bet · GC01UU18 · 1988-12-31 00:00:00 — Såväl bankens rådgivning som den ökade utlåningen har enligtpropositionen i växande grad kommit att innebära ett närmare samarbete mellanbanken och svenska bilaterala utvecklingsinsatser, särskilt i Afrika.Huvuddelen av utlåning äger rum på marknadsmässiga villkor genomIBRD (for Reconstruc-fion and Development). Denna får sittkapital genom att samtliga medlemsländer, efter ekonomisk styrka, tecknarandelar i bankens kapital. Banken lånar på kapitalmarknaden för att finansierasin egen utlåning. Genom att bankens kapital är garanterat av medlemsländernakan IBRD-lånen ges på gynnsammare villkor än vad de flesta annarsskulle få fillgång till. medverkan i kapitalhöjningbelastar inte biståndsbudgeten utan finansieras av . (International Development Associafion) är världsbanksgruppens fond förutlåning på särskilt förmånliga villkor till de fattigaste /89 uppgår IDA-utlåningen fill ett belopp motsvarande ca 8miljarder kronor. Ufiåningen finansieras genom bidrag från ett drygt 30-talländer, i första hand i-länder. Somredovisades i budgetproposifionen 1987 slöts överenskommelse om åttondepåfyllnaden av IDA:s resurser (8) och omfattar perioden1987/88-1989/90. Påfyllnaden uppgår totalt till 12,4 miljarder USD. Sverigesandel motsvarar 2 151 milj.kr. Förstabidraget om 550 milj.kr. utbetalades under /88. Återståendeutbetalningar fördelas lika under budgetåren 1988/89 och 1989/90. Medelsbehovetför /90 är ca 800 milj.kr. Förhandlingarna om en nyIDA-påfyllnad inleddes i samband med och förväntasslutföras . Merän av IDA-utlåningen går fill de fattigaste länderna och är i första hand inriktad på landsbygdsutveckling, utbildning, hälsovård och vattenför- 66 sörjning.IDA-utlåningen stämmer enligt propositionen väl överens med 1988/89:UU18svenska biståndspolitiska mål. har påbörjat ett särskiltaktionsprogram för sådana skuldtyngda länder i söder om somgenomför överenskomna ekonomiska reformer, (Special Programme of Assistance,SPA). Programmet har inneburit att bankens egen utlåning kompletterats medbetydande extrabidrag från bilaterala givare, bl.a. . Resursflödet ärfrämst inriktat på att finansiera angelägen, löpande import i syfte attmöjliggöra genomförandet av ekonomiska återhämtningsprogram. Samverkan mellangivarländerna och om stöd till strukturanpassning sker bl.a. iform av sam- eller parallellfinansiering. Internationella finansieringsbolaget (IFC) IFCs syfte är att främja ekonomisk utveckling i u-ländergenom, att tillsammans med privat kapital medverka till att upprättaindustriell verksamhet i . Det fjärde av fem lika stora svenskaårsbidrag under den senaste kapitalhöjningen inbetalades /90. Den första inbetalningen om ca 10 milj.kr. Övrigt samarbete med utvecklingsbanker I propositionen föreslås inrättandet av en ny delpostunder anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. Delpostenskall avse samarbete med utvecklingsbankerna i form av finansiering avkonsulter, studier och särskilda biståndsinsatser. Under delposten föreslårregeringen följande bidrag: - Samfinansieringmed av stöd till lokalt kunnande vad gäller långsikfigtutveckhngsstrategiskt tänkande i (ca 2 milj.kr. - Stöd genomsvensk expertis till AfDBs tekniska biståndsprogram för att höja kapacitetenatt ta sociala härisyn inom strukturanpassningsprogrammen i (1-2 milj.kr. - Eventuelltytterligare stöd till AfDB för för investeringsstudier enligt ett avtal somingicks 1983 mellan och banken - Finansiering avsvenska experter vid AfDB (5 milj.kr. /89 280 000 000 /90 215 000 000 Världslivsmedelsprogrammet (WFP) 115 000 000 Bidragunder