bet · GC01FiU10 · 1988-12-31 00:00:00 — ställningstagande i denna fråga innebärsamtidigt att utskottet avvisar de häremot svarande förslagen i partimotionernaFi4 (m) yrkande 2, Fill (fp) yrkande 5 och Fi21 (mp) yrkande 2. Bostadsutskottetavstyrker därmed också motionerna Fil7 (c), Fi24 (m) yrkande 1 samt Fi26 (c)yrkandena 1 och 3. Undantag från de nya bidragsvillkoren för ombyggnadslån De nya bidragsvillkoren bör enligt propositionen gällaombyggnadsärenden där preliminärt beslut om bostadslån lämnas efter den 26oktober 1988. Från denna huvudregel föreslås emellertid tre undantag. För hussom i huvudsak var evakuerade bör sålundahittillsvarande räntebidragsvillkor tillämpas även om lånebeslutet meddelasefter . Hittillsvarande regler bör också tillämpas påombyggnadslån som lämnas för bostadsanpassningsändamål. Vidare bör, enligtpropositionen, regeringen kunna medge undantag från de nya reglerna om det rörsig om etapper i pågående projekt för vilka ansökan om bostadslån har lämnatsin . biträder dessa förslag, men förordarsamfidigt att ytterligare avsteg skall göras från de nya bidragsvillkoren. För det första bör bemyndigandet avseende den sistnämndatypen av undantag utvidgas till att avse också sådana etapper för vilkaplaneringen är långt framskriden utan att låneansökan formellt lämnats in.Övriga av bostadsutskottet föreslagna undantag kan sammanfattas på följandesätt. Oavsett när ansökan inges i ett ärende bör hittillsvarandebidragsregler för ombyggnadslån alltid tillämpas - omförhandsbesked givits av länsbostadsnämnd , - om lånet avserombyggnad av ålderdomshem eller servicebostäder för äldre (enligt vissdefinition), - om lånet somenda åtgärd avser hissinstallation (lånet skall då också kunna kombineras medhissbidrag), - om lånet gällerombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse (enligt viss definition). - omlånetgäUerombyggnad av kontorslokaler m.m. till bostäder,förutsatt /89:FiU10 attombyggnaden ger ett tillskott av bostäder som är tillräckligt stort, - om lånet avseren ombyggnad som ger upphov till ett nettotillskott av bostäder, förutsatt attdetta tillskott är tillräckligt stort. I de båda sistnämnda fallen skall det ankomma påregeringen att närmare överväga hur stort nettotillskott av lägenheter somskall erfordras för att bidrag enligt äldre regler skall kunna utgå. Vidare vill bostadsutskottet genom ett bemyndigande geregeringen rätt att i fortsättningen fillämpa de gamla reglerna förombyggnadslån - om det ärmotiverat av arbetsmarknadsskäl eller från bostadsförsörjnings-synpunkt, - om detgäller genomgångsbostäder för flyktingar, - om detgäller småhus som uppförs utan lejd arbetskraft (självbyggeri), - om detgäller till- eller påbyggnad av småhus med prefabricerade element ochfastigheten är belägen i glesbygd. Enligt bostadsutskottets uppfattning bör geregeringen till känna vad bostadsutskottet anfört om dessa undantag.Tillkännagivandet bör göras med anledning av vad som sägs i berörda delar imotionerna Fi9 (vpk) yrkandena 5, 6, 7 och 9, Fill (fp) yrkande 9, Fil6 (s),Fil9 (s) yrkandena 1 och 2, Fi20 (m) yrkande 2, Fi25 (s) yrkande 2, Fi30 (s),Fi31 (s) yrkande 2, Fi32 (s) yrkandena 2 och 3, Fi33 (s) och Fi35 (c). ställningstagande till dessa frågorinnebär att utskottet yrkar avslag på motion Fi9 (vpk) yrkande 7 i berörddel samt på mofionerna Fil3 (c) yrkande 2 och Fi32 (s) yrkande 1. Enligt den i propositionen föreslagna övergångsregelnskall, med angivna