bet · GC01JoU21 · 1988-12-31 00:00:00 — Bland åtgärderna kan nämnas regler fördjurhållning, lagring och spridning av stallgödsel, åtgärder för att ökaandelen bevuxen , växtodlings- och gödslingsplanering samt åtgärder föratt minska användningen av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Detmiljömål som lades fast riksdagsbeslut (JoU 1984/85:33, rskr. 393)om livsmedelspolitiken bekräftades. Verksamheten i livsmedelskedjans alla ledbör bedrivas så effektivt och rationellt som möjligt som andraviktiga samhälleliga krav beaktas. Jordbmket och livsmedelsproduktionen måstesåledes liksom all annan verksamhet ta hänsyn till kravet på en god miljö ochtill behovet av en långsiktig och planerad hushållning med våra naturresurser. Detökande växtnäringsläckaget motiverade beslut om en bättre hantering av stall-och handelsgödsel. Regler om anpassning av djurhållningen till arealunderlagetskulle införas i form av generella föreskrifter för djurtätheten. Antaletdjurenheter begränsades till en djurenhet per hektar när det gäller svin ochhöns och en och en halv djurenhet när det gäller nötkreatur. i hela landet med flera än tio djurenheter och skall varauppfyllda . Regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer bemyndigades att meddela generella föreskrifter för djurtätheten(LSFS 1988:44). Spridningstidpunktenför stallgödsel anpassades för att minska utlakningen av växtnäringsämnen frånåkermarken. Detta innebär att höstspridning på obevuxen mark begränsas istörsta möjliga utsträckning. Spridning tillåts underfömtsättning att nedbmkning sker . Om nedbmkning inte kan ske sammadag föreligger fr. o. m. ett generellt spridningsförbud i hela landetunder tiden den 28 febmari. För vissa delar av södra spridning endast ske i växande gröda eller före höstsådd under periodenden - . Sistnämnda restriktion skall tillämpas närerforderlig lagringskapacitet för stallgödsel byggts ut eller senast den 1januari 1995. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bemyndigadesatt meddela närmare föreskrifter angående begränsningen i tiden för spridningav stallgödsel och andra organiska gödselmedel. Lagringsutrymmetför gödsel skall motsvara 810 månaders produktion och vara fullt utbyggt föreår 1995. Inom vissa utsatta områden i södra 3 1988/89. gäller de skärptakraven företag med flera än 10 djurenheter. I öv- 1988/89: JoU21 riga delar avlandet gäller de skärpta kraven företag med fler än 100 djurenheter. Bidragtill utbyggnaden kan utgå enligt förordningen (1989:12) om statsbidrag tillmiljöförbättrande åtgärder i jordbmket. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer bemyndigades att utfärda generella föreskrifter förlagring av stallgödsel. Betydelsenav en utökad växtodlings- och gödslingsplanering hos de enskilda företagenbetonades särskilt och en utökad rådgivning förväntades kunna åstadkomma en merbehovsanpassad tillförsel av växtnäring. Med ett successivt förbättratutnyttjande av tillfört kvävegödsel beräknades den totala förbmkningen avhandelsgödselkväve kunna minska fram . Som ett delmålsattes en minskning fram . Denna reducering i kombinationmed utökade arealer (av åkerarealen höstbevuxen i vissautsatta delar av landet) av höst- och vinterbevuxen mark förväntas ge en godminskning av kväveläckaget. Målet är att reducera kväveläckagetmed från åkermarken. Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer bemyndigades att meddela generella föreskrifter om växtodling dådetta är skäligt från miljöskyddssynpunkt. Ytterligaremedel avsattes till försök och utveckling rörande främst metoder att minskajordbmkets växtnäringsläckage. Arbetetmed att minska användningen av bekämpningsmedel fortsätter. Lantbmksstyrelsen,och kemikalieinspektionen har utarbetat ett handlingsprogramför detta arbete. Detta omfattar åtgärder för en övergång till användning avmedel som innebär mindre risker från hälso-och miljösynpunkt, minskning avanvändningen av bekämpningsmedel och särskilda åtgärder till skydd för hälsaoch miljö. Det förväntades att