livsmedelshjälpskonventionen (FAC) 40000 000 Internationella beredskapslagret av livsmedel förKatastrofinsatser (lEFR) 60 000 000 För närmare information om Internationelltlivsmedelsbistånd hänvisas till Merkostnad 1988/89:UU18 Förkatastrofinsatser via multilaterala kanaler kan enligt proposifionenreservationer på delposterna för bidrag till lEFR och FAC utnyttjas. Tidigaresvenska internafionella förhandsutfästelser om spannmålsleveranser inom FACoch lEFR löper ut /89. För de nya utfästelser som görsinom lEFR och FAC har världslivsmedelsprogrammet möjlighet att välja meUanuppköp av spannmål i eller i annat land, exempelvis médöverskottsproduktion. Omdet inom bidrag till FAC och lEFR efterfrågas leveranser av svensktspannmål kan den merkostnad som uppkommer genom att svenska inlösenpriserligger över världsmarknadspriser finansieras från medel som tidigare överförtstill SIDA under denna anslagspost, enligt propositionen. Budgetåret1988/89 202 000 000 /90 245 000 000 UNRWA 100 000 000 UNHCR 145 000 000 FNsl\jälporganisation för Palestinaflyktingar(UNRWA) Situationeni , framför allt i.de av ockuperade områdena, har medförtbehov av ytterligare resurser för de palestinska flyktingarna i regionen. UNRWAberäknar medelsbehovet för till ,vilket skall jämföras med budget på . Regeringenföreslår en ökning av det svenska bidraget till UNRWA med 18 milj.kr.till 100milj.kr.för /90, varav 10 milj.kr. för UNRWAs särskilda programpå och i . Flyktingproblemenhar nått en mycket stor omfattning. Flertaletflyktingar finns i . skall enligt propositionen fortsätta attstödja det humanitära arbetet för att hjälpa världens flykfingar. Behovenär långt ifrån täckta i de som tagit emot ett stort antal flyktingar.Det är också enligt propositionen angeläget att stödja UNHCRs verksamhet förfrämjande och vidmakthållande av flyktingarnas rättsskydd; Regeringen föreslåren höjning med 25 milj.kr. till 145 milj.kr. för /90. övrigaorganisationer 1988/89:UU18 Deav regeringen föreslagna bidragen till övriga organisafioner framgår avtabellen. Budgetåret1988/89 128 000 000 /90 135 000 000 varav () 75 000 000 /internationella handels centrum (ITC) 20 000 000 () 25 000 000 Internationella sjöfartsuniversitetet 15 000 000 Förnärmare information om Övriga organisationer hänvisas till propositionen. Vidförra årets antogs ett nytt biståndsmål: Framsynt hushållning mednaturresurserna och omsorg om miljön. Detta innebär enhgt vad som framförs ipropositionen ett uppdrag att stimulera till miljöverksamhet inom detmultilaterala utvecklingssamarbetet. De internationella organisafionerna börenhgt propositionen i första hand uppmuntras att ta ökad miljöhänsyn i sinreguljära verksamhet. Åtminstone behöver de emellertidockså genom särskilda riktade bidrag stödjas i sitt arbete att integreramiljöhänsynen. Enligt regeringens mening bör sådant stöd främst inriktas pååtgärder som stärker kapaciteten hos att själva göra nödvändiga miljö-och naturresursbedömningar. Stöd till planering och institutionsuppbyggnad iu-länderna är särskilt vikfigt. Den internafionella naturvårdsunionen (lUCN)har ett omfattande program för kapacitetsuppbyggnad i en rad u-länder.Genomförandet sker både i samarbete med regeringar och enskildamedlemsorganisationer i . Regeringen föreslår fortsatt svenskt stödtill lUCN. FNsmiljöprogram () har genomfört en utvärdering av sittbiståndsprogram. Slutsatserna av denna sammanfaller väl med de riktlinjer somangivits i propositionen angående stöd till kapacitetsförstärkning iu-länderna. Om UNEPs biståndsverksamhet får denna inriktnitig avser regeringenatt ställa ytterligare resurser