bet · GC01SfU15 · 1988-12-31 00:00:00 — Motionärerna framhåller att inom ramen förstuderandehälsovården erbjuds de studerande medicinsk och psykiatrisk hjälpsärskilt anpassad till deras behov och att detta motiverar en uppräkning avanslaget. Utskottet vill till att börja med erinra orn att ensärskild utredare tillkallats för att utreda konsekvenserna av etteventuellt avskaffande av kärobligatoriet m.m. (dir. 1989:8). Utredaren börvisa hur de studerandes behov av bl.a. hälsovård, kurativa insatser ochmotionsidrott tillgodoses och även klarlägga ekonomiska förhållanden inkl.ekonomiskt stöd från stat, landsting och kommuner. När det gällerstuderandehälsovården skall utredaren analysera och lämna förslag tiU hur dennaverksamhet lämpligen kan organiseras. De riktlinjer för studerandehälsovården som för närvarandegäller (prop. 1982/83:129, SfU 25, rskr. 386) innebär att tyngdpunkten börligga på förebyggande, sociala och kurativa insatser. De studerandes behov avsomatisk och psykiatrisk vård bör huvudsakligen tillgodoses inom ramen för denoffentliga hälso- och sjukvården. När rikfiinjerna antogs fömtsattes att såvälde studerande som landstingskommunerna och kommunerna skulle ge bidrag till verksamheten. Propositionens förslag innebär att statens bidrag räknatsupp vilket är en något högre löne- och prisomräkning än vad som ärnormalt för liknande anslag till vilka staten ger bidrag. Skäl för enytterligare uppräkning av bidraget föreligger inte enligt utskottetsuppfattning. Utskottet tillstyrker propositionens förslag till medelsanvisningunder anslaget E 7 och avstyrker bifall till motion Sf404 yrkande 5. I motion Sf413 yrkande 8 tar m.fl.upp vissa frågor om reserabatter till studerande. Motionärerna påpekar att iområden där järnvägsförbindelserna är dåliga och busstrafik i SJ:s regi saknasblir de studerande i huvudsak utestängda från förmånen av reserabatt. CSN bördärför fä medel för att i första hand kunna göra avtal med länstrafikbolag idessa områden. Även avtal med Linjeflyg/SAS bör övervägas när avstånden ärlånga och alternativ trafik inte finns. Motionärerna begär ett tillkännagivandehärom till regeringen. Enligt vad utskottet erfarit verkar CSN för att åtgärda deproblem motionärerna tagit upp och förhandlingar pågår om avtal med vissatrafikbolag. Något tillkännagivande med anledning av motion Sf413 yrkande 8anser utskottet därför inte påkallat. Utskottet har ingen erinran mot de delar av propositionensom inte berörts ovan. 1. att godkänner att . av de medelsom tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /90 används för att delvis finansiera anslaget Centrala studiestöds- ° 2. att till Centrala studiestödsnämndenm.m. för budget- 1988/89:SfU15 /90 anvisar ett ramanslag på . Ersättning tdl vissa myndigheter för deras handläggning avstudiesociah stöd 3. att till Ersättning till vissamyndigheter för deras handläggning av studiesociah stöd för /90 anvisar ett förslagsanslag på . 4. beträffandeutredning om bättre villkor för gymnasieelever attriksdagen avslår motion 1988/89:Sf401 yrkande 1 i motsvarande del, attriksdagen avslår motion 1988/89:Sf413 yrkande 6, 6. beträffande inackorderingstilläggvid regionala idrottsgymnasier att avslår mofion 1988/89:Sf406, 7. beträffandegymnasieelevers resor attriksdagen avslår mofion 1988/89:Sf413 yrkande 7, 8. beträffande studiebidrag vid utlandsstudier ochanslag titt stu diehjälp m.m. attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionerna1988/89:Sf402, 1988/89;Sf404 yrkande 6, 1988/89:Sf413 yrkande 5 och1988/89:Sf414 yrkandena 1 och 2 till Studiehjälp m.m. för /90anvisar ett förslagsanslag på 2 . attriksdagen avslår motionerna 1988/89: Sf401 yrkande 1 i motsvarande del och1988/89 :Sf409, attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Sf401 yrkande 2, 1988/ 89:Sf413 yrkande 1och 1988/89:Sf416, attriksdagen avslår mofion 1988/89:Sf413 yrkande 2, 12. beträffandestudiemedel vid vissa utbildningar attriksdagen avslår mofionerna 1988/89:Sf407, 1988/89:Sf411 och 1988/89:Sf415, 13. beträffandeavskrivning av studielån attriksdagen avslår motion 1988/89:Sf413 yrkande 4, 14. beträffandebankernas medverkan attriksdagen avslår motion 1988/89:Sf413 yrkande 3, 15. beträffande samordnadadministration att avslår motion 1988/89:Sf410, 16. beträffande anslag titt studiemedelm.m. attriksdagen med bifall fill propositionen och med avslag på motionerna1988/89:Sf413 yrkande 10 och 1988/89:Sf414 yrkande 3 till Studiemedel m.m. /90 anvisar ett förslagsanslag på 2 , 1988/89:SfLI 15 17. beträffandehöjning av vuxenutbitdningsavgiften att avslår motion 1988/89:Sf401yrkande 4, 18. beträffandeanslag titt vuxenstudiestöd m.m. attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionerna1988/89:Sf401 yrkande 3, 1988/89:Sf414 yrkandena 4-8 och 1988/ 89;Sf403, debgodkänner att 1 . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /90 används för att finansieraanslaget Vuxenstudiestöd m.rii., dels till Vuxenstudiestöd m.m. för budgetåret1989/90 anvisar ett reservationsanslag pä 1 , 19. beträffandedifferentiering av särskilt vuxenstudiestöd att avslår motion1988/89;Sf404 yrkandena 1 och 2. 20. beträffandekollektiv ansökan från pensionärsorganisationer m.m. attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1988/89:Sf404yrkande 3 godkänner vad som förordats om förlängd försöksverksamhet med friareresursutnyttjande beträffande vuxenstudiestöden och med kollektiv ansökan ominternatbidrag för handikapp- och pensionärsorganisationer, 21. beträffandekollektiv ansökan från egenföretagarorganisationer att avslår motion1988/89:Sf412. attriksdagen avslår motion 1988/89:Sf408, 23. beträffandeöversyn av vuxenstudiestödet attriksdagen med avslag på motion 1988/89:Sf413 yrkande 9 och med anledning avmotion 1988/89:Sf405 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till 1. lag om ändring i studiestödslagen(1973:349), 2. lag om ändring i lagen (1983:271)om ändrade återbetalningsvillkor för vissa äldre studielån. 3. lag om upphävande av lagen(1983:271) om ändrade återbetalningsvillkor för vissa äldre studielån. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar 25. beträffandeteckenspråksundervisning att avslår motion 1988/89:Ub250, 26. beträffandetimersättning vid vissa vuxenutbildningar attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1988/89;Sf414yrkandena 9 och 10, deb godkänner att , av de medel som tillfallerstatsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /90 används föratt finansiera delar av anslaget Timersättning vid vissa vuxenutbildningar,dels till Timersättning vid vissa vuxenutbildningar för /90anvisar ett förslagsanslag på , Bidragtill vissa studiesociala ändamål 1988/89SfU15 27. beträffandebidrag till vissa studiesociala ändamål attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1988/89:Sf404yrkande 5 deb till Bidrag till vissa studiesociala ändamål för budgetåret1989/90 anvisar ett förslagsanslag på , dels medger attregeringen lämnar talboks- och detbeställningsbemyndigande om . för /91 som förordatsi propositionen, 28. beträffandereserabatter till studerande attriksdagen avslår motion 1988/89:Sf413 yrkande 8. Närvarande: (), (), UllaJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), Margö (vpk), RagnhildPohanka (mp), (), Chrisfina () och (). Inackorderingstillägg (mom. 5) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Även i" och slutar med "åtgärd." bort haföljande lydelse: Utskottet anser att den höjning som föreslås avinackorderingstillägget är väl motiverad. Det är emellertid angeläget atttillägget även fortsättningsvis höjs, och utskottet ser förslaget ipropositionen endast som en etapp i en stegvis ökning. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna. dels att moment 5 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 5. beträffande inackorderingstillägg attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Sf413 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 3 1988/89. 2.Inackorderingstillägg vid regionala idrottsgymnasier 1988/89:SfU15 (mom. 6) (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarrned "Antalet platser" och på s. 7 slutar med "sådanatillägg." bort ha följande lydelse: De regionala idrottsgymnasierna i , ochVetlanda har utvecklats i samarbete med länsskolnämnd, berörda kommuner ochspecialidrottsförbund både på regional- och riksnivå. Såväl SÖ som () har yttrat sig för en femårig försöksverksamhet ochuttalat behovet av ekonomiskt stöd i form av inackorderingsstöd, men CSN haravslagit en framställning härom från SÖ. Den tolkning som CSN gjort av gällandebestämmelser om inackorderingstillägg har fått oacceptabla följder för berördakommuner, och möjligheten för dessa regionala idrottsgymnasier att fortlevahar kraftigt minskat. Utskottet anser att, i och med att en försöksverksamhethar inletts som fått stöd av SÖ, försöksverksamheten också bör kompletteras meden möjlighet till studiehjälp i form av inackorderingstillägg. Utskottettillstyrker således bifall till motion Sf406. dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 6. beträffande inackorderingstillägg Vid regionalaidrottsgymnasier att med bifall till motion 1988/89:Sf406 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Gymnasieelevers resor (mom. 7) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet utgår" och slutar med "åtgärd. "bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det viktigt att