bet · GC01TU16 · 1988-12-31 00:00:00 — I988/89:T519av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att persontrafiken på banan mellan och skall återupptas,att detta bör ske efter en upprustning av banan så att ASEA:s XIO-tågkan användas, att tidtabeller skall anpassas till tågen på järnvägen mellanStockholm och samt att anpassning av tidtabeller skall ske till deskiftgående på resp. orts industrier och vårdinrättningar. I988/89:T520av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om NKlJ-banans framtid. 1988/89:T52Iav och (båda c) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utnämning avinlandsbanan till nationaljärnväg. I988/89:T522av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en bibehållen trafik på kusttill kustbanan samt om fortsatt upprustning av bana och material. 1988/89:T523av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna att förutsättningarna för en järnväg mellan och skallutredas, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna att en järnväg skall ha tidtabeller som ger godaanslutningar till tågen utmed järnvägen mellan och samtKinnekulle-banan, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna att denna järnväg skall kunna bli en viktig godstrafikled. 1988/89:T524av och (båda c) vari yrkas som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om persontrafiken i , '2 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motio- 1988/89:TU16 nen anförts om godstrafiken i , 3. att beslutar att tillföra 300milj. för iordningställande av banan för snabbtåg, 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om underhåll av bandelen HärnösandLångsele. I988/89:T525av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ombyggnad avjärnvägsbanken och elektrifiering av järnvägen på sträckan -. 1988/89:T526av och (båda fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om betydelsen av och satsningen på järnvägslinjenKalmar/ , 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om järnvägslinjen VäxjöAlvesta. 1988/89:T527av m.fl. (c,m,fp,vpk) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om och tvärbanornas betydelse för den regiona la utvecklingen, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om trafikavgifterna på ochtvärbanorna, 3. att beslutar att hos regeringen begärförslag om ett program för lägre trafikavgifter på och tvärbanornai enlighet med vad i motionen anförts, 4. att hos regeringen begär förslag om ettregionalpolitiskt investeringsprogram för upprustning av ochtvärbanorna samt tåg- och vagnmaterial i enlighet med vad i motionen anförts. 1988/89:T528av () och () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tågstopp i län, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om upprustning av viss järnvägssträcka. I988/89:T529av (vpk) vari yrkas att hos regeringen begär förslagom en samlad lösning av framtida järnvägsfrågor som bådemedger en stark utveckling av den inomregionala trafiken och tillgodoser dennationella och internationella trafikens långsiktiga behov. 1988/89:T530av och (båda c) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till finansiering och utbyggnad av en Mälarbana ienlighet med vad i motionen anförts. 1988/89:T531av Bo Finnkvist m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fortsatt 13 1988/89:T532 av BarbroAndersson m. fl. (s) vari yrkas 1988/89:TU 16 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att järnvägen till och från införs istomnätet, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att synpunkterna på medelstilldelning skallbeaktas i den kommande investeringsplaneringen. 