undantag, de nya bidragsvillkoren gälla ombyggnadsärendendär preliminärt beslut om bostadslån lämnas efter . Även i detta avseende föreslår emellertid bostadsutskottetvissa justeringar. Sålunda godtar utskottet den föreslagna principen, men baraom det gäller ombyggnadsåtgärder inom de tre storstadsområdena samt i Uppsalaoch kommuner (och i den mån ansökan inte avser ändamål som föreslås bligenerellt undantagna från de nya öidragsviJJkoren). / övriga delar av landet bör som huvudprincip gälla atthittillsvarande räntebidragsvillkor skall tillämpas i ombyggnadsärenden somregistrerats hos det kommunala förmedlingsorganet . föreslår i detta sammanhang att riksdagenskall ge regeringen till känna vad bostadsutskottet anfört med anledning avpropositionens förslag och de förslag som i berörda delar förs fram imotionerna Fill (fp) yrkande 8, Fil2 (s) yrkande 1, Fil5 (s), Fil6(s), Fi20(m)yrkande 1, Fi 25 (s) yrkande 1 och Fi34 (s). bör enligt bostadsutskottets uppfattningsamfidigt avslå motion Fi9 (vpk) yrkande 9 i berörd del samt motionerna FilO(s), Fil2 (s) yrkande 2, Fi 13 (c) yrkande 1, Fi 19 (s) yrkande 3, Fi20 yrkande3 och Fi31 (s) yrkande 1. 4 1988/89. Ramen förtilläggslån 1988/89:FiU10 Minskningen av subvenfionerna till ombyggnadsarbeten kanmedföra att socialt mycket angelägna upprustningsprojekt inom det s.k.miljonprogrammets bostadsområden inte kommer till stånd. Regeringen anserdärför att möjligheterna att bevilja tilläggslån bör vidgas. Tilläggslån kan under vissa förutsättningar utgå ikombination med bostadslån för ombyggnad eller räntestöd. Lånen är ränte- ochamorterings-fria och lämnas, efter särskild prövning av regeringen, fillombyggnadskostnader som inte är förräntningsbara. Långivningens omfattningstyrs av två delramar, en för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse och en förbostadshus som är , däribland miljonprogrammets hus. Bådadelramarna är under innevarande budgetår lika stora och uppgår till 115 milj.kr. Regeringen föreslår (bilaga 4, mom. 2) att ramen förbeslut om filläggslån fill bostadshus som är skall ökas med 50milj. fill 165 milj. kr. under innevarande budgetår. biträder detta förslag och avvisar därmedde avslagsyrkanden som förs fram i motionerna Fi4 (m) yrkande 4 och Fi26 (c)yrkande 2. avvisar också mofionerna Fil4 (s) och Fi23 (fp) medförslag om att delramen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse skall ökasmed ett lika stort belopp, liksom motion Fi9 (vpk) yrkande 4 där det föreslåsatt rambegränsningarna för tilläggslån helt skall avskaffas. tar i detta sammanhang också ettsjälvständigt inifiativ och föreslår att skall ge regeringen till kännavad bostadsutskottet anfört om statens stöd till s.k. sjuka hus.Bostadsutskottet har fidigare föreslagit att låne- och bidragsgivningenavseende sådana hus bör ses över. Om det innan resultatet av en sådan översynföreligger, skulle visa sig att nuvarande föreskrifter m.m. är ofillräckligaför att fillgodose berätfigade krav på statens insatser i sammanhanget, börriksdagen, enligt bostadsutskottets enhälliga mening, bemyndiga regeringen attgöra undantag från regelsystemet genom ett dispensförfarande. Vissa motionsförslag rörande ROT-lånen Räntestöd som utgår enligt räntebidragsförordningen kallasRBF-stöd. En vanligare benämning på denna stödform är ROT-lån, där står förReparation-Ombyggnad-Tillbyggnäd. I detta sammanhang behandlar bostadsutskottet sjumotionsyrkanden. avvisar krav