åtgärdema för att begränsa användningen avbekämpningsmedel skulle leda till en minskning av såväl behandlad areal som dentotala mängden av bekämpningsmedel. Målsättningen att halvera användningenmellan kvarstår. Förbudetmot användning av stråförkortningsmedel kvarstår med undantag för produktionenav råg. Sådant medel får i samband med odling av råg användas under enövergångsperiod i avvaktan på att ett bättre sortmaterial tas fram. Beträffandeslamhanteringen hänvisades till tidigare ställningstagande och fömtsattes attnaturvårdsverkets utarbetade allmänna råd skulle omsättas ibindande gränsvärden. Betydelsen av att ifrågavarande problem medslamanvändningen löses på ett sätt som kan accepteras ur hälso- ochmiljösynpunkt betonades. Ytterligare åtgärder avvaktades dock med hänsyn tillatt givits i uppdrag att redogöra för behovet av ytterligarekompletteringar till de allmänna råden. Utöverdet samhälleliga stöd som den altemativa odlingen erhåller inom forskning,utbildning och rådgivning (se bl.a. JoU 1986/87:22 och JoU 1987/88:17)framhölls att förslagen om de miljöförbättrande åtgärdema i jordbmket utgjordeett ytterligare steg på vägen mot ett jordbmk vars produktion är i balans meddet ekologiska systemet. Detta ansågs ligga i linje med den gmndsyn somföreträds av den alternativa odlingens föresprå- 1988/89: JoU2l käre. Efter1988 års beslut har ytterligare åtgärder vidtagits för att föra arbetet med demiljöförbättrande åtgärderna i jordbmket framåt. Sammanfattningsvis kanföljande initiativ redovisas. Iseptember 1988 har berörda myndigheter fått i uppdrag att lämna förslag omytterligare minskning av riskerna med bekämpningsmedel. Fömtsättningama föroch effekterna av en ytterligare halvering, alternativt ett avskaffande, avanvändningen av bekämpningsmedel i jordbmket skall övervägas. Inom ramen föruppdraget ligger även frågan om en eventuell reglering av försäljningen avbekämpningsmedel. Uppdraget skall redovisas . Naturvårdsverkethar fått i uppdrag att utreda om försumingen innebär hälsorisker genom ökadupptagning av kadmium i grödan. I uppdraget ingår också att undersöka omnuvarande kalkning av åkermarken är tillräcklig för att hålla nere upptaget igrödan. Uppdraget skall redovisas . Regeringenhar uppdragit åt lantbmksstyrelsen att lämnaförslag till komplettering av åtgärdsprogrammet. Förslaget skall bl. a. avsevilka ytterligare områden som bör omfattas av restriktioner ispridningstidpunkt för stallgödsel och vilka generella föreskrifter som iövrigt bör gälla i fråga om lagringskapacitet för stallgödsel. Ijanuari 1989 fastställdes regeringens delansvar skörd till 225milj. Beslutet innebar att 145 milj. kr. av dessa medel avsattes tillekonomiskt stöd för dels omläggning till altemativ odling, dels odling avfånggrödor. 50 milj. kr. har sedermera överförts till stiftelsen försöks- och utvecklingsinsatser för altemativ användning av isyfte att minska kostnaderna för överskottsarealen. Vidare skall 30 milj. kr.användas för bidrag till jordbmksföretag som vidtar åtgärder för att ökavariationsrikedomen i kulturlandskapet i slättbygder som det minskarkostnaderna för överskottsarealen. Behandlingenav budgeten för /90 innebär på en rad punkter en ytterligare förstärkning av de miljöförbättrande åtgärdema i jordbmket och inom den altemativa odlingen. Lantbmksstyrelsen har tilldelats ytter ligare resurser till miljöinriktad verksamhet inom bl. a. växtodlingen. 