffande uttalande att regeringen skall följautvecklingen av boendekostnaderna attriksdagen avslår mofion 1988/89:Fi32 yrkande 1, 37. beträffandelåneärenden i vilka förhandsbesked lämnats attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Fil6 i berörd del som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört, 38. beträffandeutformningen av övergångsbestämmelserna attriksdagen med anledning av proposition 1988/89:47 bilaga 4 mom. 1 i berörd deloch motionerna 1988/89:Fill yrkande 8, 1988/89:Fil2 yrkande 1, 1988/89:Fil5,1988/89:Fil6 i berörd del, 1988/89:Fi20 yrkande 1, 1988/89:Fi25 yrkande 1 och1988/89:Fi34 samt med avslag på mofionerna 1988/89:Fi9 yrkande 9 i berörd del,1988/89:FilO, 1988/89:Fil2 yrkande 2, 1988/89:Fil3 yrkande 1, 1988/89:Fil9yrkande 3, 1988/89:Fi20 yrkande 3 och 1988/89:Fi31 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 39. beträffande beslut om tilläggslån till åtgärder ibostadshus som är attriksdagen med bifall till proposition 1988/89:47 bilaga 4 mom. 2 och med avslagpå motionerna 1988/89:Fi4 yrkande 4 och 1988/89:Fi26 yrkande 2 medger attbeslut om tilläggslån till åtgärder i bostadshus som är fårmeddelas inom en ram av . under /89, 40. beträffande vidgning av delram för kulturhistorisktvärdefull bebyggelse attriksdagen avslår mofionerna 1988/89:Fil4 och 1988/89:Fi23, 41. beträffandeslopande av tilläggslåneramen att avslår mofion 1988/89:Fi9 yrkande4, 42. beträffandeskattefri avsättning till reparationsfond attriksdagen avslår mofionerna 1988/89:Fi4 yrkande 3, 1988/89:Fill yrkande 7 och1988/89:Fi24 yrkande 2, 43. beträffande viss förutsättning för stöd enligträntebidragsförord ningen (RBF-stöd) attriksdagen avslår mofion 1988/89:Fi21 yrkande 3, 44. beträffandeboendes inflytande över RBF-stödet att avslår motion 1988/89:Fi9yrkande 8, 45. beträffandeviss översyn och utvidgning av RBF-stödet attriksdagen med anledning av mofionerna 1988/89:Fi9 yrkande 3 och 1988/89:Fil2 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 62 46. beträffandestatens stöd till s.k. sjuka hus 1988/89:FiU10 att som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet attriksdagen avslår mofion 1988/89:Fill yrkande 6, 48. beträffande räntebidrag för befintliga hyres- ochbostadsrättshus att med avslag på motionerna 1988/89:Fi4 yrkande 5, 1988/89:Fi9 yrkande 1, 1988/89:Fill yrkande 5 i berörd del, 1988/ 89:Fi21 yrkandena 2 och 4 i berörda delar, 1988/89:Fi24 yrkande 3 och 1988/89:Fi26 yrkande 5 godkänner vad som förordas i proposition 1988/89:47 bilaga 4 mom. 1 i berörd del, 49. beträffanderäntebidrag för nya hyres- och bostadsrättshus attriksdagen med avslag på mofion 1988/89:Fi9 yrkande 2 godkänner vad som förordasi proposition 1988/89:47 bilaga 4 mom. 1 i berörd del och motion 1988/89:Fi21yrkande 4 i berörd del, 50. beträffande ikraftträdande av förändringarna iräntebidragsbe stämmelserna attriksdagen avslår motion 1988/89:Fi21 yrkande 6, attriksdagen avslår mofionerna 1988/89:Fi21 yrkande 5 och 1988/ 89:Fi26 yrkande 6, 52. beträffandetillkännagivande om bostadspolitiken attriksdagen avslår mofion 1988/89:Fi21 yrkande 1 i berörd del, 53. beträffande avtal med StatensBostadsfinansieringsaktiebolag () attriksdagen godkänner förslaget i proposition 1988/89:47 bilaga 4 mom. 3, 54. beträffandeersättning till attriksdagen med anledning av proposition 1988/89:47 bilaga 4 mom. 4 tillLänsbostadsnämnderna på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1988/89 under elfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på , 55. beträffandeomläggning av jordbrukspolitiken a) att