bet · GC01UU18 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet finner även att det anslag till 1988/89:UU18 som föreslagits i propositionen är rimligt. Med ovan anförda avstyrks yrkande 32 i motion U202 (fp). I motion U229 (vpk) yrkas avslag på regeringens begäran om25 milj.kr. för övrigt samarbete med utvecklingsbanker. Utskottet fårkonstatera att de aktuella bidragen avser finansiering av svenska experter iAfrikanska på miljö- skogs- och transportområdena,finansiering av förinvesteringsstudier i Afrikanska och stödför utvecklandet av långsiktigt utveckhngsstrategiskt tänkande i några av desvenska programländerna i . Vidare är bidragen tänkta att gå tillfinansiering av svensk expertis för ett gemensamt projekt mellan Världsbankenoch Afrikanska för att förbättra hänsynstagandet till desociala aspekterna i den ekonomiska återhämtningsprocessen i . Utskottetfinner ändamålen med bidragen välmotiverade och angelägna. Yrkande7 i motion U229 (vpk) avstyrks därför. Vad gällerkravet i motion U229 (vpk) på att bör säga upp sitt medlemskap i utskottet den uppfattning som framfördes i förra årets betänkande.Utskottet anser att IFC är ett organ som utgör ett nyttigt komplement tillVärldsbankens övriga verksamhet. IFC har till uppgift att främja huvudsakligenprivatfinansierade investeringsprojekt i . Utskottet ser ingen grundför ett svenskt utträde ur IFC. Med det ovan anförda avstyrks yrkande 8 i motion U229(vpk). Enligt partimotion U230 måste Sverigearbeta för att en större del av världens sammanlagda livsmedelsbistånd skall gågenom Världslivsmedelsprogrammet (WFP). vill öka det svenskastödet till WFP med 10 milj.kr jämfört med regeringens förslag till att uppgåtill 125 milj.kr. Vad gäller leveranser av svenskt spannmål tillInternationella beredskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) ochLivsmedelshjälpskonventionen (FAC) krävs i partimotion U202,parfimofion U229 från (vpk) och i motion U212 (s) att biståndsmedel inte skallanvändas till att täcka den merkostnad som uppkommer genom att leveranser skertill svenska inlösenpriser. Utskottet delar den uppskattning för WFPs roll ochverksamhet som uttrycks i motion U230 (c) men anser att storleken på de svenskabidragen till internationellt livsmedelsbistånd är rimligt. Stödet går tillVärldslivsmedelsprogrammet (WFP), Livsmedelshjälpskonventionen (FAC) ochInternatio- nella beredskapslagret avlivsmedel för katastrofinsatser (lEFR). Utskottet 1988/89:UU18 ansluter sigtill regeringens bedömning att bidragen bör förbli oförändrade. Yrkande13 i motion U230 (c) avstyrks härmed. Utskottetnoterar att hitfills gällande åtaganden under lEFR och FAC kommer att löpa utden . För de nya utfästelser som kommer att göras kanvärldslivsmedelsprogrammet (WFP), som är mottagare av det svenska multilateralalivsmedelsbiståndet, välja mellan uppköp av spannmål i eller i annatland, exemplevis u-Iändermed överskottsprodukfion. Tidigaresvenska utfästelser () rörande spannmål har i sin helhetupphandlats i till svenska regleringspriser. beslutade år1985 att de kvantiteter spannmål som åtgår för att uppfylla utfästelseri det internationella samarbetet mot världssvälten skulle ingå i denprisreglerade volymen (prop. 1984/85:166, JoU:33 rskr. Riksdagenbeslutade vidare att kostnaderna för dessa åtaganden skulle finansieras frånbiståndsanslaget (prop. 1984/85:211, JoU:36 rskr. Det livsmedelspolitiskabeslutet skulle gälla . Systemetinnebär alltså att biståndsmedel används för att täcka mellanskillnaden mellanvärldsmarknadspriset på spannmål och det svenska regleringspriset(merkostnaden) vid köp av svenskt spannmål för livsmedelsbistånd. Denmerkostnad som uppkommit har belastat livsmedelsanslaget under en särskildpost. avsattes till denna post 65 milj.kr. Merkostnaden harersatts med eftersläpning. Merkostnaden under /88belastar därmed innevarande års budget (82 milj.kr. Före1985 års livsmedelspolitiska beslut skulle svenska spannmålsleveranser underFAC och lEFR ske till världsmarknadspris. Utskottethar