på att nuvarandeROT-finansieringsregler skall ersättas med en rätt för fastighetsägare att göraskattefria avsättningar till reparationsfond. Sådana krav framförs i motionernaFi4 (m) yrkande 3, Fill (fp) yrkande 7 och Fi24 (m) yrkande 2, vilka samfligaavstyrks av bostadsutskottet. avstyrker också motion Fi21 (mp) yrkande3 rörande visst villkor för RBF-stöd samt motion Fi9 (vpk) yrkande 8 som berörde boendes inflytande över RBF-stödet. Däremot ställer sig bostadsutskottet bakom de förslag somförs fram i dels motion Fi9 (vpk) yrkande 3 om att RBF-stöd skall kunna utgå även för utbyte 50 avva-ledningar (stambyte), dels motion Fil2 (s) yrkande 3 som tar upp1988/89:FiU10 frågan om gränsdragningen mellan ombyggnad och underhåll vidbidragsprövningen. I den sistnämnda motionen framhålls att det är motiveratatt angelägna åtgärder blir berättigade till räntestöd. instämmeri motionärernas synpunkter och föreslär att med anledning av de bådamotionsyrkandena som sin mening ger regeringen till känna vad bostadsutskottetanfört. Enligt bostadsutskottets uppfattning bör regeringen bemyndigas attgenomföra de av motionärerna aktualiserade förslagen utan hörande. vill för egen del framhålla följande.Överhettningen på byggmarknaden har drivit fram en kostnadsutveckling inombyggbranschen som börjar nå oroväckande nivåer. Såsom också framhålls ipropositionen kan denna utveckling lätt få allvarliga samhällsekonomiskakonsekvenser. Utrymmet för nödvändigt bostadsbyggande minskar ombyggkostnaderna tillåts fortsätta att stiga. Kostnadsuppgången spär dessutom påinflationen och ger inflationsimpulser till övriga delar av ekonomin. Enlångvarig överhettning i byggsektorn innebär också risk för attproduktionskapaciteten anpassas fill den högt uppdrivna efterfrågan och byggsut i en omfattning som visar sig vara för stor. Regeringens förslag på det bostadspolitiska området börses mot denna bakgrund. Syftet med dem är att dämpa överhettningen och frigöraresurser för angelägen produktion av nya bostäder. I enlighet härmed ämnar regeringen utnyttja vissaregleringar för att hålla igen annat byggande än bostäder. Även ombyggnadsverksamheten av bostäder skall bromsas tillförmån för nyproduktionen. Det vill regeringen åstadkomma genom att delsfastställa ramar för långivningen till ombyggnadsverksamhet, dels göra detstatliga stödet fill sådana ombyggnadsarbeten mindre förmånligt. Medan denförstnämnda åtgärden är avsedd att begränsa stödgivningen i stort vill man genomde försämrade bidragsvillkoren dämpa intresset för ombyggnadsarbeten. För attåtgärderna skall få snabbt genomslag har regeringen föreslagit att de nyabidragsvillkoren skall gälla i princip alla låneärenden där preliminärt beslutlämnas efter , dvs. den dag propositionen presenterades. har vid sin beredning av ärendet prövatförslagen utifrån främst bostadspolitiska utgångspunkter. hardärvid ansett sig ha väl underbyggda motiv för att föreslå flera undantag frånde nya bidragsvillkoren. För egen del varken kan eller vill finansutskottet sätta ifråga de avvägningar som bostadsutskottet gjort på enskilda punkter.Otvivelaktigt förhåller det sig dock så, att man med dessa avsteg får ensvagare uppbromsning av ombyggnadsverksamheten än vad som hade varit önskvärt inuvarande konjunktursituation. Inte minst torde bostadsutskottets förslag omändrad övergångsbestämmelse bidra till detta. Denna jämkning innebär ju att deäldre, förmånligare lånevillkoren skall tillämpas