riksdagenavslår mofionerna 1988/89:Fi4 yrkande 9, 1988/ 89:Fi8 yrkande 2, 1988/89:Fillyrkande 10, 1988/8'9:Fi21 yrkande 1 i berörd del och 1988/89:Fi29, b) att riksdagenlägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1988/89:47 bilaga 2, 56. beträffandeomläggning av tekopolitiken attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Fi4 yrkandena 10 och 11, 1988/89:Fi7,1988/89:Fi8 yrkande 3, 1988/89:Fill yrkande 11, 1988/ 89:Fil8 yrkandena 1, 2, 3och 4, 1988/89:Fi21 yrkande 1 i berörd del och 1988/89:Fi28 yrkande 1, 57. beträffande utredningom konkurrensförhållanden /89:FiU10 att avslårmotionerna 1988/89:Fi4 yrkande 7, 1988/89:Fi8 yrkande 1, 1988/89:Fill yrkande12 och 1988/89:Fi28 yrkande 2. Stockholmden På finansutskottets vägnar (), (), (), (), i (s), (), Per (),(), (), (), (), (vpk), (), (), SoniaKarlsson (s), () och (). Reservationer i988/89:Fiuio Den allmänna inriktningen av den ekonomiska politiken(mom. 2) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Utskottet delar" och slutar på s. 32 med "tillbudgetpropositionen" bort ha följande lydelse: Utskottet har ovan redovisat den beskrivning av detekonomiska läget som görs i propositionen. I partimotionerfrån moderatasamlingspartiet, och kompletteras bilden medbedömningar som ger en något mindre glättad bild, främst vad avserprisökningstakten, men också vad gäller den samhällsekonomiska balansen på kortsikt och ekonomins utvecklingskraft på . Utskottet ställer sig iallt väsentligt bakom den bild som framkommer i motionerna Fi4 (m), Fill (fp)och Fi5 (c). Prisökningarna i den svenska ekonomin har under i stortsett varit större än i omvärlden. Inflationen dämpadesvisserligen något på grund av bl.a. sjunkande energiprisermen den var ändå högre än i våra viktigaste konkurrentländer. harinflafionen legat på en anmärkningsvärt hög nivå, vilket är ett klartmisslyckande för regeringens ekonomiska politik. Regeringen har successivt tvingats revidera upp prognosenför 1988 och prisökningar. anges 6,3 %.Regeringens prognos är . Fristående bedömningar gjordaunder hösten räknar alla med en högre inflation . bedömning är risken stor att de får rätt, och att inflationstaktensåledes accelererar ytterligare. Som framgår av utskottets beskrivning ovan väntasunderskottet i bytesbalansen öka . Möjligheten ter sigenligt utskottet mycket avlägsen att nå en situationmed överskott i bytesbalansen, trots att vid behandlingen av denekonomiska politiken på medellång sikt slagit fast att detta vore önskvärt. Enligt utskottet leder nuvarande utveckling till en dåligberedskap inför en kommande internationell konjunkturdämpning. Även om en sådanför närvarande inte synes nära förestående är det riskabelt att i så hög gradsom regeringen gör bygga den ekonomiska politiken på fortsatt och ständigdraghjälp från utlandet. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att den svenskaekonomins balansproblem fortsätter att öka. Detta måste i stor utsträckning skyllas på den av regeringen förda ekonomiska politiken. Om denna hade inneburit en stramare finanspolifik, vilket påpekats i reservafionerfill utskottets betänkanden med anledning av partimotioner från moderata samlingspartiet, och , skulle dagens balansproblem varit betydligt mindre. 