bet · GC01UU19 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89:T246 av ElverJonsson och (båda fp) vari 1988/89: UUl9 yrkas attriksdagen begär att regeringen får i uppdrag att i samband med förhandling ochharmonisering mellan svensk och europeisk transportmarknad beakta vad imotionen sägs om likvärdiga konkurrensvillkor för den svenskatransportnäringen. 1988/89:T618 av () vari yrkas 12.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om relationerna till EG:s sjöfartspolitik, 1988/89:N364 av m. fl. (fp) vari yrkas 9.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omutländska medborgares rätt att förvärva aktier i svenska aktie-ochhandelsbolag. 1988/89:Ub806av m.fl. (m) vari yrkas 31.att hos regeringen begär en strategi för ett fullvärdigt svensktdeltagande i EG:s utbytes- och forskningsprogram. och det europeiska samarbetet Partimotionersom behandlar det västeuropeiska samarbetet har väckts av moderatasamlingspartiet (U560), (U503), (U561),kommunisterna () och de gröna (U570, U576, m.fl.) 1det följande sammanfattas motionemas förslag och synpunkter rörande de nupågående västeuropeiska samarbetssträvandena och roll däri. Deyrkanden som särskilt avser framtida förbindelser med EG bortom 1992 och förhållandet mellan neutralitetspolitiken och medlemskap i behandlas inästföljande avsnitt. Moderatasamlingspartiet framhåller att EG är kärnan i det europeiska enhetsverket ochatt det för del inte finns något alternativ till ett nära samarbetemed EG. EFTA måste betraktas som en övergångslösning. 1 motionen görsbedömningen att skulle möta en rad svårigheter om vi ställdes utanförEGs interna marknad. Vår export skulle missgynnas, risken för att svenskaföretag flyttade från skulle öka, svenskars möjligheter att studeraoch arbeta i skulle försämras. Det är också möjligt att svensk samhälls-och välfardsutveckling skulle äventyras om hamnade vid sidan av denökade frihet och mångfald som den fördjupade integrationen inom EG kommer attmedföra, heter det i motion U560 (m). 1moderata samlingspartiets motion förordas en strategi av stegvis an slutning till De europeiska gemenskaperna. Som ett led i denna strategi bör begära en förhandling om svenskt deltagande i EGs tullunion. Ett ytterligare led borde vara anknytning till det europeiska valutasamarbetet, EMS. Vidare bör fortsätta sina ansträngningar att vinna delta gande i samarbetet när det gäller studentutbyte, medborgares rörlighet 11 över gränserna,finansiella tjänster, offentlig upphandling och olika delar 1988/89:UUl9 avEG-samarbetets sociala dimension. Detär enligt motionärerna nu mycket angeläget att regeringen skapar förtroende försin beslutsamhet att delta i det västeuropeiska samarbetet och gör klart att viinte ämnar undandra oss några förpliktelser. 1 motionen nämns exempel pååtgärder som verksamt skulle främja de uppsatta målen, såsom en svenskanknytning till valutasamarbetet, en autonom anpassning av svenska lagar ochregler till EGs bestämmelser, uttalad vilja att bidra till finansieringen avolika EG-program, m. m. Det föreslås också att kontakter medEG-ländernas politiska samarbete, EPS, förbättras. Moderatasamlingspartiet begär att regeringen skall lämna en redogörelse både för denpågående samordningen av svenska lagar och regler med bestämmelser inom EG ochför arbetet med att påverka beredningsproces-sema inom EG. Ävenfolkpartiet anser i motion U503 att bör eftersträva närmast möjligasamverkansform med EG, som är förenlig med vår traditionella säkerhetspolitik.Huruvida denna samverkan kommer att vara medlemskap,association eller ett utvidgat frihandelsavtal går enligt motionärerna i daginte att säga. upprepar sitt stöd för de riktlinjer somformulerades i förra årets utskottsbetänkande. Motionärerna anser sig dockkunna konstatera att utvecklingen , då EG tagit viktiga stegframåt, medför att skillnaderna mellan medlemsländerna och utanförståendeländer ökat. Av detta skäl bör mål och medel för deltagande idet västeuropeiska samarbetet konkretiseras, heter det i