bet · GC01SoU24 · 1988-12-31 00:00:00 — Arbetsuppgifter som uppföljning och utvärdering avverksamheten inom socialsektom gentemot av statsmakterna uppställda ochpreciserade mål, liksom kontrollen av hälso- och sjukvården, ochannan verksamhet inom område när det gäller kvalitet, säkerhetoch den enskildes rättigheter, måste anses utgöra kärnan i socialstyrelsensfunktion. Enligt utskottet är det positivt att ett förslag nu lagts fram somsyftar till att förstärka tillsynsverksamhet. Utskottetdelar propositionens bedömning att viss del av socialstyrel sens tillsynsverksamhet lämpligen kan fullgöras på regional nivå. En regio nal tillsynsfunktion med tillgång till kvalificerad medicinsk, odontologisk och juridisk kompetens blir ett betydelsefullt tillskott när det gäller att in tensifiera tillsynsverksamheten. En regional tillsynsfunktion är särskilt lämplig för den verksamhet med besök och inspektioner av olika slag som utgör ett viktigt moment i tillsynen. Vilka uppgifter som mera i detalj bör 10 ankomma på de regionalaenhetema och hur enhetema bör organiseras 1988/89:SoU24 behöver emellertidbli föremål för ytterligare beredning. Utskottetär inte berett att ställa sig bakom kravet i motion So32 (vpk) yrkande 1 attdet centralt vid skall inrättas en särskild enhet förtillsynsverksamheten. Imotion So423 (m) begärs ett tillkännagivande till regeringen om behovet av attåterinföra en länsläkarorganisation (yrkande 8). Även motion So30 (m) tar uppfrågan om en länsläkarorganisation. I motionen hemställs sålunda att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna vad som sägs i motionen om enutvärdering av de regionala organen och eventuellt återinrättande av enlänsläkarorganisation (yrkande 4). Motionärema an-seratt förslaget att inrättasex regionala tillsynsenheter är ett steg i rätt riktning. Den verksamheten bördock utvärderas och bilda underlag för ett beslut om eventuellt återinrättandeav en länsläkarorganisation på det medicinska området. Utskottethar i det föregående uttalat sin tillfredsställelse över det förslag som lagtsfram och syftar till att förstärka tillsynsverksamhet.Utskottet delar regeringens bedömning att en regional tillsynsfunktion börtillskapas inom . Utskottet fömtsätter därvid att den regionalaorganisationen kommer att kunna fullgöra flera av de uppgifter som tidigareåvilade länsläkama. Det är naturligtvis angeläget att de regionalatillsynsenhetemas verksamhet utvärderas sedan de varit i funktion någon tid. Medhänvisning till vad utskottet sålunda anfört avstyrker utskottet motion So423(m) yrkande 8 och So30 (m) yrkande 4. Imotion So3I (fp) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförsi motionen om tillsyn och rättssäkerhet (yrkande 3). Motionären hänvisar tillvissa uttalanden i propositionen om att befattning medindividärenden bör minska och anför att det finns starka rättssäkerhetsskäl föratt bevara möjligheten till en kvalificerad överprövning av olika frågor inomden sociala sektorn. Det framhålls också i motionen att de individuellaärendena är en viktig kunskapskälla för . Liknandesynpunkter framförs i motion 1988/89:So33 av (). I motionen hemställs dels att som sin mening skall ge rege ringen till känna vad som anförs i motionen om att till synsfunktion ytterligare måste förstärkas för att på ett tillfredsställande sätt följa upp ramlagstiftningen (yrkande I). I motionen finns också yrkan den om att bör få fortsatt möjlighet att följa upp enskilda ärenden (yrkande 2) och om att de regionala tillsynsfunktionema behöver förstärkta resurser för att kunna följa upp enskilda ärenden (yrkande 3). Motionären framhåller betydelsen av att tillsynsfunktion förstärks. Han anser att propositionen inte går tillräckligt långt i detta av seende. Motionären finner det angeläget att även i framti den bibehåller en nära kontakt med allmänheten och myndigheter samt att styrelsen genom att följa upp enskilda ärenden har möjligheter att be- 11 vaka utvecklingen inomolika samhällsområden och behålla