3,3 milj. kr. har avsatts till altemativ odling och 2,1 milj. kr. till försöks- och utredningsverksamhet för att minska användningen av bekämpningsme del. Särskilda forskningsmedel har avsatts till Skogs- och jordbmkets forskningsråd () för altemativ odling, och för att möjliggöra en för bättring av lantbmksuniversitetets insatser på den alternativa odlingens område har räknats ytterligare . Ramen för stöd åt ädellövskogs- bmket höjdes med 5 milj. kr. till 13 milj. kr. bl.a. för att möta behov som beräknas uppkomma genom nyplantering av inom ramen för omställningsprogrammet inom jordbmket. Kalkningsverksamheten skall på kort sikt fortsätta med samma inriktning som med en viss om prioritering av medel till förmån för forskning och uppföljning. Medel för vård av kulturlandskapet utgår ur viss del av 35 anslag för kulturmiljövårdpå totalt , ur jordbruksdeparte- 1988/89: JoU21 mentets anslagför miljöförbättrande åtgärder i jordbmket med 20 milj. kr. och ur miljö- ochenergidepartementets anslag för särskilda projekt på miljövårdens område med10 milj. kr. 1988/89:100 bil. 10, 11 och 16). Kemikalieinspektionentillförs ytterligare 7 milj. kr. för arbetet med det s. k.halveringsprogrammet. Verksamheteninom bekämpningsmedelsområdet utgörs till övervägande del av aktiviteter inomhandlingsprogrammet för att minska hälso- och miljöriskerna vid användningen avbekämpningsmedel, det s. k. halveringsprogrammet. Det övergripande målet förhalveringsprogrammet är att reducera riskema. Ett delmål är att halveraanvändningen fram . Inom ramen för programmet bedrivs en rad olikaaktiviteter. Alla som yrkesmässigt använder bekämpningsmedel skall hautbildning och behörighet härför. För att minska doser och arbetsmiljöriskergenomförs en frivillig funktionstest av lantbmksspmtor. För att spridningen avbekämpningsmedel skall ske på ett ur bekämpningssynpunkt effektivt sätt ochmed god miljöhänsyn lämnas rådgivning om spridningsmetoder m. m. Målsättningenför verksamheten inom växtskyddsrådgivningen är att arbeta för ett integreratväxtskydd där den kemiska bekämpningen är behovs-anpassad och att öka odlarnasmedvetenhet om riskerna med kemiska bekämpningsmedel. För att behovsanpassaden kemiska bekämpningen har prognos- och vamingsverksamhet utvecklats. Vidarebedrivs rådgivning och forskning om reducerad användning av ogräsmedel somutgör den största delen av de bekämpningsmedel som används i jordbruket. Motbakgmnd av det anförda och då berörda myndigheter dämtöver tilldelats i uppdragatt bl. a. överväga en ytterligare halvering alternativt ett avskaffande avbekämpningsmedlen synes enligt utskottets mening syftet med motionerna Jo224yrkandena 1, 2 och 3, Jo293 yrkande 9 och Jo289 yrkandena 1 och 2 i alltväsentligt vara tillgodosett. Motionerna bör således inte föranleda någonytterligare åtgärd. Riksdagensbeslut om ett samlat åtgärdsprogram för att minska jordbmketsväxtnäringsläckage med målsättningen att reducera kväveläckagetmed innebär enligt utskottets mening att de aktuella motionerna ivarierande grad kan anses tillgodosedda. Med hänsyn härtill och dålantbruksstyrelsen skall lämna förslag tillkompletteringar av åtgärdsprogrammet avstyrks motionerna Jo224 yrkandena 4, Soch 6, Jo293 yrkandena 4, 5, 6, 7 och 10 samt Jo96S yrkande 5. Med samma motiveringavstyrks motion Jo267 yrkande 11. Vidare avstyrks motionJo293 yrkande 8. Somframgår av tidigare lämnad redovisning har beslut bl.a. som mål attanpassa djurhållningen till den tillgängliga arealen. Motion Jo257 yrkande 11kan därmed anses tillgodosedd och bör enligt utskottets mening inte föranledanågon ytterligare åtgärd. Utskottet,som är väl medvetet om den försämrade miljösituationen i våra kustområden, kan i stor utsräckning ansluta sig till de i motion Jo734 yrkande 2 framförda synpunkterna rörande behovet av ökade insatser mot 35 miljöförstöringen.Utskottet har också tidigare medverkat till en rad beslut /89: JoU21 somskall om möjligt bromsa och för framtiden förhindra en fortsatt negativmiljöutveckling. Det ovan redovisade riksdagsbeslutet beträffande miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket utgör en bland flera viktiga beståndsdelar i detfortsatta arbetet med att komma till rätta med problemen. Bland demiljöförbättrande åtgärderna ingår bl.a. särskilda restriktioner beträffandedjurhållning och gödselhantering i , däribland . Skäl finnsdessutom för att avvakta resultatet av det ovan nämnda uppdraget tilllantbmksstyrelsen. I vetskap om att ytterligare insatser kommer att erfordrasför att nå fram till de uppsatta miljömålen anser utskottet att motionen i alltväsentligt kan anses