tidigare vid ett flertal tillfällen haft invändningar mot det nuvarandeförfaringssättet. Utskottet yttrade så sent som (UU 1987/88:20) attdet nu tillämpade förfarandet med köp till svenska regleringspriser skullebetraktas som ett undantag. Regeringen borde enligt utskottets uppfattningsnarast föranstalta om en återgång till tidigare gällande regler att spannmålför biståndsändamål skall köpas fill världsmarknadspriser. Ioch med att tidigare förhandsutfästelser gentemot lEFR och FAC nu löper ut ochvärldslivsmedelsprogrammet kan välja mellan uppköp i eller annat land,förordar utskottet att för det fall WFP väljer att köpa svenskt spannmål skalldetta från och med /90 ske till världsmarknadspriser. Demedel som tidigare överförts till SIDA för detta ändamål (täckande avmerkostnad mellan världsmarknadspris och svenskt inlösenpris) får användas förtäckande av de merkostnader som uppkommer under innevarande budgetår.Eventuella återstående medel skall överföras till anslagsposten förkatastrofer. sålunda anfört med anledning av yrkande 4 i motion U202 (fp), motion U212 (s) samtyrkande 9 i mofion U229 (vpk) bör som sin 77 mening ge regeringen tillkänna. UNTAG 1988/89; UUl 8 1 partimotion U230 samt i kommittémotionfrån (U221) motsätter sig partierna förslaget i propositionen omatt en svensk insats i FNs fredsstyrka för , UNTAG, skall finansierasöver biståndsanslaget. Som redovisas i propositionen fastställde FN:ssäkerhetsråd i resolufion 435 en plan för särskilda insatser i sambandmed övergång till självständighet. Planen innebar bl.a. att stöd skalllämnas genom upprättande av FNs Namibiakår (United Nations Transifion AssistanceGroup UNTAG). Denna skall bistå genom att säkerställa fria och rättvisa valtill en konstituerande församling. Namibiakårens arbete skall bestå av åtgärderbl.a. för att tillförsäkra namibierna yttrande och mötesfrihet,valinformafion, valövervakning, revidering av lagar, frigivande av polifiskafångar, bistånd vid flyktingmottagning och gränsbevakning. utfäste sig att bidra till FNsNamibiakår med såväl militär som civil personal. På grund av att Sydafrikamotsätter sig filltänkta medverkan med miUtär personal har FNsgeneralsekreterare meddelat regeringen att denna inte blir av. De yrkanden somväckts i mofion U221 och U230 avseende ett svenskt deltagande i UNTAGs militäradel är därmed inte längre aktuella. Yrkande 26 i motion U230 (c) och motion U221 (fp) fårdärför anses besvarade. FNs Namibiakår finansieras dels genom ett obligatorisktbidrag till FN enligt särskilt fastställd bidragsskala, dels genom att deländer som bidrar med personal själva tar på sig huvuddelen av sina egnakostnader. Det obligatoriska bidraget finansieras över Utrikesdepartementetsanslag B 1. Medel för den egna svenska insatsen hadeberäknats till drygt 200 milj.kr., som avsatts under anslaget C 1,anslagsposten Andra multilaterala bidrag. Denna anslagspost föreslås ipropositionen uppgå till 483,8 milj.kr. Eftersom den svenska medverkan i UNTAGkommer att begränsas till civila insatser (civilpoliser och eventuelltvalövervakning) kommer de medel som avsatts för det svenska UNTAG-deltagandetinte i sin helhet att kunna användas för detta ändamål. Utskottet anser därföratt 100 milj.kr, bör överföras från anslaget C 1, delposten Andra multilateralabidrag till anslaget C 2, anslagsposten Särskilda miljöinsatser. Resterande medelsom avsatts för ändamålet skall användas till multilaterala insatser ochbilateralt samarbete med genom främst SIDA. Skulle det nu visa sig attNamibia behöver ytterligare bistånd under /90 har utskottetingen erinran mot att medel från andra biståndsposter används. har beslutat om svenskt deltagande i en nordiskfond för förmånlig kreditgivning till (NIB). Den första inbetalningen sker under /89. Fondens verksamhet regleras av en stadga som står i överensstämmelse med det program för det nordiska biståndssamarbetet somantagits av samtliga nordiska länder. Detta tar utskottet som en garanfi 1988/89:UU18 för att fondens verksamhet ej skall