kontakten I988/89:SoU24 med"verkligheten". Motionären framhåller även att det ur rättssäkerhetssynpunktär viktigt att den enskilde medborgaren kan vända sig till det högstatillsynsorganet och uppmärksamma detta på missförhållanden. Socialstyrelsenbör, anförs det, även kunna ge råd och stöd i enskilda ärenden. Utskottetdelar uppfattningen i motionema So31 (fp) och So 33 (s) att hari sin tillsynsverksamhet en viktig uppgift att tillgodoserättssäkerhetsaspektema. En viktig del av de regionala enheternas uppgifterbör därför vara att handlägga ärenden som rör enskilda patienter. Hit hör t.ex. patientärenden, klagomål, joumalförstöringsärenden och en del av de nyauppgifter som åläggs i den nya smittskyddslagen. Det är ocksåviktigt att den regionala funktionen bedriver en aktiv tillsyn när det gällersåväl offentlig som icke offentligt bedriven vård genom bl.a. besök ochinspektioner. Det är naturligtvis nödvändigt att får tillgångtill den kompetens och i övrigt de resurser som behövs för en väl fungerandetillsynsverksamhet. Ömsocialstyrelsen skall kunna fullgöra sina uppgifter när det gäller tillsyn,kunskapsutveckling och kunskapsförmedling anser utskottet i likhet medpropositionen att det blir nödvändigt att föra över vissa mtin-ärenden somsocialstyrelsen handlägger till andra organ där detta kan ske utan att detinnebär risker för patientsäkerheten, vårdkvaliteten eller servicenivån ivården. Utskottetser inte någon direkt motsättning mellan vad utskottet här har anfört och desynpunkter som framförs i de aktuella motionerna. Det kan därför fömtsättas attsyftet med motionema kommer att tillgodoses i det fortsatta arbetet medomorganisationen utan något uttalande från sida. Därför avstyrkerutskottet motionema So31 (fp) yrkande 3 och So33 (s) yrkandena 1-3. Imotion So32 (vpk) begärs ett tillkän nagivande till regeringen om vad somanförs om tillsynen över den oseriösa sjukvårdsverksamhet som bedrivsvid vissa s. k. hälso- och friskvårdshem och där kvacksalverilagen i praktikenär otillräcklig för att förhindra allvarliga felbehandlingar (yrkande 2). Utskottetär ense med motionärema om att aktivt bör be driva tillsyn över den alternativmedicinska verksamheten. Tillsynen över hälsohemmen och annan altemativmedicinsk verksamhet och säkerstäl landet av patienternas säkerhet i dessa verksamheter måste vara en prioriterad uppgift för . Styrelsens möjligheter att utöva tillsyn över bl.a. hälsohemmen har varit klart otillräckliga . Det har t. o. m. hävdats att kvacksalverilagen i praktiken satts ur spel . Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att altemativmedicinkommittén skall se över kvacksalverilagen och fö reslå ny lagstiftning. Utgångspunkten för kommitténs arbete skall vara de vårdbehövandes säkerhet. En av avsi kterna med kommitténs arbete är att det skall skapas bättre fömtsättningar för den alternativmedicinska verk- 12 samhet som bl. a. bedrivsvid seriösa hälsohem. I direktiven till altemativ- 1988/89:SoU24medicinkommittén anförs särskilt att kommittén skall överväga möjligheten attföra in vissa yrkesutövare inom den altemativa medicinen under samhälletstillsyn. Kommittén skall slutföra sitt arbete . Medhänvisning till det anförda anser utskottet att det finns skäl att anta attsyftet med motion So32 (vpk) i denna del kommer att tillgodoses utan någonågärd från sida. Utskottet avstyrker därför yrkande 2 i motionen. Imotion I988/89:So29 (c) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad somanförs i motionen rörande de regionala enhetemas kunskapsåterföring itillsyns- och kontrollärenden (yrkande 7). Motionären anser att förslaget om enutlokalisering av viss verksamhet i lokala enheter är ett bra sätt att spridakunskapsförmedling och att minska organisationens storlek i . När detgäller vilka ärenden som skall handläggas regionalt pekar motionären på derisker det kan medföra i kontrollen av sjukvårdsmaterials tillförlitlighet omdet inte utbildas en praxis som är likvärdig över landet. Dessa uppgifter böralltså