tillgodosedd med vad utskottet anfört. Dei motion Jo257 framförda synpunkterna på det effektiva jordbmkets miljöansvarinnebär enligt utskottets mening inte någon avvikelse från de mål somredovisats ovan beträffande de miljöförbättrande åtgärderna i jordbmket och detfortsatta arbetet med dessa frågor. Utskottet anser således att motion Jo257yrkande 12 i allt väsentligt kan anses tillgodosedd. Riksdagenhar tidigare uttalat sig för det värdefulla i att överskottsarealen inomjordbmket kan utnyttjas för odling av t. ex. energigrödor under fömtsättningatt kostnaden för värmeproduktion baserad på dessa grödor blirkonkurrenskraftig (bl.a. NU 1987/88:40). Som ett led i arbetet med att utvecklaett mer differentierat jordbmk som kan producera såväl livsmedel som andraråvaror för olika industrinäringar genomförs omställningsprogrammet för attreducera spannmålsodlingen (Omställning 90). Fömtom att leda till en minskningav spannmålsöverskottet har programmet i väsentliga avseenden präglats avmiljömålets krav. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om den för kommandebudgetår höjda ramen för stöd åt ädellövskogsbmket. Mot bakgmnd av det anfördaoch med beaktande av dispositionen av de s. k. ansvarsmedlen anser utskottetatt motion Jo797 yrkande 31 till stor del kan anses tillgodosedd. Utskottetfömtsätter givetvis att de principiella synpunkterna i motionen på utformningenav jordbmkspolitiken beaktas på samma sätt som utskottet förordat iinledningen till detta betänkande vid behandlingen av övriga motioner omlivsmedelspolitiken m. m. Meddet anförda avstyrks motion Jo247 i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Utvecklingenunder senare år innebär enligt utskottets mening att de i motion Jo963 yrkande3 framförda önskemålen om att en större del av de statliga bidragen till deareella näringarna skall inriktas på åtgärder som skyddar miljön ärtillgodosedda eller kommer att tillgodoses. Motionen bör således inte föranledanågot särskilt uttalande från sida. Medhänsyn till vad som anförts ovan beträffande slamhanteringen och då denutredning om slammets innehåll av organiska föreningar som naturvårdsverkethar att redovisa bör avvaktas avstyrker utskottetmotionerna Jo267 yrkande 10 och Jo276. Med samma motivering avstyrksmotion Jo293 yrkandena 11 och 12. Fömtsättningarför ett totalt undanröjande av rådande förbud mot an vändningen av stråförkortningsmedel föreligger enligt utskottets mening 37 Den övergångsperiodsom tillåter användningen av stråförkortnings- 1988/89: JoU21 medel vidodling av råg gmndas på samma önskemål om förädling av sorter med bättrestråstyrka som förs fram i motion Jo243. Motionen kan därmed anses till vissdel tillgodosedd och bör enligt utskottets mening inte föranleda någotytterligare uttalande från sida. Varjenäringsgren har enligt gällande miljölagstiftning ett ansvar för naturen ochmiljön inom sitt verksamhetsområde. Åtgärder inom jordbmket spelar en särskiltstor roll för säkerställandet av naturtyper. Utskottet erinrar i dettasammanhang om de möjligheter som finns att till enskildajordbmksföretag lämna ekonomiskt stöd till vård av värdefulla naturtyper iodlingslandskapet. För kommande budgetår utgår som redovisats ovan medel urflera anslag för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet. Dispositionen av des. k. ansvarsmedlen innebär bl.a. att 30 milj. kr. skall användas för bidragtill jordbmksföretag som vidtar åtgärder för att öka variationsrikedomen ikulturlandskapet i slättbygder. Medlen skall användas för att motverka denensidighet i odlingslandskapet som blivit följden av det intensiva utnyttjandetav och göra det på ett sätt som främjar natur- och miljövårdensintressen. Sådana åtgärder kan vara mer extensiv användning av marken, t. ex.som betesmark, läplanteringar, anläggning av viltvatten och randzoner motvattendrag. Mot bakgmnd av det anförda anser utskottet att syftet med motionJo213 till stor del bör kunna tillgodoses inom ramen för ovan redovisadeansträngningar. Motionen bör därför