stå i konflikt med de avriksdagen beslutade biståndspolifiska målen. Utskottet avstyrker härmed yrkande 10 i mofion U229 (vpk). I motion U207 (fp, m, c, vpk, mp)föreslås att en större del av det svenska biståndet skall gå till FNskvinnofond UNIFEM. I motionstexten anförs bl.a. att biståndsgivarna ibland intehar förstått att kvinnorna i de flesta länder i tredje världen är ansvariga förmatproduktion, insamlande av bränsle och vatten och annat som är vikfigt förfamiljens överlevnad. UNIFEM har bl.a. fill uppgift att förändra dettagivarmönster, heter det i mofionen. UNIFEM har enligt utskottets uppfattning utan tvekan enviktig uppgift att fylla i utvecklingssamarbetet. Därför lämnar sedanlång tid ett bidrag till organisationen. Utskottet utesluter inte att dettabidrag kan komma att växa framöver. Beträffande utskottets synpunkter påkvinnornas roll i utveckling hänvisas till avsnittet om allmännariktlinjer i detta betänkande. Motion U207 får därmed anses besvarad. I motion U213 (c) yrkas attregeringen skall verka för att ett FN-universitet för högre utbildning imedicinsk-teknbkt underhäll etableras i . Utskottet har tidigare behandlatyrkandet (UU 1987/88:20) som kan ses som ett regionalpolitiskt motiverat föslagmed syfte att få undervisnings- och forskningsinstitutioner etablerade iMalmöhus län. kommun har undersökt vilket intressevärldshälsoorganisationen skulle ha av dylik utbildning och forskning.Detta har resulterat i att WHO genomför en studie om behovoch utbud av u-landsrelevant utbildning på området. Utskottet vidhåller den uppfattning som framfördes dåfrågan tidigare behandlades, nämligen att flera skäl talar mot att förläggautbildningsinstitutioner för i i-länder som t.ex. . Ettu-landssamarbete kan i detta fall vara att föredra. Andra lösningar ännyetablering kan vara kostnadsmässigt mera fördelaktiga för . Dentidigare nämnda förutses granska möjligheter att köpasärskilt u-landsanpassad utbildning av etablerade insfitutioner. Om WHO eller FN skulle framföra önskemål om att förläggaett FN-organ fill skall vi enligt utskottets uppfattning visa detta ettpositivt intresse. Samma inställning har utskottet framfört i sitt betänkande1988/89:UU17. Med det ovan anförda avstyrks mofion U213. 4.Utvecklingsarbete genom SIDA (C 2) Propositionen (s. 97-114) För /90 föreslår regeringen att 6 090,0milj.kr. ställs till förfogande för utvecklingssamarbete genom SIDA. Dettainnebär en anslagsökning med 517,2 milj.kr. i förhållande fill föregåendebudgetår. Regeringens förslag till fördelning av biståndet genomSIDA framgår av tabell 5. Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDAbudgetåren 1988/89-1989/90 (milj. 230(1) 235(1) 10(1) 10(1) 45(1) 55(1) Katastrofer,stöd till återuppbyggnad m. m. Bistånd genom folkrörelsero. andra enskilda organisationer 525 Särskilda miljöinsatser 62,5(2) Särskilda program 336,3(2) 85(2) 125(2) 315(2) 328(2) Rekryteringoch utbild- 1988/89:UU18 ning avfältpersonal 74 81 81 -)- 7 vissalandprogramkostnader 45 51 51 -1-6 SUMMA: 5 572,8 6 151(3) 6 090 517,2 (1) SIDA har föreslagit en uppdelning av anslagspostenRegionala insatser i tre poster: SADCC (210 milj. respektive Övrigt (och ) (35 milj. Härhar i stället en uppdelning gjorts på , och . (2) AnslagspostenSärskilda program har uppdelats på två anslagsposter. Den nya anslagspostenSärskilda miljöinsatser motsvaras 1988/89 av den tidigare delposten Miljö- ochmarkvård. (3) I summan ingår, förutom de i tabellen föreslagna beloppen, SIDA:s förslag till medelsfördelning avseende trenya anslagsposter Betalningsbalansstöd (300 milj. och Övrigaländer: (25 milj. och (75 milj. kr.l. 1 propositionen föreslås att medelsramarna församarbetsländerna ökas med sammanlagt 185 milj.kr. till 3 285 milj.kr. För närmare motivering till regeringens förslag ornbistånd till enskilda samarbetsländer hänvisas till propositionen (s.97-109). 