förankras, anför motionären, dels för kunskapsåtergivning, dels förlikvärdig behandling. Utskottetvill i likhet med motionärema framhålla att det är angeläget att verksamhetenvid de regionala enhetema organiseras på ett sådant sätt att kraven på enenhetlig praxis tillgodoses. Det är också angeläget att de kunskaper somkommer de regionala enheterna till del snabbt kan spridas till såväl övrigaregionala enheter och till centralt som till kommuner,landsting och enskilda. Utskottet fömtsätter att dessa aspekter kommer attbeaktas i det fortsatta arbetet med att bereda frågoma om de regionalatillsynsenhetemas verksamhet och organisation. Därför föreligger det enligtutskottets mening inte något behov av initiativ från sida för atttillgodose motion So29 (c) yrkande 7. Motionsyrkandet avstyrks således. Imotion So31 (fp) begärs ett tillkännagivande till regeringen om att socialstyrelsensbehov av icke öronmärkta resurser beaktas i budgetpropositionen förnästkommande budgetår (yrkande 1). Motionärema anför att erfarenhetema harvisat att resurser i stort sett bundits upp av arbete med deuppgifter som föreskrivits i lag, föreskrifter m.m. och att inget eller mycketlitet utrymme funnits tillgängligt för att lösa nya uppgifter som åläggsmyndigheten. Enligt motionärema innehåller propositionen inga konkreta förslagom hur man skall åstadkomma en sådan flexibilitet att myndigheten snabbt kan tasig an nya uppdrag i första hand från regeringen. Enligt motionärema börbehovet av icke öronmärkta resurser beaktas i budgetpropositionen förnästkommande budgetår. Imotion So29 (c) hemställs att beslutar ge regeringen till känna vad som anförs i motionen rörande resurser till omorganisation (yrkande 10). Motionären anför att det är viktigt att den nya organisationen verkligen genomförs så att blir en till- 13 synsmyndighet över dekommunala huvudmännen, samt även utövar till- 1988/89:SoU24 syn överregeringens sätt att hantera hälso- och sjukvårdsfrågor samtso-cialtjänstfrågoma. För att kunna utföra dessa uppgifter krävs även att tillräckligaresurser ges under omorganisationen, för att möjliggöra denna organisation meden bred kompetens inom alla områden. Isamma motion (c) begärs vidare ett tillkännagivande till regeringen om attmedel som disponeras av regeringen för utvecklingsarbete bör överförastill för samma ändamål (yrkande 2). Om skallfå status som expertmyndighet måste även resurser, både personella ochekonomiska, finnas för en sådan verksamhet. Ipropositionen konstateras (s. 14) att resursema vid hittillsofta varit inplanerade . Resursema har dessutom framförallt inom hälso- och sjukvårdsavdelningen varit bundna av handläggning avförfattningsreglerade ärenden. För att skall kunna fungera somexpertorgan åt regeringen måste styrelsen relativt snabbt kunna frigöraresurser för olika analyser och bearbetningar. Detta kräver, anförs det vidare,att det på finns ett visst mått av rörliga resurser i form avallmän u.tredarkompetens och medel för att kunna köpa in adekvat expertis förtillfälliga och snabba insatser i de fall då vissa konkreta frågeställningarbehöver belysas. Ifråga om resurser för utvecklingsarbete anförs i propositionen (s. 12) attuppgiften att stimulera och följa utvecklingsarbete faller naturligt inom ramenför uppgifter som central myndighet. Enligt föredraganden bören väsentlig del av de särskilda medel för utvecklingsarbete som för närvarandedisponeras av reiieringen i stället föras över till socialstyrelsen.Regeringen bör i reglerings;brev eller genom särskilda regeringsbeslut årligenange den huvudsakliga, inriktningen och prioriterade områden för fördelning avmedlen. I styrelsens uppgifter föreslås ingå att informera om och följa upphur medlen används samt att utvärdera verksamheten i ett större sammanhang. Detframhålls att den ändring som förordas i fråga om handläggningen avutvecklingsmedel är en uppgift för regeringen att besluta om. Utskottetgör följande bedömning. Utskottetdelar den uppfattning som kommer till uttryck i de