folkpartimotionen.Målet bör vara att vaije form av diskriminering i vad avser fri rörlighet förmänniskor, varor, tjänster och kapital skall undvikas. Den organisationregeringen satt upp för att uppnå dessa mål är enligt motionärernaändamålsenlig, men det bör ges en klarare information om hur arbetetfortskrider, så att kan ta ställning till olika handlingsalternativ. Motionärernavisar också på vad självt kan göra i syfte att undanröja hinder motett närmande till EG. Dit hör bl.a. avskaffande av valutaregleringen, tillståndför utländska banker och försäkringsbolag att etablera sig här och vidgademöjligheter för ungdomar i Gemenskapen att studera och praktisera här.Regeringen bör redovisa för hur långt vi kommit på de områden där vipå egen hand kan avlägsna hinder för vår samverkan med EG. Bådemoderata samlingspartiet och föreslår att det närmare analyserashur olika samverkansformer låter sig förena med vår neutralitetspolitik. (Denna fråga behandlas i följande avsnitt.) Centerpartietdelar bedömningen att samarbetsbehovet är störst med länder i vårt eget grannskap och framhåller att vi av denna anledning med särskilt intresse bör följa vad som händer i . Integrationsprocessen inom EG och den nya öppenhetspolitiken i och kan visa sig få historisk betydelse. Det är därför viktigt att har en positiv inställning till bägge dessa processer, heter det i motionen, vari emellertid också konstateras att den västeuropeiska integrationen har 12 störst omedelbar betydelseför oss. Motionärerna slår fast att 1988/89: UUl9 beslut iEG-frågan även fortsättningsvis bör utgöra grunden för vårakontakter med EG. Imotion U 561 (c) betonas att det är viktigt att parallelltmed ett ökat EG-samarbete eftersträvar att minska vår sårbarhet genom ökadutrikeshandel med andra marknader. Centerpartietförespråkar vidare en förstärkning av EFTA som ett medel att uppnå närmaresamarbete med EG men vill tilldela EFTA en roll även när det gäller att uppnåfrihandelsavtal mellan EFTA-länderna och andra länder bl. a. i . Detnordiska samarbetet bör också ges en framträdande roll både i sig och iförhållandet till EG. (Dessa yrkanden behandlas i ett senare avsnitt.) Vänsterpartietkommunisterna intar en kritisk hållning till ett allt närmare samarbete medEG. Invändningarna riktar sig bl. a. mot sättet på vilket detta samarbetekommer till stånd. Partiet anser att inte har fått det underlag somär nödvändigt för att kunna ta ställning till det avgörande vägval som det ärfråga om. Det ifrågasätts också om ens regeringen själv har full kontroll överde olika inslagen i kontakterna med EG. Ingen kritisk analys avEG-harmoniseringens konsekvenser har gjorts. Vidare har det inte tillräckligtklart sagts ifrån av riksdag och regering att medlemskap är uteslutet. 1motion U562 (vpk) förordas i stället en bredare internationell och alleuropeiskinriktning av vårt ekonomiska samarbete. måste ses som en helhet. Fördetta ändamål föreslås att regeringen gör en förutsättningslös analys avalternativa vägar för svensk Europapolitik. Vidare bör ett klarläggande skebeträffande den svenska inställningen till medlemskap. Miljöpartietde gröna tar inte avstånd från samarbete med EG-ländema men ser betydande farori den nuvarande inriktningen av och målen för detta samarbete. Partietmotsätter sig särskilt att skulle generellt samordna sina regler medEGs på regionalpolitikens, socialpolitikens, miljövårdens och produktkontrollensområden. Partiet yrkar på att skall uttala att EG-anpassning i dessaoch liknande avseenden inte får leda till försämringar av gällande normer. (Dessa yrkanden redovisas under resp. 1motion U570 (mp) yrkas att inte bör ställa sig bakom principerna i 8 §i EGs s. k. vitbok, en paragraf som handlar om syftet med EGs inre marknad. Detsvenska Europa-arbetet bör enligt motion U 570 (mp) i stället inriktas påsamarbete mellan självstyrande nationer, regioner och lokalsamhällen och syftatill att stärka de små folkens självbestämmande. Strävan bör vara att bibehållaSveriges handelspolitiska rörelsefrihet i förhållande till samtliga världensmarknader (motion U576 mp). 