inte föranleda något särskilt uttalandefrån sida. Meddet anförda och med hänsyn till utskottets senaste ställningstagandebeträffande den fortsatta kalkningsverksamheten (1988/89: JoU 12 och 1988/89:JoU 13) avstyrks motion Jo956 yrkandena I och 2 i den mån motionen inte kananses tillgodosedd. Denalternativa odlingen har blivit föremål för en allt större uppmärksamhet. Efterfrågan på alternativt odlade produkter ökar snabbt och därmed också behoven av utbildning, rådgivning och ekonom iskt stöd på detta område. Som redovisats ovan beträffande dispositionen av de s. k. ansvarsmedlen har medel ställts till förfogande för omläggning till alternativ odling. Ett treårigt omläggningsstöd har införts för att stimulera den fortsatta utvecklingen. Stödet till den altema tiva odlingen utgår av en odlingsperiod . Som ett led i förstärkningen av erforderliga forskningsinsatser för den al temativa odlingens utveckling inrättades en professur i alter produktionsformer, särskilt altemativ odling. För kommande bud getår har skogs- och jordbmkets forskningsråd () tilldelats särskilda forskningsmedel för att möta det ökande intresset för altemativodling. Det kan tilläggas att inom ramen för programmet altemativa produk tionsformer avsatte 8,3 milj. kr. /87 - 1990/91 för sådan forskning. Ytteriigare 8 milj. kr. avsattes (se vidare 1988/89: JoU 12). Utskottet vill också i detta sammanhang er inra om det ekonomiska stöd som givits till kontrollverksamheten för altemativt odlade produkter. Denna verksamhet, som bedrivs av för alternativ odling (KRAV), har genom ett regeringsbe- slut underett treårigt initialskede tilldelats I milj. kr. Vad 1988/89: JoU21 utskottetanfört innebär att de synpunkter och önskemål som förs fram i motion Jo267yrkande 5 i viss mån kan anses tillgodosedd. Enligt utskottets mening börriksdagen inte ta ställning till behovet av ett permanent omställningsstöd utanatt avvakta erfarenhetema av det tidsbegränsade stödet. Med hänsyn härtill ochmed beaktande av de ytterligare förstärkningar på detta område som genomförsför kommande budgetår bör motionen inte föranleda någon ytteriigareåtgärd. Meddet anförda avstyrks även motionema Jo267 yrkande 9 och Jo271 yrkande 2. Vidare avstyrks motion Jo272yrkandena 1 och och 2. Med samma motiveringavstyrks även motion Jo2S8. Enligt vad utskottet erfarit anordnade Skogs- ochlantbmksakademien ett seminarium i altemativ odling. En skriftligrapport utarbetas och härvid äger ett visst samarbete mm medHushållningssällskapens förbund. Förhoppningsvis skall den stora efterfråganpå studiematerial till viss del kunna tillfredsställas genom denna verksamhet.Utskottet kan i detta sammanhang också erinra om den rådgivningsverksamhet sombedrivs i lantbmksnämndemas regi och som förväntas öka . Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motion Jo262 i den mån den inte kananses tillgodosedd med vad utskottet anfört. Ett tiotal motionsyrkanden berör stmkturproblem ochregionalpolitiska problem i vissa delar av landet eller frågor om stöd tillspecificerade forsknings- och utvecklingsprojekt med anknytning till vissaregioner. Utskottethänvisar i detta sammanhang till sin under föregående lämnaderedovisning av gällande riksdagsbeslut om regionalpolitiken, glesbygdsstödetoch kampanjen (1987/88: JoU25 s. 18 f). Utskottetanförde i detta betänkande bl.a. att lantbmksnäringen är en ytterst viktigresurs från regionalpolitisk synpunkt. I stora delar av vårt land utgör denbasen för en livskraftig landsbygd. Utskottet är med anledning av de nuaktuella motionerna inte berett att föreslå åtgärder med särskild inriktningpå vissa specificerade regioner. De motioner som syftar till en inriktning avlivsmedelspolitiken som särskilt gagnar angivna län eller regioner måste iförsta hand tillgodoses inom ramen för mera rikstäckande och generellt verkandeinsatser. Undantag från denna princip gäller bl. a. för jordbmket i norraSverige, som utskottet behandlar i ett särskilt avsnitt. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna Jo53 (), Jo217 yrkande I(), Jo225 och Jo48 yrkande 2 (vissa skogs-och mellanbygder i södraSverige), Jo248 (), Jo249 (och ), Jo2S3, Jo260yrkande 1, Jo264 (), Jo261 (), Jo268 yrkande I och Jo292yrkande 1 (). Regeringensförslag om jordbruksprisregleringen m. m. 1988/89: JoU21 Livsmedelspolitikenär under omprövning, såväl i som intemationellt. BådeOECD:s ministerrådskommunik och den s. k. Punta delEste-deklarationen som inledde den pågående GATT-mndan pekar pånödvändigheten av att förändra jordbmkspolitiken. Mer marknadsorientering,neddragning av stöd och skydd samt övergång till mindre snedvridande stödformerär viktiga principer i reformarbetet. Inomramen för den pågående GATT-mndan har deltagarländema träffat enöverenskommelse på jordbmksområdet, som innebär ett väsentligt steg mot enfriare handel med jordbmksprodukter. Uppgörelsen kan ses som en ramöverenskommelseför hur handeln med jordbmksprodukter skall liberaliseras samt för hur och discipliner skall förstärkas och göras mer effektiva på jordbmketsområde. Detta bör ske genom betydande successiva neddragningar av stöd ochskydd på jordbmksområdet. Sådana successivt och gemensamt vidtagna reformerförväntas minska obalanserna i världshandeln samt ge mer korrekt prisinformationoch bättre underlag för investeringsbeslut. Jordbmketskonkur-rensfömtsättningar kommer genom detta att närma sig övriga näringars.Detta gynnar såväl i- som . Det är enligt jordbmksministem mycketpositivt att överenskommelsen kommit till stånd. BådeOECD och erkänner att särskilda motiv försörjningssäkerhet, miljö-,regionala och sociala hänsyn även fortsättningsvis kommer att påverkajordbmkspolitikens utformning. Nya stödformer kommer att diskuteras underGATT-mndans fortsättning som bl. a. tar sikte på sådana motiv. GATT-förhandlingarnakommer också att behandla harmonisering av veterinär- ochväxtskyddsbestämmelser och tvistlösning till följd av sådana bestämmelser. Bl.a. kommer bestämmelser gmndade på etiska överväganden att tas upp i detsammanhanget. GATT-överenskommelseninnebär att stödet till jordbmket skall hållas oförändrat till dess att enlångsiktig uppgörelse är nådd, dvs. Syftet med dettaär att inte stimulera till en ökad subventionerad produktion avjordbmksprodukter, som ytterligare skulle snedvrida handeln under de fortsattaförhandlingarnas gång. Exempelvis innebär således överenskommelsen attprisstödet till lantbmkama inte skall höjas . Detta skalluppnås genom att administrativt bestämda priser, som direkt eller indirektpåverkar prisstödet till lantbmkama, inte får överskridarådande priser för överenskommelsen. Vidare fårimportmöjligheterna inte försämras. Undantag får emellertid generellt göras förförändringar som genomförs med stöd av existerande lagstiftning i ländema.Avsikten är vidare att stödet skall sänkas . För svensk delinnebär överenskommelsen alltså att vi inte får höja de reglerade prisema påjordbmksprodukter i syfte att höja prisstödet till lantbmkama. Enligt beslutår om livsmedelspolitiken skall jordbmket 40 ges kompensation för ökadekostnader och inkomstföljsamhet efter 1988/89: JoU21 obundna överläggningar.Mot bakgmnd av beslutet har jordbmksnämnden på regeringens uppdrag och efteröverläggningar med Lantbmkamas förhandlingsdelegation och nämndenskonsumentdelegation lämnat förslag till kompensation under regleringsåret1989/90. Förslaget innebär bl. a. att kompensationen skall ges i form avhöjningar av reglerade priser i syfte att höja prisstödet till bönderna. Redani uppdraget till jordbmksnämnden aviserades att en provisorisk lösning avannan karaktär skulle bli nödvändig om GATT-förhandlingarna skulle leda till enöverenskommelse om att frysa prisstödet. Detär självklart att skall uppfylla de åtaganden som gjorts inom . Medhänsyn till nämnda omständigheter har jordbmksministem därför efteröverläggningar med representanter för såväl jordbmksnäringen som konsumenternasamt efter hörande av jordbmksnämnden utformat ett modifierat förslag som ärförenligt med GATT-överenskommelsen.