1988/89:T533av m. fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en särskild utredningsman utses förGötalandsbanan, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den i yrkande I föreslagna utredningen fårpröva olika finansieringsformer, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att Götalandsbanan prövas ingå ilångsiktsplanen 1991 2000 för stomjärnvägsnätet. I988/89:T534av m. fl. (s,m,c,vpk) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att någon omklassificeringav Blekinge kustbana icke får ske förrän banan rustats upp till modernstandard. 1988/89:T535av m.fl. (c,s,m,mp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tåguppehåll i , 2. att därest yrkande 1 avslås som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om SJ:s och banverketsansvar för matartrafik till snabbtågen. I988/89:T536av () vari yrkas 1. att ger regeringen till känna attstombanan bibehålls i oförändrad omfattning, 2. att ger regeringen till känna att kustbananKristianstad i elektrifieras. 1988/89:T537av och (båda fp) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att banverketsnarast tillförs medel för att kunna fortsätta ombyggnaden av Västkustbanantill dubbelspårig järnväg. I988/89:T538av () vari yrkas 1. att beslutar behålla följandejärnvägssträckor i stomnätet: , , BorlängeGävle, 2. att beslutar att sträckan Salenskall byggas ut sista sträckan och elektrifieras i hela sin sträckning, 3. att beslutar att sträckan Salen skall byggas ut i en andra etapp, 4. att beslutar att sträckan Älvdalenskall utnyttjas även för persontrafik, 5. att beslutar att banan Mora VansbroLesjöfors åter skall sättas in ijärnvägsnätet. 1988/89:T539 av HansNyhage och (båda m) vari yrkas att 1988/89:TU16 hosregeringen begär en utredning om möjligheten att återuppbygga förstaegentillverkade lok "Förstlingen". 1988/89:T540av och (båda c) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett forskningsprojekt inomjärnvägssektorn. 1988/89:T54Iav och (båda c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ytterligare en dubbeltur längs norrastambanan, 2. att hos regeringen begär en utredning omsnabbtåg längs norra stambanan. I988/89:T542av (vpk) vari yrkas att hos regeringen begär förslagtill utvecklingsplan för miljövänliga och trafiksäkra godstransporter med bl.a.följande innehåll: a) elektrifiering av industri- och stickspår i industriområden med storagodsflöden, b) nyanläggningav industrispår, c) utveckling av nya gasdrivna växellok. 1988/89:T543av och (båda vpk) vari yrkas att hosregeringen begär förslag i syfte att göra bandelen HudiksvallLjusdal(Dellenbanan) till frijärnväg. 1988/89:T544av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av fortsatta satsningar på "Kusttill kustbana", 2. att beslutar ändra statsbidragsreglernatill förmån för kortväga järnvägstrafik på stomjärnvägsnätet. I988/89:T545av m.fl. (c,m,fp,mp) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att utvidga upplåningsrätt hos riks gäldskontoret för /90 med 147 milj.kr. till totalt 1357 milj. kr. under förutsättning att pengarna investeras i ut byggnad till dubbelspår, 2. attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om järnvägslinjen . 1988/89:T546av och (båda c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av investeringsmedel för utbyggnad avvästkustbanan, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om anslutning till . I988/89:T547av () vari yrkas som sin mening ger regeringen till känna att bör övertaansvaret för underhåll och breddning när det gäller järnvägssträckan DejeHagfors, 2.att som sin mening ger regeringen till känna att SJ eller 1988/89:TU16 NKIJ bör ha ansvaret för trafiken. I988/89:T548av Per () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att ett alternativ med fyra spår längs befintlig bansträckning söderutfrån för höghastighetståg i stället för Grödingebana, bör utredas. I988/89:T549av m.fl. (c) vari yrkas att begär att regeringen tarinitiativ till en samlad lösning av järnvägsfrågorna i med tillgodoseendeav såväl internationella, som nationella och regionala behov. 