ovannämnda motionema attsocialstyrelsen måste tillförsäkras nödvändiga resurser för att bygga upp enny organisation och för att den nya organisationen skall kunna fungera ochsocialstyrelsen kunna fullgöra sina skyldigheter både när det gällertillsynsverksamhet och som expertmyndighet med huvudansvar förkunskapsutveckling och kunskapsförmedling på det sociala och hälsopolitiskaområdet. Bl.a. i motion So31 (fp) framhålls vikten av icke öronmärkta resurser. Ävenregeringen framhåller att för att kunna fungera som expertorgansnabbt måste kunna frigära resurser för olika analyser och bearbetningar.Därför anser regeringen att det behövs rörliga resurser i form av både allmänutredarkompetens och medel för att kunna köpa in expertis för tillfälliga ochsnabba insatser. Av uttalandena ipropositionen framgår också att regeringen avser att 14 låta socialstyrelsendisponera en större del av de resurser som avsätts /89:SoU24utvecklingsarbete. När det gäller resurser för själva omorganisationen förutsätterutskottet att regeringen återkommer med förslag i nästa års budgetpropositionoch om detta skulle visa sig nödvändigt på tilläggsbudget för budgetåret1989/90. Utskottetkan mot denna bakgmnd konstatera att det föreligger en god samstämmighet mellanuttalandena i propositionen och i motionerna när det gäller resursfrågorna.Utskottet anser därför att det inte är nödvändigt med något uttalande frånriksdagens sida i saken. Utskottet avstyrker således motionerna So31 (fp)yrkande 1, So29 (c) yrkandena 2 och 10. Bam- och ungdomsfrågor m. m. Imotion So32 (vpk) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vikten avsocialstyrelsens särskilda ansvar för kvaliteten i förskola och fritidshem(yrkande 3). I motionen framhålls bl. a. att det pedagogiska innehållet iförskola och fritidshem är avgörande för kvaliteten. Att tillse att kvalitetenhålls hög bör därför bli en huvuduppgift för på barn- ochungdomsområdet. Uppgiften anses särskilt viktig under de kommande utbyggnadsåren. Ipropositionen uttalas (s. 20 f) att verksamhet vad gällerbarn- och ungdomsfrågor bör intensifieras. Särskilt framhålls socialstyrelsensroll när det gäller att ta initiativ till och bevaka att samverkan med andracentrala statliga myndigheter som arbetar med bam- och ungdomsfrågor kommertill stånd. Ett särskilt syfte är att bl. a. för regering ochriksdag löpande beskriver hur de verksamhetsmål som gäller barn och ungdomarenligt lagstiftningen inom socialsektorn uppfylls. När det gäller förskola ochannan bamomsorg framhålls att det pedagogiska utvecklingsarbete somsocialstyrelsen påbörjat bör vidareutvecklas i olika kompletterande delar,liksom arbetet med att vägleda kommunerna i deras arbete för fortbildning ochandra personalutvecklande insatser. anses även ha en uppgiftatt initiera och följa forsknings- och utvecklingsarbetet inom förskola ochannan bamomsorg samt sprida erfarenheter av detta. börsocialstyrelsen enligt uttalanden i propositionen i samarbete med statensungdomsråd särskilt uppmärksamma fritidens och fritidsverksamhetemas relativabetydelse för barns och ungdomars villkor i stort. Utskottetdelar uppfattningen att har en viktig uppgift och ett särskilt ansvar när det gäller det pedagogiska innehållet i förskola och fritidshem och kvaliteten i dessa verksamheter. Det framgår också av ut talandena i propositionen att en klar avsikt är att verksam het vad gäller barn- och ungdomsfrågoma skall intensifieras. I fråga om det pedagogiska utvecklingsarbetet uttalas i propositionen att bör vidareutveckla detta arbete i olika kompletterande delar. Betydelsen av de personalutvecklande insatsema påtalas också liksom forsknings- och annat utvecklingsarbete. Inte minst angelägna blir dessa uppgifter under 15 med desssnabba utbyggnad av barnomsorgen för att 1988/89:SoU24 beslut omfull behovstäckning skall kunna uppfyllas. Utskottetser inte någon motsättning mellan motionäremas synpunkter och de uttalanden somgörs i propositionen. Därför behövs inte något uttalande från sidamed