på alla låneansökningar somfanns registrerade hos kommunala förmedlingsorgan utanför de trestorstadsområdena samt och kommuner senast den 26 1988/89:FiU10 . i ett något längre tidsperspektiv kan man dock räknamed en dämpning av ombyggnadsverksamheten. Trots de många undantagen är detnämligen alltjämt en betydande del av ombyggnadsarbetena som kommer attomfattas av de nya reglerna. Hur stor andel det rör sig om går med föreliggandeunderlag inte att beräkna. Dessutom har regeringen nu satt ett tak för hurmycket ombyggnadslån som kan beviljas . Denna åtgärd kommer också attverka dämpande. Regeringsbeslutet innebär att får statligabostadslån beviljas för en ombyggnadsvolym (motsvarande låneunderlaget) påsammanlagt högst i , och länsamt i Malmö- och Uppsalaområdena. I övriga landet får, räknat från den 26oktober 1988 till utgången av 1989, ombyggnadslån för högst 5,3 miljarderkronor beviljas. Dessa volymer kan jämföras med att man under förra budgetåretfattade preliminärt beslut om bostadslån för ombyggnader för sammanlagt ca 13miljarder kronor. Regeringen har också möjlighet att reglera byggverksamhetmed stöd av lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m.m. delarbostadsutskottets uppfattning att det i rådande läge finns anledning attfillgripa byggreglerande åtgärder för att öka nybyggandet av bostäder. Finansutskottetkan således inte biträda kravet i motion Fi4 (m) om att den nämnda lagen skallavskaffas. Utskottet avstyrker alltså motion Fi4 (m) yrkande 6. Med hänvisning till vad utskottet anfört och denredogörelse som utskottet lämnat över bostadsutskottets yttrande tillstyrkerfinansutskottet bostadsutskottets förslag beträffande - byggnadsreglerandeåtgärder (mom. 27), - ändradebidragsvillkor för ombyggnadslån (mom. 28), - ombyggnader avålderdomshem och servicebostäder för äldre {mom. 29), - ombyggnader avlokaler m.m. som ger ett tillskott av lägenheter (mom. 30), - hissinstallationer(mom. 31), - förlängning avhissbidraget (mom. 32), - ombyggnadslånför kulturhistoriskt värdefull bebyggelse {mom. 33), - självbyggeri,byggande med prefabricerade element, hänsyn till sociala och regionala effektersamt genomgångsbostäder för flyktingar (mom. 34), - effekternaav lånevillkoren {mom. 35), - uttalande attregeringen skall följa utvecklingen av boendekostnaderna (mom. 36), - låneärenden ivilka förhandsbesked lämnats (mom. 37), - utformningen avövergångsbestämmelserna (mom. 38), - beslut omtilläggslån till åtgärder i bostadshus som är (mom. 39), - vidgning avdelram för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse (mom. 40), - stopande avtilläggslåneramen (mom. 41), - skattefriavsättning till reparationsfond (mom. 42), - vissförutsättning för stöd enligt räntebidragsförordningen (RBF-stöd) (mom. 43), 52 - boendesinflytande över RBF-stödet (mom. 44) och 1988/89:FiU10 - viss översynoch utvidgning av RBF-stödet (mom. 45). Utan eget ställningstagande lägger finansutskottet ocksåfram bostadsutskottets förslag i frågan om statens stöd till s.k. sjuka hus(mom. 46). I mofion Fill (fp) yrkande 6 begärs att som sinmening skall ge regeringen till känna vad som sägs i motionen omreavinstskatten. Enligt motionärerna bör man införa sammma rätt filluppskov med reavinstskatten för byte bostadsrätt-bostadsrätt,småhus-bostadsrätt och omvänt som gäller för byte småhus-småhus. Detta skullekraftigt öka rörligheten på bostadsmarknaden och därigenom skapa ett bättreutnyttjande av dagens