4.1 Samarbete med enskilda länder Moderata samlingspartiet ansluter sig till regeringensförslag utom vad beträffar , och . Landramen förTanzania bör enligt (m) minskas eftersom landet har utvecklat enbiståndsanpassning som leder till att önskade långsiktiga effekter avbiståndssamarbetet till stor del uteblir. Vad gäller anser (m) attlandramen bör skäras ned och en större del av utvecklingsbiståndet börkanaliseras genom BITS som stöd för en fredlig och demokratisk utveckling ienlighet med fredsplanen i hela . Biståndet till föreslåsupphöra. ansluter sig till regeringens medelsförslagutom vad gäller och där nedskärningar föreslås. anseratt biståndet till bör avvecklas under ordnade former. Centerpartietanser att en del av landramsbiståndet till bör omvandlas tillkatastrofbistånd och ansluter sig i övrigt till regeringens förslag. kommunisterna önskar höja biståndet tillAngola, , och jämfört med regeringens förslag. Utskottet tillstyrker de medeisramar beträffande vilkainga motionsyrkanden väckts, dvs. , , , ,, , , och Sri Länka. 1 fråga om de övriga programländerna vill utskottet anföraföljande. 1988/89: UU 18 Angolaär ett svårt krigshärjat land. Genom kriget har landets infrastruktur inomtransporter och kommunikationer slagits sönder. Det mänskliga lidandet ärmycket stort. Mer än 750 000 människor befinner sig på flykt i sitt eget land,de flesta av dem är kvinnor och barn. Inom ramen för det bilaterala biståndetfill stöds import av vikfiga reservdelar och råvaror och utveckling avfisket. Bistånd fill hälsovårdssektorn sker i form av vaccinationsprogram ochstöd till sjuksköterskeutbildning och läkemedel. Humanitärainsatser i form av katastrofbistånd ges från till internflyktingarnaoavsett var i landet dessa befinner sig. Stödet ges i form av livsmedel, enklajordbruksredskap och hjälp till protesverkstäder. är denstörsta bidragsgivaren till Internationella röda korsets verksamhet påhögplatån. Som framförs i proposifionen är de mänskliga rättigheterna intefillfredsställande respekterade i , men detta måste ses mot bakgrund avdet långvariga kriget. har påtalat detta i samband medbiståndsförhandlingar. Insatser fill stöd för demokratiutveckling och mänskhgarättigheter kommer att igångsättas . Utskottetanser att de i mofion U218 (m) framförda önskemålen om en humanitär ochdemokratifrämjande inriktning av biståndet därmed är tillgodosedda. Vad gällerförsök att medverka fill en fredlig lösning på konflikten i och ennationell försoning mellan parterna som framförs i motion U218 är detutskottets uppfattning att även fortsättningsvis efter måttet av sinförmåga bör ge stöd åt FNs ansträngningar för att uppnå försoning och envaraktig fred i . Fredsöverenskommelsen om är en välkommenutveckling. Det är utskottets förhoppning att denna utveckhng även kan ledatill fred i . Därmedfår yrkande 33 i motion U218 (m) anses besvarat. Yrkande 2 och 3 i motion U233(m) avstyrks. Motbakgrund av den sydafrikanska destabiliseringspolitiken som drabbar hårtoch genom det långvariga kriget vilket allvarligt hindrar en ekonomiskutveckling anser utskottet inte att det föreligger några skäl som gör attbiståndssamarbetet med skall avbrytas. De betydande behoven gör istället en ökning av landramen motiverad, något som även föreslås iproposifionen. Utskottet vill dock avstyrka den ytterligare ökning av landramentill förmån för internflyktingarna i som föreslås i motion U229. Skäletär att SIDA inte har resurser att på ett effekfivt sätt kunnagenomföra sådana insatser. För att bibehålla kvaliteten och flexibiliteten ibiståndet är det utskottets uppfattning att biståndet fill internflyktingarnaäven i fortsättningen bör förmedlas via FN-systemet och Internafionella rödakorset. Härmedavstyrks yrkande 11 i motion U229 (vpk) och yrkande 1 i motion U233 (m). Samtliga partier utom (vpk) ansluter sig till regeringensförslag fill landram för , kommunisterna vill i ställethöja landranien för utökat mark- och miljöarbete. anför i motionU202 att svenskt bistånd i än högre grad bör ges till offren för kriget iEritrea, såväl inne i landet som i flyktinglägren utomlands. Det finns ocksåskäl enligt (fp) att göra biståndet mer