anledning av motion So32 (vpk) yrkande 3. Ansvaret för alkohol- och narkotikafrågorna Ipropositionen föreslås att även i fortsättningen skall vara denmyndighet som har huvudansvaret för tillsynen inom alkoholområdet och denstatliga informationsverksamheten inom drogområdet. föralkohol- och narkotikaupplysning (CAN) föreslås fortsättningsvis ha enfristående ställning i förhållande till . Bidrag till CANföreslås även fortsättningsvis lämnas via statsbudgeten. Rådetför alkohol- och narkotikapolitiska frågor, , föreslås inordnas isocialstyrelsen som ett rådgivande organ i alkohol- och narkotikafrågor. Rådetavses fungera som ett forum för ömsesidig information mellan olikaorganisationer och om pågående och planerad verksamhet inomdrogområdet samt för diskussion om behov av åtgärder. Imotion So29 (c) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförs i motionen om CAN:s verksamhet (yrkande 3). I samma motion begärs också ett tillkännagivande om vad som anförs om att en särskild enhet inom bör ha det övergripande ansvaret för alkohol- och drogfrågor (yrkande 4). Motionären framhåller betydelsen av att det för en organisation med den viktiga uppgiften att förmedla basfakta och följa och informera om förändringar på drogområdet också ges garantier för en kontinuerlig verksamhet. Det måste i övergångsskedet också finnas tillräckligt med medel för att klara omorganisationen. Motionären anser det också viktigt att CAN:s verksamhet under den närmaste framtiden får behålla den tänkta organisationsformen och de medel som behövs för ett kvalitativt högt stående basfaktainsamlande rörande drogområdet. Motio nären, som egentligen föredragit en ry myndighet med ett särskilt ansvar för den samlade alkohol- och narkotikapolitiken, anser det viktigt att det inom den nya organisationen tillskapas en enhet med ett samlat ansvar och med en inriktning på förebyggande och behandlande insatser på det alkohol- och drogpolitiska området. Inte minst en satsning på förebyg gande insatser med stor tyngd, uppföljning, initiativ och kunskapsförmed ling när det gäller vård ses som ett bra sätt att med kraft driva dessa frågor. Samma motionär har i en motion från allmänna motionstiden, motion 1988/89:So290, med anledning av uttalanden som gjorts i socialdeparte mentets beredningsgmpp i rapporten i förändring om CAN, begärt ett tillkännagivande till regeringen om behovet av att analy sera de drogpolitiska konsekvenserna av den nämnda rapporten. Motionä ren anser att förslagen om och ett helt fristående CAN:s uppgifter riskerar att försvåra samhällets arbete för att förverkliga de alkohol- och narkotikapolitiska målsättningarna. Enligt motionären är det 16 viktigt att det görsnoggranna analyser av hur de föreslagna åtgärderna kan 1988/89:SoU24 förväntaspåverka samhällets drogpolitiska målsättningar. 1motion 1988/89: So35 av och (båda s) begärsett tillkännagivande till regeringen om vad som anförs i motionen om en starkorganisatorisk ställning för alkohol- och narkotikafrågorna. Motionärernaframhåller att det oberoende av organisation är av största vikt attsocialstyrelsens arbete med alkoholfrågan tillförs de resurser som behövs föratt det uppsatta målet om en konsumtionsminskning skall klaras.Det räcker enligt motionärerna inte enbart med tillsyns- ochuppföljningsverksamhet. Det behövs resurser för direkta insatser frånsocialstyrelsens sida. Alkoholkonsumtionens betydelse för folkhälsan motiveraratt arbetet med problemen ges en stark organisatorisk ställning och attsärskilda resurser avdelas. Imotion 1988/89:So326 av och (båda.fp) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen omatt utbredd omorganisation inom beträffande drogpolitiskafrågor bör avskrivas (yrkande 2). Motionärema anför kritik mot vissa förslag irapporten i förändring att alkoholbyrå skallingå i en avdelning som har hand om hälsofrågor/kostfrågor, sex och samlevnadsamt droger. De är också kritiska mot tankarna på att överföratillståndsärenden och kontrollverksamhet till