bostäder. Frågor rörande reahsafionsvinstbeskattningen prövas förnärvarande av utredningen om reformerad inkomstbeskattning. mening bör detaljfrågor rörande reahsafionsvinstbeskattningeninte brytas ut och behandlas vid sidan av den genomgripande översyn av inkomst-och kapitalbeskattningen m.m. som görs inom ramen för utredningens arbete.Finansutskottet avstyrker med hänsyn härtill mofion Fill (fp) yrkande 6. Minskade räntesubventioner för hyres- och bostadsrättshus Räntebidrag för befintliga hyres- och bostadsrättshus Eftersom värdet av villaägarnas ränteavdrag kommer attminska till följd av ändringen av den statliga inkomstbeskattningen ,föreslår bostadsministern att en motsvarande justering görs i räntebidragentill hyres- och bostadsrättshus. I enlighet härmed föreslås i propositionen att räntebidragoch räntelån som utgår till hyres- och bostadsrättshus i det befintligabeståndet skall minskas med 300 milj. kr. Minskningen bör, enligtbostadsministern, läggas ut på ett sådant sätt att man erhåller bättre paritetmellan kapitalkostnaderna för olika årgångar av bostadshus. Av besparingenavses 100 milj. kr. falla på hus byggda eller ombyggda . Regeringenskall i annat sammanhang redovisa hur de föreslagna besparingarna skall läggasut på olika årgångar av bostadshus. Moderata samlingspartiet godtar i princip förslaget menkräver mer omfattande besparingar i och med att man vill avveckla räntebidragenför hus byggda . yrkar avslag på förslaget och begäratt regeringen skall återkomma med ett förslag som överensstämmer med vadpartiet tidigare förordat. avvisar förslaget med hänvisning till attdet inte klart framgår vilka konsekvenser det för med sig för de boende. Meddelvis samma motivering avvisas förslaget av kommunisterna.Miljöpartiet föreslår att den garanterade räntenivån höjs . biträder propositionens förslag ochavstyrker de motio ner som går emot förslaget eller som ställer krav på mer långtgående besparingar. Det innebär att bostadsutskottet i detta sammanhang yrkar avslag på dels mofionerna Fi9 (vpk) yrkande 1 och Fi26 (c) yrkande 5 samt i 53 berördadelar motionerna Fi 11 (fp) yrkande 5 och Fi21 (mp) yrkandena 2 och 1988/89:FiU 10 4, dels motionerna Fi4 (m) yrkande 5 och Fi24 (m) yrkande 3. delar bostadsutskottets uppfattning.Finansutskottet vill för egen del tillägga följande. Årets långtidsbudget(prop. 1987/88:150, bilaga 1.3) belyser hur statens inkomster och utgifterutvecklas fram t.o.m. /93. Genom den framkom attbostadssubventionerna är den enskilda utgiftspost som väntas öka mest . Snabbt stigande utgifter förutsågs också inom vissaandra områden. Eftersom dylika utgiftsökningar kan bidra till attstatsfinanserna åter försämras, är det angeläget att man kan bromsa en sådanutveckling. Erforderliga besparingar måste emellertid göras på ettfördelningspolitiskt godtagbart sätt. Den av regeringen föreslagna lösningensvarar enligt finansutskottets mening väl mot dessa krav. Räntebidrag för nya hyres- och bostadsrättshus Sänkningen av marginalskatterna och det minskade värdet avvillaägarnas ränteavdrag utgör också motiv för regeringens förslag att höja dengaranterade räntan för nybyggda hyres- ochbostadsrättshus. Enligt förslaget skall de nya nivåerna gälla nybyggnadsprojektdär preliminärt beslut om bostadslån lämnas efter utgången av . Förslaget stöds av moderata samlingspartiet, ,och men avvisas av kommunisterna. tillstyrker regeringens förslag ochdärmed också mofion Fi21 (mp) yrkande 4 i berörd del. Motion Fi9 (vpk) avstyrksav bostadsutskottet, som med hänvisning till administrativa skäl ocksåavstyrker ett i motion Fi21 (mp) yrkande 6 framfört krav om tidpunkten förikraftträdandet av vissa regelförändringar. gör ingen annan bedömning änbostadsutskottet utan ansluter sig till dessa förslag. 