1988/89:T550av m. fl. (c,s,m,mp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om bibehållande avjärnvägsturer på sträckan /. I988/89:T551av och (båda fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utbyggnad av pendeltågstrafiken till , 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjligheten till tågstopp för pendeltågstrafiki . 1988/89:T552av (vpk) och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Ådalsbanansutveckling. I988/89:T553av () vari yrkas att hos regeringen begär förslag tillprincipbeslut om hur trafiken i dalgång skall byggas ut iframtiden, och då i första hand om en ny järnväg skall byggas eller om enupprustning av vägnätet skall prioriteras. 1988/89:T554av m.fl. (m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att bör få rätt att ta upp lån på den öppnamarknaden även for investeringar i bananläggningar, samt att lånen skall fåfinansieras genom förhöjda avgifter på de bandelar vilka finansierats med dessalån. 1988/89:T555av () vari yrkas att hos regeringen begär att SJ får iuppdrag att använda del av utvecklingsbidraget till vad som anförts i motionen. 1988/89:T556av Hans Leghammar och (båda mp) vari yrkas att begäratt regeringen tillsätter en utredning med uppgift att verka enligt vad imotionen anförts. 1988/89:T557av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av bättrejärnvägstransporter på järnvägslinjen Kariskrona/Kalmar-AlvestaGöteborg. 1988/89:T558 av MarianneAndersson (c) vari yrkas att som sin 1988/89:TU 16 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om upprustning av järnvägenUddevalla . I988/89:T560av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna att konsekvenserna av och kostnaderna för en ny bansträckning ochett nytt stationsbygge inom bör utredas. I988/89:T562av m. fl. (s,m,fp,c,vpk) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyndsamt inrättande av ensnabbtågsförbindelse mellan och . 1988/89:T563av m. fl. (c,m,fp,vpk,mp) vari yrkas att hosregeringen begär en parlamentarisk utredning som får i uppdrag att utreda enOstkustbana med sträckning efter mellan och . 1988/89:T564av och (båda s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en omprövningav SJ:s banavgifter. 1988/89:T565av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att de tåg som skall ställas tilllänstrafikhuvudmännens förfogande för trafik på elektrifierade banor bör varaeldrivna, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att länstrafikhuvudmännen bör ges möjlighetatt välja mellan vagnmateriel eller bidrag motsvarande den kapitalkostnad SJtidigare fått ersättning från staten för. 1988/89:T9I6av (vpk) vari yrkas att beslutar om statsbidrag tillkollektivtrafiksatsningar i . 1988/89:A465av och (båda c) vari yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna att godsbanan skall rustas upp och vara kvar i drift så länge kommunen så önskar. 1988års trafikpolitiska beslut syftade bl.a. till att skapa förutsättningar för järnvägen att spela en viktig roll som ett konkurrenskraftigt, miljövänligt och energisnålt transportmedel. En rad åtgärder vidtogs som syftar till att stärka järnvägens konkurrenskraft. delades upp i ett affärsverk (SJ) med ansvar för tågtrafiken och ett banverk med ansvar för infrastrukturen. En "vägtrafikmodell" infördes vilket innebär att SJoch andra trafikutövare skall betala avgifter för utnyttjandet av bannätet. Investeringsplaneringen av infrastrukturen skall ha en samhällsekonomisk 17 2 1988/89. Järnvägsnätethar delats upp i ett nät av stomjärnvägar och 1988/89:TU16 länsjärnvägar.Trafikhuvudmännen får trafikeringsrätten för persontrafik på länsjärnvägarna.Staten skall köpa sådan interregional persontrafik på stomnätet som ärregionalpolitiskt önskvärd men som inte kommer till stånd på företagsekonomiskagrunder. SJ skall koncentrera sin affärsverksamhet till järnvägstrafiken ochrekonstrueras ekonomiskt för att därigenom ges förutsättningar som tryggar enkonkurrenskraftig framtida utveckling. SJ skall av egen kraft förbättra sittresultat med minst I miljard kronor fram . 