1 linje härmed varnas också för att genom ettnära samgående med skulle kunna tvingas delta i av EG beslutadehandelssanktioner mot andra länder. Ettgenomgående drag i motioner på detta område är att börundvika att hamna i ett ensidigt beroende av något land eller ländergrupp.Sverige bör inte utanför det nordiska samarbetet uppge sin suveränitet tillöverstatliga organ som styrs av majoritetsbeslut, heter det 1988/89: UUl9sålunda i yrkande 4 i motion U570 (mp). 1 yrkande 1 i samma motion föreslås sammanfattningsvis att bör avbryta EG-anpassningspolitiken i avvaktan på att en parlamentarisk utredning fastställerhur det framtida Europa-samarbetet skall utformas. 1förra årets betänkande om och den västeuropeiska integrationen (UU1987/88:24) lämnades en utförlig redogörelse för utvecklingen av Sverigesförbindelser med de Europeiska gemenskaperna. Betänkandet framlades medanledning av prop. 1987/88:66 och till följd därav väckta motioner. 1propositionen och betänkandet beskrevs bl. a. EGs beslut att till utgången avår 1992 avskaffa återstående hinder för handeln mellan medlemsländerna och attskapa en i fullständig mening fri inre marknad med fri rörlighet för människor,varor, tjänster och kapital. Planen för genomförandet av denna fördjupadeintegration har framlagt i form av en s. k. vitbok (whitepaper). Utskottetangav som ett mål för pågående och förestående kontakter med EG attde om möjligt skulle leda till samma fördelar och åtaganden för medborgare,institutioner och företag i som kommer att gälla i EG när vitbokensintentioner förverkligats. Liksom syftet varit att minska handelshindreni , måste syftet nu vara att avskaffa hindren för människors, varors,tjänsters och kapitalströmmars rörlighet, hette det i betänkandet. Utskottetfastslog vidare att förhandlingarna med EG skulle vara förutsättningslösa.Avsikten borde vara att bredda och fördjupa samarbetet med EG på varje områdeså långt detta är förenligt med neutralitetspolitiken. Inget område borde varaundantaget från förhandlingar. Utskottetkonstaterade vidare att svenskt medlemskap inte är ett mål för de diskussionermed EG som förestår. Riksdagengodkände utskottets betänkande med reservation från vänsterpartietkommunisterna. mening bör dessa allmänna mål för vårt EG-samarbete som riksdagenuppställde alltjämt gälla. Underdet år som gått har integrationsarbetet inom EG fortsatt. Vid årsskiftet1988-1989 hade kommissionen framlagt förslag rörande 229 av de 279 åtgärder somförtecknats i vitboken. har fattat beslut i 130 av dessa fall.Flera svåra beslut återstår dock. Enligt enhetsakten skall beslut som gällergenomförandet av vitboken kunna fattas med kvalificerad majoritet. Dit hördock inte skatteområdet eller frågor om personers röriighet. Försökhar gjort att beräkna den ekonomiska vinsten för när den inre marknaden till fullo genomförts. Den s. k. gjorde bedömningen att förverkligandet av vitboken skulle kunna leda till en höjning av BNP i medlemsländerna . Ungefär hälften av detta tillskott skulle bero på minskade kostnader när tekniska föreskrifter har- 14 moniseras ochgränskontroller avskaffas. Återstoden av vinsten skulle här- 1988/89: UU19 röra från deeffektivitetsvinster och stordriftsfördelar som följer på en ökad integration avmarknaderna. I den allmänna debatten har framförts invändningar motrapportens beräkningsmetoder och antaganden om Påuppdrag av den svenska långtidsutredningen har fem svenska ekonomer studeratvissa samhällsekonomiska effekter för del av den integrationsprocesssom nu pågår i . 