1 två motioner föreslås att man skall införa särskildabidrag för att stimulera byggandet av mindre lägenheter liksom ombyggnaden avkontor till bostäder. Förslagen avstyrks av bostadsutskottet, som ocksåavvisar ett motionskrav om att skall ge till känna vad miljöpartietanför om bostadspolitiken. yrkar med hänsyn härtill avslag på delsmotionerna Fi21 (mp) yrkande 5 och Fi26 (c) yrkande 6, dels motion Fi21 (mp)yrkande 1 i berörd del. Finansutskottetbiträder bostadsutskottets förslag. I propositionen föreslås (bilaga 4, mom. 3) att riksdagenskall godkänna att regeringen träffar avtal med () om att bolaget skall utveckla ett ADB-system för låne- och bidragshantering m.m. hos plan- och bostadsverket och länsbostadsnämnderna. har åtagit sig att mot en fast ersättning av 31,2 milj. kr. utvecklingen av systemet,konvertering och installafion samt för utbildning /89:FiU10 av boverketsoch länsbostadsnämndernas personal. Ipropositionen föreslås också (bilaga 4, mom. 4) att skall medge attutvecklingskostnaderna skall betalas genom överskridande av det i statsbudgetenför innevarande budgetår uppförda förslagsanslaget B 2. Bostadsutskottettillstyrker att godkänner avtalet. Däremotifrågasätter bostadsutskottet den i propositionen föreslagna formen förmedelsöverföringen. Enligt bostadsutskottets uppfattning bör medel anvisas påsedvanligt sätt, lämpligen på tilläggsbudget I för /89. Ilikhet med bostadsutskottet fillstyrker finansutskottet att godkänneravtalet med . Beträffande medelsfilldelningen vill finansutskottetunderstryka vad bostadsutskottet framhåller, nämligen att den avbostadsutskottet förespråkade ordningen ligger helt i linje med de budgetprincipersom bör tillämpas. Enligt regeringsformen 9:2 får statens medel inte användaspå annat sätt än har bestämt. Anslaget fill Länsbostadsnämndernaskall i detta fall användas för ett nytt ändamål, medelsbehovet är känt ochdessutom av betydande storiek. För att medel skall kunna användas för det avseddaändamålet måste således anvisa medel på tilläggsbudget. I likhet medvad bostadsutskottet föreslår bör sålunda under elfte huvudtiteln 31,2 milj.kr. anvisas fill Länsbostadsnämnderna på filläggsbudget I till statsbudgetenför /89. Ipropositionen ges information om planerade utredningar rörande en reformeringav livsmedelspolitiken och om rådande konkurrensförhållanden i ekonomin. Vidareaviseras.en omläggning av tekopolitiken. Dessa frågor kräver inget ställningstagandefrån sida. Informationeni propositionen om en omläggning av teko- och jordbrukspolitiken samtutredningen om konkurrensförhållandena har berörts i flera motioner.Finansutskottet har med anledning av propositionen och motionerna begärt ocherhållit yttranden från jordbruks- och näringsutskotten. Samthgamotionsyrkanden som tar upp här aktuella frågor har avstyrkts av dessa utskott. Dennuvarande jordbrukspolifiken kännetecknas av låg måluppfyllelse och bidrarockså till svårigheterna att pressa ned inflafionen. I propositionen anförsdärför att en reformering måste ske av jordbrukspolitiken. Som utgångspunkterför en sådan måste följande gälla: - konkretisering av målen, - lägre