1 Mål för järnvägspolitiken m.m. Imotion T215 (c) framhålls, beträff'ande målen for järnvägspolitiken, att ensamhällsekonomiskt underbyggd upprustning av spårbunden trafik radikalt skulleförbättra järnvägens konkurrenskraft för både passagerare och gods.Målsättningen bör vara att öka SJ:s persontrafik med minst 20 och attminst 25 av godstrafiken på väg skall styras över till järnväg. Imotion T258 (vpk) framhålls att järnvägen måste gynnas på bekostnad av sinakonkurrenter (vägtrafik, luftfart). Den måste därför enligt motionärerna gesen positiv särbehandling när det gäller resurstilldelning. Imotion T502 (c) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om tågtrafikens fördelar ur miljö-, hälso-, energi-,säkerhets- och bekvämlighetssynpunkt. Vidare framhålls i motionen att dessafördelar borde vägas in då gör en samhällsekonomisk bedömning avolika järnvägsprojekt. Somframgår av den tidigare redovisningen var en av utgångspunkterna årstrafikpolitiska beslut att järnvägen rätt utnyttjad är ett miljövänligt ochenergisnålt masstransportmedel som har en viktig roll att spela i framtidenstrafiksystem. En rad åtgärder beslutades som syftar till att stärka järnvägenskonkurrenskraft. Det gäller såväl organisatoriska förändringar som betydandeekonomiska avlastningar. Utskottet som förutsätter att såväl person- somgodstrafiken kommer att utvecklas positivt som en följd av dessa åtgärder ärdock inte berett att fastlägga några bestämda mål om hur mycket denna trafikskall öka. Beträffande kombi-trafiken är dock målsättningen enligtbudgetpropositionen att den skall uppgå till per år.Utskottet vill vidare framhålla att de fördelar som järnvägen har enligt motionT502 (c) beaktas då gör sina samhällsekonomiska bedömningar av olikainvesteringsprojekt. Avdet anförda följer att utskottet avstyrker de nu behandlade motionsyrkandena. Imotion T258 (vpk) framhålls också att regering och riksdag måste utöva enkontinuerlig ledning över järnvägssystemet och inte undandra sig sitt ansvargenom bolagisering och utförsäljningar. Vidare anförs i motionen att järnvägens ledninginte skall vara kommersiell utan politisk och facklig, 1988/89:TU16 eftersomendast en politisk ledning av järnvägen kan mobilisera tillräckligt med stödbland allmänhet och organisationer. Motionärerna framhåller också att arbetetpå att åter göra järnvägen till en sammanhållen enhet måstepåbörjas. Imotion T247 (vpk) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännaatt en satsning på järnvägen också är en satsning på kvinnorna. Enligtmotionärerna är det kvinnorna som tar tåget och männen bilen. Dettrafikpolitiska beslutet innebar att delades upp i ettbanverk och ett affärsverk (SJ) med ansvar för trafiken. skall vidsina investeringsbeslut göra samhällsekonomiska bedömningar. I banverketsstyrelse ingår också representanter för politiska partier. SJ skall däremotdrivas efter företagsekonomiska principer. Enligt utskottets mening är dennaansvarsfördelning en nödvändig förutsättning för att SJ skall kunna utvecklastill ett modernt, effektivt och kundinriktat trafikföretag. Utskottet somförutsätter att regeringen vid rekonstruktionsperiodens slut bl.a.kommer att utvärdera nu genomförda organisationsförändringar avstyrker med detanförda yrkandet i motion T258 (vpk) i nu behandlade delar. Denförstärkning av järnvägens konkurrenskraft som det trafikpolitiska beslutetinnebär kommer självfallet många kvinnor till godo. Något särskilt uttalandeom detta från sida anser utskottet inte erforderligt. Motion T247(vpk) avstyrks därför i denna del. Imotion T234 (fp) framhålls att SJ måste utformas som ett aktiebolag. Utskottetär, mindre än efter det att beslutat om en uppdelning avstatens järnvägar i ett banverk med ansvar för infrastrukturen och ettaffärsverk (SJ) med ansvar för trafiken, inte berett föreslå attomvandla SJ till ett aktiebolag. Motionsyrkandet avstyrks därför. 