man vid denförsöksverksamhet som förbereds när det gäller ersättning förgymnasieelevers resor tar hänsyn till förhållanden i olika delar av landet ochtill den kilometergräns som tillämpas i . Inte minst viktigt är observerar de stora olikheter som existerar mellan storstäder och glesbygd.En åtgärd som kan vara lönsam i med väl utbyggd kollektivtrafik, kani mindre glesbygdskommuner få stora ekonomiska konsekvenser. Utskottet tillstyrkersåledes bifall till motion Sf413 yrkande 7. dels att moment 7 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 7. beträffande gymnasieelevers resor attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Sf413 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 4.Studiebidrag vid utlandsstudier och anslag till studiehjälp /89:SfU15 m.m.(mom. 8) (), (), (),() och () aiiser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "När utskottet" och på s. 8 slutar med "Studiehjälpm.m." bort ha.följande lydelse: Utskottet anser att internationella kontakter i form avstudier utomlands är viktiga. Utskottet föreslår därför som ett första stegtill en ökad internationalisering att studiebidrag skall kunna utgå under ettårs studier på gymnasial nivå utomlands under de förutsättningar som CSNföreslagit. Regeringen bör lägga fram förslag till så att denya reglerna kan träda i kraft . Utskottets förslag omstudiebidrag utomlands kan beräknas kosta ca 20 milj. kr. varförregeringens förslag till studiehjälp m.m. bör räknas upp med motsvarandebelopp. dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 8. beträffande studiebidrag vid utlandsstudier och anslagtill studiehjälp m.m. attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Sf414 yrkandena 1 och 2 och medanledning av propositionen och motionerna 1988/89:Sf402, 1988/89:Sf404 yrkande6 och 1988/89:Sf413 yrkande 5 till Studiehjälp m.m. för /90.anvisar ett förslagsanslag på 2 , Studielön (mom. 9) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Motioner av" och på s. 9 slutar med "motsvarande del. "bort ha följande lydelse: I reservation 1 till utskottets betänkande SfU 1987/88:26framfördes stark kritik mot regeringens förslag i proposition 1987/88:116 tillnytt studiemedelssystem eftersom det viktigaste problemet - skuldkrisen - intelöstes genom förslaget. Det nya systemet medför att studieskulden, trots fullåterbetalning, kan växa under för vissa akademikergrupper om deraslöneutveckling blir svag. Det gäller framför allt grupper med lång studietidoch låg inkomst, t.ex. bibliotekarier och socionomer. Vissa grupper kommeraldrig att kunna betala tillbaka skulden. Detta beror på att i det föreslagnasystemet skall av inkomsten användas för amortering på studielånenmedan räntan kommer att bli högre (utan avdragsrätt). Således kommerstudieskulden att växa sä länge som årslönen är mindre än skulden. Utskottet anser att den enda rimliga lösningen är attinföra en beskattad studielön på av basbeloppet kompletterad medstatsgaranterade lån på av basbeloppet. Därutöver bör enligt utskottetsmening ett återbetalningspliktigt barntillägg utgå i avvaktan på att ettgenerellt ekono- miskt stödtill barnfamiljer i form av vårdnadsbidrag införs. Vidare bör såväl1988/89:SfU15 studielön som statsgaranterade lån utgå utan någon prövning motegen inkomst. Utskottet förutsätter också att införandet av en beskattadstudielön innebär att litteraturkostnader blir avdragsgilla. Beträffandeåterbetalning av det statsgaranterade lånet anser utskottet - med hänsyn tillden begränsade skuldbörda som det nu förordade systemet innebär - att nuvarandeinkomstrelaterade regler kan accepteras, dock med den ändringen attinkomstbegreppet skall vara taxerad inkomst. Utskottet anser således att bör begära ettförslag med studielön i enlighet med det anförda. Detta bör ges regeringen tillkänna. dels att moment 9 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 9. beträffande studielön att medbifall till motion 1988/89:Sf409 och med avslag på motion 1988/89:Sf401 yrkande1 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Studielön (mom. 9) Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 8med "Motioner av" och slutar på s. 9 med "motsvarande del. "bort ha följande lydelse: 1 reservation 2 till utskottets betänkande SfU 1987/88:26framhölls att förslaget i proposition 1987/88:166 inte löste de grundläggandeproblemen i studiemedelssystemet och inte heller motsvarande kommande behov. 