katastrofinriktat med tonvikt påförebyggande och beredskap samt att i så stor utsträckning som möjligt utnyttjakanaler vid sidan om regeringen. Enligt moderata samhngspartiet (U218) måstebiståndet till Efiopien utformas så att det inte blir ett stöd fill landetstotalitära regim. Miljöparfiet vill i mofion U219 avisera nedskärningar i detsvenska biståndet om inga tecken på konstrukfiv fredsviljavad gäller och Tigray kan skönjas hos den etiopiska regeringen. Enligt vad som framgår av proposifionen har regeringenlämnat ett betydande katastrofbistånd för att lindra svält och annat lidande isamband med torka och inbördeskrig. Huvuddelen av detta bistånd förmedlas genomenskilda organisafioner och FN. En stor del har utnyttjats för insatser iregionerna och Tigray och förmedlats av (), Röda korset och Rädda barnen. EFS har fått stöd av avsvenska regeringen för insatser bland flykfingar från dessa områden. Det reguljära biståndet inriktas enligt vad utskotteterfar alltmer på insatser till skydd för miljön, särskih skogs- ochmarkvårdsprojekt. Den har vid olika tillfällen tydUgtifrågasatt förenligheten mellan det svenska biståndet till och denförda jordbrukspoUtiken, särskilt bybildandet och kollektiviseringsprocessen.Farhågor att en fortsatt process negativt kan påverka svenskstödda projekt it.ex. Wollo har gjort att den ingått kortare avtal medEtiopien. På så sätt kan projekten granskas och eventuellt modifieras. Med det ovan anförda får yrkande 18 och 19 i mofion U202(fp) samt yrkande 34 i mofion U218 (m) anses besvarade. Enligt utskottets uppfattning är det bl.a. mot den ovangivna bakgrunden inte aktuellt med en höjning av medelsramen för somföreslås i motion U229 (vpk). Det är vidare för tidigt att uttala sig ommedelsbehoven för /91. För utskottets synpunkter på den politiska utvecklingen iEtiopien och stridigheterna i landet får utskottet hänvisa till sitt betänkande1988/ 89:UUI. Utskottet avstyrker yrkande 12 i motion U229 (vpk) ochyrkande 7 i mofion U219 (mp). 1988/89;UU18 har en mycket högbefolkningstillväxt. Tillgången på odlingsbar jord är alltför knapp. Detsvenska biståndet till syftar bl.a. till att lösa de problem somhärigenom uppstår. I insatserna ingår mark- och miljövård, fillgång fill rentvatten och familjeplanering och de har, enligt vad utskottet förstår, varitframgångsrika. Biståndet genomförs i ökande utsträckning genom ett aktivtfolkhgt deltagande som medverkar till uppbyggnad och bibehållande av demokrati.Regeringen anser att det bl.a. mot denna bakgrund är viktigt att det svenskabiståndet till fortsätter. Detta hindrar dock inteatt regeringen, enligt utskottets uppfattning, även i fortsättningen noga börfölja utvecklingen i och i andra programländer med avseende på hur demänskliga rättigheterna respekteras. Härmed avstyrks yrkande 13i motion U229 (vpk). Moderatasamlingspartiet framför i motion U218 sin oro inför läget i ochefterlyser den av utskottet i förra årets betänkande (1987/88:20) begärdaredovisningen av biståndet fill . De svenska biståndsinsatserna måsteenligt (m) nu följas med största uppmärksamhet. Utskottetfår med anledning av yrkandet i motion U218 framföra att är det landsom drabbats hårdast av destabiliserings-politik. Sedan flera årförsvåras landets utveckling av den av Sydafrikastödda rebellrörelsen . Idet grymma tefrorkrig som pågår har en stor del av landets skolor och sjukhusförstörts. Viktiga delar av produktionstrukturen i näringslivet är lamslagen.Det mänskliga lidandet är ofattbart. Terrorn är ett hot också mot debiståndsprojekt som deltar i. har därför ett ansvar för att deinsatser som vi medverkar i inte går förlorade genom sabotage eller andrastörningsaktioner. Vi har också ett ansvar för att tillse att den personal somär anställd och verksam inom biståndet arbetar under tillfredställande skyddoch säkerhet. Detsvenska biståndet syftar till att minska beroende av ochatt lindra något av den nöd som destabiliseringen skapar. Biståndet anpassassuccessivt till säkerhetsläget och det ekonomiska rehabiliteringsprogram, somMocambique genomför med stöd av ett stort antal givarländer. Enligt vadutskottet erfar har skyddet av pågående program och projekt setts över och ettåtgärdsprogram har börjat genomföras med syfte att skydda de svenska insatsernaoch den svenska personalen. Dettaåtgärdsprogram omfattar radioutrustning för kommunikationen inom de berördaprojekten inom jordbruksprogrammet, stängsel, belysning och larmanordningar vidprojektetes viktigaste installationer, t.ex. pumpstationer,administrafionsbyggnader, skogsforskningsinstitut och rådgivningscentra.