1motion T211 (s) yrkas att uttalar sig för att en sammanslagning avvägverket och övervägs. Organisationskommittnför inrättande av statens banverk skulle enligt sina direktiv pröva för- ochnackdelar med en sammanslagning mellan och (Dir. 1987: 52).Kommittn framhöll i sin rapport att det inte går att förena ambitionerna omnysatsningar inom järnvägen, bevarad effektivitet och drägligaarbetsförhållanden för personalen med ytterligare förändringar av banverketsstruktur och organisation utöver den beslutade och väridsunika delningenmellan trafikföretag och infrastrukturhållare och den föreståendeomlokaliseringen till . Utskottetanser, bl.a. med hänvisning till organisationskommittns utlåtande, att fråganom en sammanslagning av och inte nu bör aktualiseras.Motionen avstyrks därför av utskottet. 2Överflyttning av banor till stomnätet 1988/89-.TU 16 Imotion T215 (c) yrkas att och banan förs över tillstomnätet med syfte att knyta samman det nordiska järnvägsnätet. Imotion T247 (vpk) yrkas att , Västerdalsbanan och Fryk dalsbananförs till stomnätet. Imotion T223 (mp) yrkas att banan överförs till stomnätet. Imotion T532 (s) yrkas att järnvägen till och från införs i stomnätet. Imotion T514 (fp) yrkas att sträckan Åkers StyckebrukSträngnäs hänförs tillstomnätet. Imotion T538 (mp) yrkas att beslutar behålla järnvägssträckornaBorlänge , BorlängeMalung och BorlängeGävle \ stomnätet. Imotion T232 (fp) yrkas att beslutar att banan ävenframdeles skall ingå i stomnätet. 1988års trafikpolitiska beslut innebar att järnvägsnätet delades in i stomjärnvägaroch länsjärnvägar. Till stomnätet fördes sådana banor som har person- ochgodstrafik som är av nationell och internationell betydelse. Vid avgränsningenav stomnätet valdes i första hand bandelar där trafikunderlaget forpersontrafiken medger minst fem dagliga dubbelturer. För att få en rimliggeografisk täckning av landet fördes till detta nät även vissa banor avregionalpolitisk betydelse som har mindre trafik. I stomnätet ingår dessutomvissa sammanbindande godsbanor. Tilllänsjärnvägarna fördes dels banor som har lokal och regional persontrafik ochi de flesta fall även godstrafik dels ett 50-tal banor därenbart godstrafik förekommer. Till denna grupp fördes även de banor där intelängre någon trafik upprätthålls. Indelningenav järnvägsnätet i stomjärnvägar och länsjämvägar framgår av bifogade karta. .ifS-äd|*",«A'l'i..#V Utskottet behandladeförslagen att föra och bandelen Bo- 1988/89:TU16 den-Haparanda tillstomnätet (/88:19). Då framhöll utskottet att det ärsjälvklart att bl.a. ett nordiskt perspektiv måste läggas påinvesteringsplaneringen. I detta syfte förs regelbundet diskussioner mellansåväl de nordiska regeringarna som de nordiska järnvägsföretagen. Det vardärför enligt utskottets mening inte nödvändigt att föra vissa banor tillstomnätet för att åstadkomma ett nordiskt samarbete på järnvägsområdet.Yrkandena avstyrktes därför av utskottet. Utskottetsom inte ändrat uppfattning i frågan avstyrker motionsyrkandena om att föraBohusbanan och bandelen till stomnätet. Utskottetavstyrker även yrkandet i motion T247 (vpk) att föra Västerdalsbanan tillstomnätet. Utskottet anser att trafiken på banan är av lokal och regionalkaraktär. Avsamma skäl avstyrks yrkandet i motion T247 (vpk) att föra Fryks-dalsbanan tillstomnätet. mening är även trafiken på banan av denkaraktären att banan bör tillhöra länsjärnvägarna. Yrkandet i motion T223 (mp)att föra banan till stomnätet avstyrks därför. Utskottetavstyrker även övriga yrkanden om överföring av banor från länsjärnvägsnätettill stomnätet och yrkanden om att skall uttala att vissa banor skallkvarstå i stomnätet. Det trafikpolitiska beslutet innebär att det ankommer påbanverket att i sin löpande verksamhet successivt följa upp den beslutadeavgränsningen efter samråd med berörda intressenter. Beslut om stomnätetsavgränsning fattas av regeringen. 