1 studien (Svensk ekonomi och Europaintegrationen,bilaga 2 5 till 90) görs inga försök att i siffroruttrycka de ekonomiska effekterna för av olika samarbetsaltemativ. Istället görs en kvalitativ analys av tänkbara utvecklingstendenser under olikaantaganden om formerna för samarbete med EG. Utrikesdepartementetshandelsavdelning har i en publikation (och den västeuropeiskaintegrationen redovisning av det svenska integrationsarbetet mars1989) redogjort för läget i de kontakter som pågår mellan och övrigaEFTA-länder å ena sidan och de europeiska gemenskaperna å den andra. Idet följande avser utskottet först att behandla de motioner vari föreslås attSverige inte skall eftersträva ett närmare samarbete med EG utan i ställetförsöka minska vårt internationella beroende. Därefter följer ett avsnitt sombehandlar den allmänna uppläggningen av vårt samarbete med EG och slutligen ettavsnitt som något berör den västeuropeiska integrationens roll i ett vidareinternationellt sammahang. Iflera av de nu föreliggande motionerna uttrycks en varierande grad av oro överatt ett nära samarbete med EG kan gå ut över andra svenska intressen såsomsträvan efter oberoende, en tryggad försörjning i händelse av kris eller krig,vår önskan att samarbeta med andra delar av världen, en arbetsmarknadspolitiksom har full sysselsättning som främsta mål, en ambitiös politik påmiljövårdsområdet, en socialt inriktad välfärdspolitk och en strävan att skyddakonsumenter och arbetstagare. mening pekar motionärerna på väsentliga samhällsintressen som börvägas in i varje bedömning av framtida politik. Fråganär vad alternativet till nära samarbete med EG-ländema skulle kunnavara. Som utskottet påpekade i förra årets EG-betänkande är det risk för att enmer isolation istiskt inriktad politik eller medvetna strävanden att styrahandel och ekonomiskt samarbete i annan riktning än de söker sig påvärldsmarknaden skulle kunna innebära faror för vår ekonomiska styrka ochdärmed också för våra möjligheter att föra en oberoende politik. Nya handels-och samarbetsmönster kan inte utan vidare skapas genom beslut av pariament ochregeringar. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om vad näringsutskottet påpekar i sittyttrande, nämligen att en ökning av handeln med ekonomiskt instabila ländereller med länder med vilka spelreglema för den internationella handeln inte ärklart etablerade och respekterade kan öka sårbarheten. 1ovannämnda betänkande konstaterade utskottet att det under hela ef terkrigstiden funnits en strävan mot närmare handelspolitiskt samarbete 15 mellan de västeuropeiskaländerna. Ett huvudsakligt mål för dessa strä- 1988/89:UUl9 vanden varfrihandel mellan de västeuropeiska ländema. Detta mål har i stort settuppnåtts på varumarknaden. Som ett industriellt utvecklat och exportberoendevästeuropeiskt land har alltid haft intresse av att delta i detvästeuropeiska ekonomiska samarbetet. När därför nu åter, tillsammansmed övriga EFTA-länder, aktivt strävar efter att delta i det fördjupade ochbreddade integrationsarbete som pågår inom EG, är detta inte ett nytt inslag isvensk utrikespolitik utan ett uttryck för kontinuiteten i våra nationellaintressen. Detvästeuropeiska samarbetet är till skillnad från motsvarande samarbete mellande östeuropeiska länderna inte från början främst ett resultat avregeringars beslut utan har vuxit fram stegvis under en lång följd av år.Regeringarna har på olika sätt efter hand ytterligare förbättrat förutsättningarnaför detta samarbete. Tillkomsten av organisationer som , , EGoch EFTA är snarare en följd av en redan gemensam syn mellan medlemsländernaän en orsak till den. Internationelltsamarbete skapar ett ömsesidigt beroende mellan de deltagande länderna. mening är detta beroende i grunden något positivt. Det ärfredsbefrämjande och en självklar följd av den internationellaarbetsfördelning som inte minst kunnat skörda många frukter av. Samtidigtär det uppenbart att denna utveckling inte är problemfri för ett neutralt landmed ambitionen att begränsa sin sårbarhet. Detvästeuropeiska integrationsområdet är emellertid en realitet. En stor del avvår handel, vårt ekonomiska samarbete, vårt erfarenhetsutbyte på kulturens,undervisningens och forskningens områden och de personliga kontakterna mellanmänniskor kommer även framgent att ske med länderna i oavsett vilkainstitutionella ramar vi ställer upp. Utskottet gör den sammantagna