Åtgärdsprogrammet omfattar även kläder, första-hjälpen-utrustning och kikareatt användas av den lokalt anställda vaktpersonalen, dvs. direkt anställda iprojekten eller av institution eller företag som har uppdrag i Det är inte inågot fall fråga om militär utrustning eller stöd till 1988/89:UU18mogambikiska armén. Totalt.beräknas kostnaderna för för åtgärderna uppgå till3,2 milj.kr. Meddet ovan anförda får yrkande 35 i motion U218 (m) anses besvarat. Imotion U218 (m) föreslås att landramen för skall sättas till 400milj.kr. vilket är en sänkning med 140 milj.kr. i förhållande till regeringensförslag. I genomförs nu ett ekonomiskt anpassningsprogram som bl.a.innebär en kraftig nedskrivning av valutan, betydande nedskärningar av destatliga utgifterna, effektivisering av den statliga verksamheten samt ökadeproducentpriser på jordbruksprodukter. har också träffatöverenskommelser med IMF och . Reformprogrammet innebär stora iippoffringarinom alla delar av det tanzaniska samhället. Resultat har börjat skönjas -bl.a. har BNP per capita och exporfinkomsterna ökat. är dock i stortbehov av internationellt bistånd för att en stabil fillväxt i landet skallkunna komma till stånd. Att i denna situation minska biståndet vore enligtutskottets uppfattning fel. Yrkande26 i mofion U218 (m) avstyrks därför. Ingetparti motsätter sig den föreslagna landramen för . vill imotion U219 däremot avslå regeringens begäran att få överskrida .planeringsramen med 400 milj.kr. om beslut fattas att skall stödja ettvattenkraftverk, , i Kashmir. anser att det inte ännu ärbevisat att projektet motiveras av miljöskäl och efterlyser detaljeradinformation. Även (vpk) kräver 1 motion U229 en ordentlig redogörelse förUri-projektet i form av en proposition till . Tills dess yrkar (vpk)avslag på regeringens begäran om biståndsmedel till Uri-kraftverket. Utskottetfår konstatera att förhandlingar fortfarande pågår mellan den indiskebeställaren och de olika anbudsgivarna angående byggandet av ett kraftverk iKashmir, . Ett svenskt-brittiskt konsortium deltar. I konsortiet ingårSkånska, JCC, ABB och samt det brittiska företaget . Projektetskulle, för det fall det går till det svensk-brittiska kosorfiet, bl.a.finansieras genom biståndsmedel via SIDA och BITS. Övriga finansiärer skulleinkludera SEK och Nordiska investeringsbanken. Totalkostnaden för Uri-projektetberäknas kunna uppgå till , ca 4 miljarder försvenskt vidkommande. Finansieringen planeras bli en kom-binafion avkommersiella krediter, u-krediter genom BITS samt landrams-medel. skulle komma från medel som redan reserverats för energibistånd tillIndien. Belastningen på landramen kan därmed begränsas fill 100 milj.kr. Projektetutvärderas av SIDA och BITS. Det är enligt utskottets uppfattning mycket viktigt att dessa utvärderingar inkluderar en gg Miljöfrågorna har fått en allt högre 1988/89:UU18 De allvarhgaste miljöhoten kommer frånskogsskövling och överbearbetning av jorden. det tänktatt vattenkraft skall ersätta energi som baseras på avverkning av skog.Projektet får därtill betydelse för utvecklingen av regionen som är enav fatfigaste. Det skall också, enligt vad utskottet inhämtat,inkludera återplantering av skog som tidigare avverkats. Utskottet anser att regeringen bör bemyndigas attöverskrida planeringsramen för med högst 400 milj.kr. om den fortsattabedömningen av projektförslaget leder till att beslut fattas om att stödjavattenkraftprojektet .