1motion T215 (c) yrkas att framtida flyttningar mellan stomnätet ochlänsjärnvägarna skall ske genom riksdagsbeslut. Somframgår av den tidigare redovisningen är det numera regeringen som beslutar omstomnätets avgränsning. fattade, på trafikutskottets förslag, beslutom detta så sent som . Utskottet som inte ändrat uppfattning i fråganavstyrker motionen i denna del. 3 Trafikavgifter för banutnyttjandet Enligt1988 års trafikpolitiska beslut skall företag som driver trafik på statligajärnvägar betala avgifter för att de utnyttjar infrastrukturen. Avgifterna äruppdelade i en fast och en röriig del. De rörliga avgifterna skall spegla desamhällsekonomiska marginalkostnaderna enligt samma grundprincip som för övrigatrafikföretag. För att beräkna marginalkostnaderna har bandelarna delats in itvå typer. Såsom bantyp I betecknas spåraniäggningar som huvudsakligen bestårav skarvfritt spår med fjädran-de rälsbefästning och makadamballast. Övrigaspåranläggningar tillhör bantyp II. Avgifterna är högst för bantyp 11. Defasta avgifterna utgår som en årlig avgift för alla järnvägsfordon som är i trafik på liknande sätt som fordonsskatten för den tunga landsvägstra fiken. Regeringen fastställer såväl de rörliga som fasta avgifterna vilka 22 betalas in tillstatsverket. Avgifterna, som för beräknas uppgå till 1988/89:TU16 ca900 milj. kr., täcker inte statens utgifter för infrastrukturen. 1motion T215 (c) framhålls att det är angeläget att taxan på stomlinjenätetsnarast utformas i syfte att underlätta framväxten av en livskraftig spårbundenlokal och regional trafik. Imotion T223 (mp) yrkas att hos regeringen begär att får iuppdrag att se över banavgifterna. Enligt motionärerna bör dessa baseras påmarginalkostnaden, dvs. den extra kostnad en viss trafik förorsakar. De anservidare att banavgifterna inte får sättas så att t. ex. motorvagnar på glesttrafikerade banor drabbas av orimligt höga kostnader. Imotion T2I0 (c) yrkas att taxan för länshuvudmännens utnyttjande av banornasätts till ett lågt närmast symboliskt belopp. Den får heller inte, enligtmotionärerna, innehålla kvalitetsklassificeringar som innebär att de sämstabandelarna också blir de dyraste att trafikera för länshuvudmännen. Imotion T502 (c) framhålls att det är angeläget att rälsen används så mycket sommöjligt och att avgiften bör anpassas därefler. Enligtmotion T512 (s) måste de timmertransporter som går från inlandet till kustenfå tillfredsställande konkurrensvillkor så att inte dessa tunga transporterförs över till landsväg. Prisberäkningarna bör därför ske enligt priszon 1,dvs. samma villkor som gäller för stomlinjenätet. 1motionerna T527 (c,m,fp,vpk), T564 (s) och T232 (fp) begärs atttrafikavgifterna sätts ned på och tvärbanorna. 1den trafikpolitiska propositionen föreslogs att bandelarna skulle delas in itre typer. Mot bakgrund av att detta förslag, enligt utskottets mening, skullemedföra regionalpolitiska konsekvenser som inte kunde accepteras föreslogutskottet att bantyp II skulle vara den högsta avgiftsklassen förbanutnyttjandet (/88:19). Detta blev också beslut (rskr.260). Utskottet förutsatte att regeringen noga skulle följa utecklingen ochvidta de korrigeringar som är nödvändiga. Regeringenhar uppdragit åt att lämna förslag reviderad avgiftssättning som bättre bidrar till att främja regional balans. del av banorna i skogslänen har fått avgifter som är högre än vad somgäller för landet i övrigt.