bedömningenatt ekonomiska oberoende och försörjningstrygghet inte kommer atthotas utan främjas om det samarbete, som ändå äger rum med de västeuropeiskaländerna, bedrivs på ett sådant sätt att svenska medborgare och svenska företaginte missgynnas. Ett viktigt syfte med deltagande i EGs inre marknadär just att skapa regler som ger svenskt näringsliv och svensk forskning ochutbildning bättre möjligheter att hävda sig i den internationella konkurrensen. Motbakgmnd av det här anförda kan utskottet inte ansluta sig till de förslag imotionema U562 (vpk) yrkande 4 och motion U570 (mp) yrkandena 1, 5 och 7 somgår ut på en genomgripande omprövning av deltagande i devästeuropeiska integrationssträvandena. En liknande bedömning görs avnäringsutskottet i dess yttrande. Ifrågavarande yrkanden avstyrks därför. Utskottetbehandlar här också yrkande 3 i motion U570 (mp) vari förordas att Sverigeinte skall ställa sig bakom principerna för EGs inre marknad så som deutformas i vitbokens 8 §. är som tidigare nämnts ett av EG antaget dokument. Det syftar till en fördjupad integration mellan EGs medlemsländer. kan inte finna attSveriges riksdag har anledning att rikta några invänd- 1988/89: UUl9 ningarmot EGs föresats att utveckla sin inre marknad eller uttala sig omformuleringar i vitboken. Yrkande3 i motion U570 (mp) avstyrks därför. nu föreliggande motionerna U560 (m), U503 (fp) och U561 (c) anges, somframgår av motionssammanfattningen, vilka vägar som enligt motionärerna ter sigändamålsenliga för att nå de mål vi satt upp. Regeringen bör också, anförs deti flera motioner, informera om hur förhandlingarna med EG fortskrider. 1förra årets EG-betänkande anfördes att det endast efter samråd ochöverläggningar med EG är möjligt att avgöra vilka förhandlingsresultat som kanuppnås. Detta konstaterande gäller alltjämt. Utskottetdelar motionärernas åsikt att det är angeläget att det finns ettmålmedvetet program och om möjligt en tidsplan för kontaktema med EG. Ettviktigt steg togs vid mötet med regeringschefer i den 1415mars 1989.1 den deklaration som där antogs bekräftade EFTA-länderna sittintresse av att ytterligare förstärka sitt samarbete med EG. Det slogs ocksåfast att skulle vara den huvudsakliga plattformen förmultilaterala förhandlingar med EG och att EFTA i detta syfte borde stärkas.Samtidigt enades regeringscheferna om att varje enskilt EFTA-land skulle hakvar sin fullständiga självbestämmanderätt vad gäller bilaterala initiativ ochförhandlingar med EG. Statsministermöteti bör bl. a. betraktas mot bakgrund av det uttalande som gjorts avEG-kommissionens ordförande med innebörd att det kunde vara påkallat att sökaett mer stmkturerat förhållande mellan EG och utanförstående länder medgemensamma beslutsfattande och gemensamma administrativa institutioner. Utskottetanser det viktigt att mål och medel för vårt samarbete med EG fortlöpandekonkretiseras och att regeringen redovisar hur detta arbete fortskrider. Denpublikation som föreligger får anses svara mot de redovisningar somefterlyses i motionema U560 (m) yrkande 1, U503 (fp) yrkande I och motion U562(vpk) yrkande I. Avsikten är att denna publikation skall följas av ytterligareperiodiska rapporter. Dessayrkanden får därmed anses besvarade. Detanförs i motion U561 (c) yrkande 10 att det också är angeläget att riksdagenfår möjlighet att fortlöpande pröva inriktningen av vårt EG-samarbete.Motionärerna föreslår i detta syfte att en parlamentarisk kom-mitt inrättas.Denna fråga behandlas i ett senare avsnitt i detta betänkande. Somkonstaterades i förra årets EG-betänkande kan ett närmare samar bete med EG på vitbokens områden främjas på olika sätt. 1 de fall EG redan fastlagt sin egen politik måste det i första hand bli fråga om en svensk anpassning till EGs regler om ett samarbete önskas, eftersom EG inte kan förväntas riva upp fattade beslut till förmån för en samordning med EFTA-länderna. 