1det nya systemet har subventioner flyttats från återbetalningssidan tillbidragsdelen och totalbeloppen. Därmed kvarstår problemen med den tungaskuldbördan efter studierna. Skulden blir orimligt och orättvist stor vidutbildningar som leder till yrken med lägre löneutveckling. Inför 1990-taletstår högskolan dessutom inför problemet med minskade ungdomskullar och därmedökande konkurrens med näringslivet om ungdomarna. Det långsiktiga målet för attlösa dessa problem är att införa studielön för alla som studerar på högskolan. På kort sikt bör ett första friar införas då denstuderande skall få tillgodoräkna sig studiemedlen som bidrag om enstudieprestation motsvarande 24 poäng på två terminer uppnåtts. Uppfylls intedenna studieprestation omvandlas bidraget till studielön till den del detskulle utgått som studielån i gällande system. studiemedelskommitté utredde inte desarhhälleliga effekterna av ett studielönesystem. En utredning bör därförtillsättas med uppgift att utreda förutsättningarna för att ersätta nuvarandestudiemedelssystem med studielön och som en första etapp införa ett friarenligt den ovan angivna modellen. Det anförda bör med bifall till motion Sf401yrkande 1 i motsvarande del ges regeringen till känna. dels att moment 9 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 9. beträffande studielön att med bifall till motion 1988/89: Sf401 yrkande 1 i motsvarande del och med avslag på motion 1988/89:Sf409 som sin '* mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 7.Inkomstprövning (mom. 10) 1988/89:SfU15 , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande pä s. 9 som börjarmed "Även motionsyrkanden" och slutar med "ändradeinkomstprövningsregler." bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning bör prövningen av rätt tillstudiemedel mot egen inkomst upphöra. Därmed understryks attstudiemedelssystemet är ett generellt system. En avskaffad inkomstprövningskulle också medföra besparingar i administrationen och underlätta hanteringenför den enskilde. Risken för att en avskaffad prövning skulle leda till att destuderande förvärvsarbetar så mycket jämsides med studierna att dessa skulleförsummas är ringa, eftersom rätten till studiemedel är knuten till deltagandei undervisningen och viss studietakt. Om tillfredsställande studieresultatuppnås bör det enligt utskottets mening vara den enskildes sak att i övrigtdisponera sin tid. En reform måste emellertid av kostnadsskäl genomförassuccessivt. Som ett första etappmäl anser utskottet att fribe-loppsgränsernabör höjas för vartdera halvåret fr.o.m. den 1 januari1989, och regeringen bör därför framlägga förslag härom. Det anfördabör ges regeringen till känna. deb att moment 10 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 10. beträffande inkomstprövning att med bifall till motion1988/89:Sf413 yrkande 1 och med anledning av mofionerna 1988/89:Sf401 yrkande 2och 1988/89:Sf416 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 8.Inkomstprövning (mom. 10) (), Margö (vpk), RagnhildPohanka (mp) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Även motionsyrkanden" och slutar med "ändradeinkomstprövningsregler." bort ha följande lydelse: Eftersom studiemedel endast kan utgå under studietid börenligt utskottets uppfattning en studerande ha möjlighet att skaffa sig inkomstunder ferietid utan att detta påverkar möjligheten till studiemedel underterminerna. Regeringen bör därför låta CSN utreda hur ett system därferieinkomsterna är undantagna från inkomstprövningen av studiemedel kanutformas och vilka ökade kostnader detta skulle medföra samt därefter återkommatill med förslag i frågan. dels att moment 10 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 10. beträffande inkomstprövning attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:Sf401 yrkande 2 och 1988/89;Sf416och med anledning av motion 1988/89:Sf413 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 9.Inkomstbegreppet(mom. 11) 1988/89:SfU15 (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Även förslaget" och slutar med "kategorierstuderande." bort ha följande lydelse: Det inkomstbegrepp som tillämpas inomstudiemedelssystemet, sammanräknad inkomst, innebär bl.a. att underskotts- ochförlustavdrag sorn uppkommit t.ex. på grund av innehav av villa och rörelse ejfår tillgodoräknas. Sålunda drabbas enligt utskottets mening exempelvisbarnfamiljer, som ofta om möjligt väljer att bo i en egen villa, samt vissanyetablerade egna företagare. Även om någon absolut rättvisa ej gär att uppnå i dylikasammanhang anser utskottet att taxerad inkomst bättre än sammanräknad inkomstspeglar den enskildes ekonomiska situation och således bör användas som inkomstbegreppvid prövning av såväl rätten till studiemedel som vid återbetalning avstudielån. Regeringen bör återkomma till med förslag härom. dels att moment 11 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 11. beträffande inkomstbegreppet attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Sf413 