5 1988/89. Den svenska ekonomin lider av dålig produktivitetsutveckling.Till stor del 1988/89:FiU10 beror detta på att regeringens politik hämmatekonomins utvecklingskraft Reservationer och förnyelseförmåga. hartillväxten varit betydligt lägre än i jämförbara länder. En stor del avfillväxten har berott på ökning av antalet sysselsatta, en utveckling somknappast kan väntas fortsätta framöver. Den av regeringen aviseradeförlängningen av semestern med en sjätte vecka skulle också innebära enminskning av arbetsutbudet, vilket är motsatsen till vad regeringen säger sigvilja uppnå. Enligt regeringens egen prognos väntas tillväxten avbruttonationalprodukten avta till och obetydligt över 1 %under 1990. Enligt utskottets bedömning finns det en risk att tillväxtenytterligare stagnerar, underskottet i bytesbalansen ytterligare försämras,inflationen stiger och arbetslösheten ökar . De kortsiktiga problemen i svensk ekonomi består bl.a. avbristande balans mellan utbud och efterfrågan. Produktionsförmågan är för litenför att kunna möta nuvarande höga efterfrågan. Utskottet finner det anmärkningsvärtatt regeringen i så stor utsträckning underlåtit att föreslå åtgärder för attkomma till rätta med obalanserna. I propositionen finns inte någon analys avkonsekvenserna vare sig för statsbudgeten eller för den samhällsekonomiskabalansen av de förslag som läggs fram. Regeringen konstaterar endast att omobalansen består kommer åtstramningsåtgärder att bli nödvändiga senare under1989. Utskottet vill varna för kortsiktiga stabiliseringspolitiskaåtgärder i form av höjningar av det totala skattetrycket. Detta skulle baraförvärra de ekonomiska problemen. Det totala skattetrycket är redan för högtoch bör i stället sänkas. Regeringen förespråkar i allmänna ordalag en förändring avden ekonomiska politiken i riktning mot åtgärder som förbättrar denlångsiktiga produktionsförmågan. Utskottet skulle hälsa en sådan förändring medtillfredsställelse men kan i praktiken inte se att de föreslagna åtgärdernasvarar mot de allmänna texterna. Utskottet delar bedömningen i motionerna Fi4 (m), Fill(fp) och Fi5 (c) att den ekonomiska politiken tydligare måste inriktas påutbudsstimulerande och tillväxtfrämjande åtgärder. Åtgärder bör sättas in föratt dämpa pris- och kostnadsstegringen, förbättra produktiviteten och ökaarbetskraftsutbudet och flexibiliteten på arbetsmarknaden. Utskottet vill särskilt betona nödvändigheten atttillväxten kommer hela landet fill del. En decentraliserad samhällsstrukturmåste skapas där det råder balans såväl inom som mellan olika regioner. Dettaär särskilt angeläget med hänsyn till den väntade befolkningsstrukturen. Uppnåsinte detta skapas problem såväl i storstadsregionerna som utanför dessa. Stabila spelregler är väsentligt. Utskottet delaruppfattningen i mofionerna Fi4 (m), Fill (fp) och Fi5 (c) att de av regeringenföreslagna åtgärderna för byggnadsmarknaden i stället präglas av extremryckighet. Utskottet upprepar sitt tidigare givna förord för enpolitik som undanröjer fillväxthinder. Detta innebär, vilket också framförs i motionerna från moderata samlingspartiet, och centerparfiet, att skattepolifiken måste läggas om. Finanspolitiken bör vara stram, men inte i'första hand 66 genomskattehöjningar utan genom utgiftsbegränsningar. Den offentliga 1988/89:FiU10 sektorn måste avmonopoliseras. Den byråkrati ochregleringsapparat som Reservationer byggts upp måste minskas. Bättreincitament måste skapas till en fungerande lönebildning. I motionerna Fi8 (vpk) och Fi21 (mp) hävdas att de mestcentrala problemen i den svenska ekonomin inte är de som anges i propositionen.Enligt motion Fi8 (vpk) borde åtgärder i stället riktas mot detfördelningspo-lifiska området och enligt motion Fi21 (mp) borde miljöfrågornaställas i centrum. Den ekonomiska polifik som förordas i mofion Fi8 (vpk)innebär en socialistisk politik som helt avviker från vad utskottet ovanförordat.