1 andra fall finns det utrymme för förhandlingar mel lan EG och EFTA för att nå fram till gemensamma regler. På området för produktkontroll och varuspecifikation utformas, som framgår av närings- 17 2 1988/89. utskottets yttrande, nyaregler ofta inom de europeiska standardiserings- 1988/89:UUl9kommissionerna, i vilka deltar. Dettaarbete, som syftar till att nå fram till gemensamma regler, bör nu enligtutskottets mening fortsätta. Det är utskottets förhoppning att statsministermöteti skall visa sig ge en ny drivkraft åt EFTA-ländemas strävanden. Demotionsyrkanden som tar sikte på själva uppläggningen av de svenska kontaktemamed EG och den intema organisationen av verksamheten behandlas i senareavsnitt. Imotion U560 (m) föreslås en strategi för en stegvis anslutning av tillEG. En tullunion och en anknytning till det europeiska valutasamarbetet angessom centrala inslag i denna anslutning. Utskottetvill med anledning härav konstatera att deltagande i det nu pågåendevästeuropeiska integrationsarbetet syftar till att skall hålla jämnasteg med den process som pågår i EG. Målet är att så långt det ärmöjligt skall få del av de fördelar som den inre marknaden kommer att leda tillför EGs medlemsländer. är givetvis också berett att påta sig vissaförpliktelser. Det är inte möjligt att säga vilka vägar som bäst ledertill detta mål. Grunden för den strategi som EFTA-länderna arbetar efter harlagts vid statsministermötet i . Ett ministermöte mellan EG- ochEFTA-ländema kommer att äga mm . Det kommer dåförhoppningsvis att framstå något klarare vilka framkomstvägar som erbjudersig. Riksdagenslog som nämnts förra åre*. fast att kontaktema och förhandlingarna med EGborde vara fömtsättningslösa och inget område borde vara undantaget frånförhandlingar. Även en tullunion bör enligt utskottets mening kunna ingå idessa diskussioner. Frågan kommer att behandlas närmare i ett senare avsnitt idetta betänkande. Detär enligt utskottets mening inte möjligt att göra någon generellbedömning av den stegvisa strategi som förordas av moderata samlingspartiet imotion U560. Dessa och alla andra frågor som har samband med våra framtidarelationer är nu föremål för en översyn inom . Utskottetbehandlar i detta sammanhang också yrkande 3 i motion U560 (m) vari föreslåsatt bör ha närmare kontakter med EPS-samarbetet. Deteuropeiska politiska samarbetet (EPS) är en integrerad del avgemenskapsarbetet och ingår i den europeiska enhetsakten. Det består av ettregelbundet utrikespolitiskt samråd vars syfte är att medlemsländerna ommöjligt skall nå fram till gemensamma ståndpunkter i utrikespolitiska frågor.Samrådet omfattar inte säkerhetspolitikens militära aspekter. Sverigeoch övriga EFTA-länder bmkar erhålla information om EPS- mötena genom vår ambassad i det land som vid tillfället har ordförande posten i EPS-samrådet. Därtill bmkar chefen för politiska avdelningen i svenska med vissa mellanrum besöka sin kollega i ordförandelandet för en allmän diskussion om utrikespolitiska frågor. Det informationsutbyte som på detta sätt äger mm mellan och EG är 18 en normal del avutrikesdepartementets verksamhet och skiljer sig inte 1988/89:UUl9 från detinformationsutbyte i utrikespolitiska frågor vi regelbundet har med andraländer, däribland stormaktema. Det innebär självfallet inte att i någotavseende deltar i EPS-samrådet. Utskottetanser att det är naturligt att de informationskontakter har med EPSbyggs ut när behov föreligger. Det får ankomma på regeringen att närmarebedöma hur detta skall kunna ske. Yrkande3 i motion U560 (m) får dämed anses besvarat. 1miljöpartiets motion U570 yrkande 4 krävs att inte skall uppge någondel av sin suveränitet till överstatliga organ som styrs av majoritetsbeslut. Utskottetfår med anledning av detta yrkande anföra följande. Enligt regeringsformen 10kap. 5 § kan beslutanderätt i begränsad omfattning överlåtas till mellanfolkligorganisation till vilken riket skall bli anslutet eller till mellanfolkligdomstol. Beslut härom skall fattas på samma sätt som när gmndlag ändras eller,när sådan ordning inte kan avvaktas, med fem sjättedels majoritet av deröstande.