gränsskydd om andra länder följer efter, - interna regleringar måste avskaffas, - nya medel måste skapas för de regionalpolitiska,beredskapspolitiska och miljömässiga målen. Enparlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgiften att utvärdera 1988/89:FiU10 års jordbrukspolitiska beslut, formulera riktlinjerna för en hyjordbrukspolitik och föreslå en provisorisk lösning om resultatet av detpågående GATT-arbetet kräver detta. Moderata samlingspartiet och ansluter sig imotionerna Fi4 (m) och Fill (fp) i allt väsentligt till de utgångspunkter ochuppgifter som bör föreläggas den föreslagna utredningen. I motion Fill (fp)understryks att'en generell arealersättning bör utgå till jordbrukarna. motion Fi29 (c) innehåller en genomgripande ochdetaljerad diskusson om den framfida jordbrukspolifikens medel. Bl.a. framhållsatt beredskapsmålet måste få en vidgad innebörd och även utformas med hänsyntill en förändrad miljö- och naturresurssituation, att inkomstmålet börinnebära en "rimlig" företagsekonomisk lönsamhet och attjordbrukarnas inkomster skall härröra från producerade varor och inte från"ickeproduktion". I motion Fi8 (vpk) framhålls att det behövs en sammanhållennationell livsmedelspolitik med innebörd att sårbarheten minskas och en ökadhänsyn till ekologiska och regionalpolitiska förhållanden. Det understryks attvärldsmarknadspriset på ett flertal jordbruksprodukter är styrt av ett fåtalprivata storföretag och vissa länder med stor överskottsproduktion och därförär en missvisande utgångspunkt för ett reformarbete. I motion Fi21 (mp) uppställs bl.a. ett krav på ettkemikaliefritt jordbruk och att livsmedelsindustrin av sårbarhetsskäl bördecentraliseras. I likhet med jordbruksutskottet ansluter sigfinansutskottet till de synpunkter som framförs i bilaga 2 till propositionenangående livsmedelspolitikens mål och medel. Den parlamentariska arbetsgruppsom enligt föredraganden kommer att tillkallas skall bl.a. få i uppgift attutforma förslag till en ny livsmedelspolitik . Det anförda innebär att utskottet i detta läge inte haranledning att gå närmare in på de förslag angående livsmedelspolitikens mål ochmedel som framställs i de ovan refererade motionerna. Som en sammanfattandebedömning kan konstateras att motionerna innehåller åtskilliga synpunkter pålivsmedelspolitikens inriktning, vilka vunnit allmän accep-tans. I övrigt anser utskottet att det i detta sammanhang saknasunderlag för en så genomgripande och detaljerad behandling avlivsmedelspoltiken som motionerna - i synnerhet motion Fi21 -förutsätter. Frågan kommer att tas upp på nytt när resultatet av detreformarbete som aviseras i propositionen föreligger i form av konkreta förslagtill rörande inriktningen av livsmedelspolitiken. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi4 (m)yrkande 9, Fi8 (vpk) yrkande 2, Fill (fp) yrkande 10, Fi21 (mp) yrkande 1 iberörd del och Fi29 (c), Omläggningav tekopolitiken 1988/89:FiU10 I propositionen föreslås att inget nytt begränsningsavtal(MFA) rörande importen av textil- och konfektionsvaror med de s.k.lågprisländerna skall ingås efter det att det nuvarande avtalet upphört attgälla. Det nuvarande avtalet gäller t.o.m. den 30 juni 1991.1 propositionenunderstryks att ett stöd till tekoindustrin bör finnas kvar för främjande avexport, rationalisering, produktutveckling och utbildningsinsatser. I motionerna Fi4 (m) och Fill (fp) reses inga invändningarmot att inget nytt ingås.