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Avskrivning av studielån (mom. 13) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Ärendena" och slutar med "yrkande 4." bort haföljande lydelse: Utskottet kan konstatera att den som haravstått från arbetsinkomster på grund av studier har dragit på sig én extrastor skuldbörda. Det är därför motiverat att staten avskriver en del av dennaskuld. Därmed främjas också rekryteringen till de mer krävande studierna, ochde sociala hinder som föreligger motverkas. Rätt till avskrivning bör enligtutskottets mening gälla alla som uppburit studiemedel för minst sex terminers heltidsstudiereller deltidsstudier av motsvarande total omfattning. De sex terminerna skallkunna gälla såväl gymnasiala som postgymnasiala studier och behöver inteomfatta en sammanhängande tidsperiod. Avskrivning bör ske avbasbeloppet per termin för gymnasiala studier och av basbeloppet peruppnådda 20 poäng för postgymnasiala studier. I syfte att stimulera till ökad forskning anser utskottetockså att en särskild avskrivning av skulden bör göras för den som avläggerdoktorsexamen. Därvid bör en skuldavskrivning ske med en summa som motsvararett basbelopp. Regeringen bör framlägga förslag om avskrivning avstudieskulden i enhghet med det anförda, dels att moment 13 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 13. beträffande avskrivning av studielånatt med bifall till motion 1988/89:Sf413 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Bankernasmedverkan (mom. 14) 1988/89:SfU15 (), (), ()() och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "När ett" och slutar med "bör avslås." bort haföljande lydelse: Utskottet är inte övertygat om att en statligstudielånshantering genom försorg är den mest effektivamodellen. Erfarenheten visar att andra lösningar ofta är mer rationella.Utskottet anser därför att bankväsendet bör få tillfälle att erbjudasina tjänster så att en bedömning kan ske om deras medverkan erbjuder fördelarför de studerande, i form av t.ex. service, och om en sådan medverkan ärekonomiskt konkurrenskraftig. Detta bör med bifall till motion Sf413 yrkande 3ges regeringen fill känna. dels att moment 14 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 14. beträffande bankernas medverkan attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Sf413 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Anslag till Studiemedel m.m. (mom. 16) , och (alla m)anser - under förutsättning av bifall till reservationerna 7, 9 och 10 - dels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Utskottet som" och slutar med "yrkande 10. "bort ha följande lydelse: De förslag som lagts fram i reservationerna 7,9 och 10beräknas kosta 200 milj. kr. varför propositionens förslag till anslag förstudiemedel m.m. bör räknas upp med motsvarande belopp. dels att moment 16 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 16. beträffande anslag till studiemedel m.m. att medanledning av propositionen och motionerna 1988/ 89:Sf413 yrkande 10 och1988/89:Sf414 yrkande 3 till Studiemedel m.m. för /90 anvisar ett förslagsanslag på 2 , 13.Höjning av vuxenutbildningsavgiften (mom. 17) Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 4." bortha följande lydelse: För att öka möjligheterna att använda utbildning av vuxnasom ett fördelningspolitiskt instrument anser utskottet det nödvändigt att ökade ekonomiska resurserna. Vuxenutbildningsavgiften bör därför ökas frånnuvarande till av den totala lönesumman. Utskottet beräknar dedärigenom ökade intäkterna till 508 milj. kr. Dessa medel bör användas till ettökat antal vuxenstudiestöd för en höjning av den allmänna utbildningsnivån. dels attmoment 17 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1988/89:SfU15 17, beträffande höjning av vuxenutbitdningsavgiften attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Sf401 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Anslag till vuxenstudiestöd m.m. (mom. 18) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "1 samma" och slutar med "Anslaget E 5." bort haföljande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion Sf414 att betydandebesparingar bör kunna göras inom vuxenstudiestödet för att frigöra avgiftsmedelför finansiering av studieförbundens verksamhet. För särskilt vuxenstudiestödbör endast anvisas 800 milj. kr. och för korttidsstudiestöd 162 milj. kr. Medelbör inte längre anvisas för kostnader för uppsökande verksamhet och utbildningav studieorganisatörer eftersom tidigare års insatser på dessa områden fåranses tillräckliga. Till anslaget bör därför anvisas ett belopp som är 220 milj.kr lägre än som föreslagits av regeringen, eller sammanlagt 1 .