kammarrätterna. I stället måstesocialstyrelsen ges ökade resurser till alkoholbyrån. Socialstyrelsenskompetens måste bevaras och ytterligare förstärkas. Ipropositionen anförs i anslutning till vissa uttalanden om att socialstyrelsensverksamhet med handläggning av individärenden och ärenden av m-tinkaraktär börbegränsas att avsikten är att regeringen senare skall komma med förslag omförändringar vad gäller handläggning av bl.a. ärenden enligtlagen om handel med drycker och ärenden rörande teknisk sprit ochalkoholhaltiga preparat (prop. s. 26). På annat ställe i propositionen (s. 51f) uttalar föredraganden i frågan om överklaganden enligt lagen om handel meddrycker att han anser att det är olämpligt att , som harallmänna tillsyns- och rådgivningsfunktioner samt utfärdartillämpningsföreskrifter och allmänna råd på området i fråga, också prövarärenden om överklagande i enskilda fall. Därvid åberopas även uttalanden isamma riktning av alkoholhandelsutredningen. Utskottetgör följande bedömning. Närdet gäller CAN:s verksamhet vill utskottet framhålla att denna organisationsom ett folkrörelsebaserat organ fullgör en mycket viktig funktion på detalkoholpolitiska området. Inte minst värdefullt är det regionalt bedrivnaarbete som CAN utför i samverkan med andra organisationer och myndigheter. CANhar en viktig roll när det gäller att följa och informera om förändringar pådrogområdet. Ipropositionen föreslås CAN få en mera fristående ställning i förhål lande till . CAN:s personal skall enligt förslaget inte längre stå under överinseende. Utskottet delar denna uppfatt ning, inte minst mot bakgmnd av att myndighetsstäilningen och folkrörel- 17 seorganisationen inte börblandas ihop. Avsikten är dock alltjämt att re- 1988/89:SoU24 geringen skallutse ordföranden i CAN :s styrelse och att statliga myndigheter somsocialstyrelsen, och universitets- och högskoleämbetet ävenfortsättningsvis skall vara representerade i . Av propositionenframgår också klart att statliga bidrag även fortsättningsvis skall utgå tillden av.CAN bedrivna verksamheten. Det finns därför enligt utskottetsuppfattning anledning anta att de krav på analys av de föreslagnaförändringarna och på garantier för CAN:s fortsatta verksamhet som framförs imotionema So29 (c) yrkande 3 och So290 (c) kommer att bli tillgodosedda.Motionsyrkandena avstyrks därför. Vadsedan gäller de drogpolitiska frågomas ställning i anserutskottet och därvid delar utskottet regeringens bedömning att socialstyrelsenäven i fortsättningen bör ha huvudansvaret för tillsynen inom alkoholområdetoch den statliga informationsverksamheten när det gäller droger. är det vi ktigt att och organisationemas rollerinom det alkohol- och narkotikapolitiska området förtydligas och renodlas, Ilikhet med flera av de aktuella motionema vill utskottet framhålla att detalkohol- och drogpolitiska arbetet måste få en stark ställning isocialstyrelsens organisation och ha en framskjuten plats när det gällersocialstyrelsens arbete bl. a. om skall kunna uppnå den av WHO uttalademålsättningen när det gäller alkoholkonsumtionen. Den organisation fördrogfrågoma soin föreslagits i propositionen beaktar i stor utsträckning desynpunkter som framförts av dem som arbetar med drogfrågoma inomsocialstyrelsen. Deuttalanden som görs i propositionen och som utskottet nu gjort tillgodoserenligt utskottet kraven i de aktuella motionema om en stark ställning för dedrogpolitiska frågoma i . Något ytterligare initiativ frånriksdagens sida är därför inte nödvändigt. Utskottet avstyrker motion So29 (c)yrkande 4, So3S (s) och So326 (fp) yrkande 2. Förebyggande arbete m. m. Imotion 1988/89: So280 av i (m) begärs ett tillkännagivandetill regeringen om vad som anförs i motionen om behovet av en annan inriktningav "välfärdspolitiken". Motionären hänvisar bl. a. till att alkohol-och narkotikamissbmk samt kriminalitet ökat kraftigt i under de senastedecenniema. Han menar att samhället tar alltför mycket ansvar när det gälleratt garantera människorna trygghet.