till UNEPs förfogande. ÄvenVärldsbanken, UNDP och flera av FNs fackorgan kommer att revidera inriktningenoch program i syfte att främja en bärkraftig utveckling i . Insatseroch projekt samt extra resurser som tas i anspråk i denna process kommer attfinansieras från delposten. Ävenstöd för att anordna nationella eller regionala konferenser samtutbildningsinsatser och informationsspridning för att främja en bärkraftigutveckling är värdefullt, framhålls det i propositionen. Regeringen är därförberedd att, när så anses befogat, föreslå att bistår med expertis. Regeringen föreslår att125 milj.kr. avsätts som särskild delpost under 69 anslagsposten Andramultilaterala bidrag. övrigt 1988/89:UU18 Under delposten Övrigt finansieras bidrag till ett stort antalorganisationer, program och andra internationella aktiviteter. Extra insatsergenom internationella organisationer kan också aktualiseras under pågåendebudgetår. Under andra anslagsposter redovisas beräknade anslag förvissa organisationer. kan det av förhandlingstekniska skäl vara svårtatt förutse det svenska bidraget. I andra situationer råder osäkerhet omstorlek och tidpunkt för kommande svenska bidrag. I sådana fall utnyttjasdelposten Övrigt. har stora framsteg gjorts ifyrpartsförhandlingarna rörande /. Ett avtal undertecknades idecember 1988. Som en del i FNs arbete för avkolonisering fastställde FNssäkerhetsråd 1978 i resolution 435 bl.a. en plan för särskilda insatser isamband med övergång till självständighet (UNTAG). utfästesärskilt stöd för UNTAG 1978. Den planerade FN-insatsen skall bl.a. särskiltinnehålla stöd till övervakning vid genomförandet av allmänna val till enkonstituerande församling. FN skall vidare ombesörja repatrieringen avflyktingar. En beredskap måste enligt propositionen finnas för svenskt stöd ochmedverkan i denna FN-insats för avkolonisering. I linje med tidigarestarka stöd för ett fritt har medel för en insats reserverats underdenna anslagspost. Beredskap för andra insatser i för återuppbyggnadm.m. finns under anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. Vissa bidrag utgår som ett återkommande stöd tillverksamhet som regeringen bedömer som angelägen. Under /90räknar regeringen med bidrag fill bl.a. - (), - FNs boende- ochbebyggelsecenter (Habität), - FNs kvinnofond(Unifem), - FNs centrum förtransnationella företag (UNCTC), - svenskaUnicef-kommitténs verksamhet, - bidrag till FNsfrivilliga fond för tortyroffer, - extra bidragtill UNHCRs program - förmånhgkreditgivning fill . har tidigare (prop. 1987/88, bil. 5, UU20, rskr.226 och prop. 1988/89:35, UU12, rskr. 21) beslutat om svenskt deltagande i ennordisk fond för förmånhg kreditgivning till . Mot bakgrund av dettabeslut beräknar regeringen första inbetalning /89 fill ca 62milj.kr. Lika stort medelsbehov beräknas /90. Öm bidrag blirhögre än detta belopp belastar även ökningen denna anslagspost. Genom tekniskt bistånd från bl.a. har u-ländernasdeltagande i de multilaterala handelsförhandlingarna, den s.k. Uruguayrundaninom , underlättats. Vissa råvaruorganisationer arbetar med att stödja u-ländernasansträngningar att få ökad avsättning för sin produktion. /89:UU18dessa och andra handelsrelaterade åtgärder beräknar regeringen ett medelsbehovpå 4 milj.kr. Andra bidrag som återfinns under delposten Övrigt är: - Extra bidragtill studier och utredningar som bedrivs i internafionella organisationer ochsom av regeringen bedöms som angelägna. - till personal- och administrationskostnader i samband medmottagandet i av FN-sfipendiater. - särskilda forskningsprogram avseende med inriktning påbla. södra , landsbygdsstädernas betydelse för utvecklingen i samtmänniskors situation och överlevnadsmöjligheter i arida områden. - information om det mulfilaterala utvecklingssamarbetet. skall, enligt propositionen, inför /90 inkomma meden plan över planerad informationsverksamhet. Beslut om bidragets storlek,fördelning.samt administrafion meddelas i regleringsbrev för budgetåret1989/90. Det multilaterala biståndet som förmedlas genomVärldsbanken, de regionala bankerna och FN-systemet svarar numera för knappten tredjedel av det totala svenska utvecklingssamarbetet. pekar i sin motion U202 på den stora fördelenmed multilateralt bistånd genom att det gör mottagarländerna mindre beroendeav politisk välvilja från enskilda givarländer samt att resurserna kan fördelaspå fler mottagarländer. konstaterar att FN under det senaste åretsynes återvunnit sin förmåga att framgångsrikt arbeta för fred och utvecklingoch att det finns anledning förmoda att detta kommer att ytterligare stärkakraven på biståndsinsatser genom FN-familjen. beklagar att andelensvenskt bistånd som kanaliseras genom de multilaterala biståndsorganen harsjunkit till en nu lägsta nivå. Andelen borde enligt (fp)åtminstone på kort sikt öka med hänsyn till de akuta finansiella problem somorganen har. Motionärerna föreslår därför höjningar av de ipropositionen föreslagna beloppen till vissa internationella organisationernämligen UNDP, UNFPA, , , UNWRA och UNHCR. Vad gäller och UNDPkonstateras det i motion U202 att dessa organ fått minskade resurser under1980-talet vilket slår mot de organisationer som är inriktade på att stödja defattigaste . anser att det borde vara en svenskmålsättning att söka få till stånd ökade resurser till detta arbete. Som grund för en mer aktiv svensk politik i demultilaterala biståndsorganen behövs enligt motion U202 en parlamentarisktförankrad samlad översyn av det svenska multilaterala biståndssamarbetet. (Denna fråga behandlas under avsnittet om riktlinjer i detta betänkande.) Centerpartieträknar i motion U230 upp ett antal av de fördelar som ett 71 multilateraltbistånd genom FN och utveckhngsbankerna har. Dit hör 1988/89:UU18 universalitetoch multiplikatoreffekt samt det faktum att många utvecklingsproblem endastkan lösas genom samordnade internationella eller regionala insatser. Stödettill FN-systemet är enligt (c) en av hörnpelarna i utrikes-ochbiståndspolitik. anser därför att det multilaterala biståndetsandel bör öka. Särskilt kräver (c) ökat anslag fill . Även vänsterparfiet komrnunisterna vill öka anslaget fillUnicef samt fill UNRWA, IPPF och /GATTs internationella handelscentrum. Moderata samlingspartiet betonar i U218 den stora roll somFN-organen spelar i utvecklingsarbetet. , och de regionalabankerna omnämns i motionen. konstaterar (m) att FN-organen tyngs avbyråkrati och bristande effektivitet samt att bör medverka till eneffekfivisering av FNs biståndsorgan. framför i sin mofion U533 att bör gåi ledningen för internationella miljöinvesteringar. anser attbidraget till internationella biståndsprogram bör utökas med 1 miljard somskall användas till skydd av regnskogarna. Enligt utskottets mening bör på allt sätt ge stödåt ansträngningarna att stärka FN polifiskt, organisatoriskt och finansiellt.Ett vikfigt inslag är självfallet bidragen till FNs biståndsverksamhet. Densvenska regeringen arbetar för att organisationerna skall få ökade resurser.Framför allt har i-ländernas generella bidrag till de internationellaorganisationerna i stort sett utvecklats negativt . Det ärutskottets förhoppning att detta förhållande skall ändras. En ökad effektivitetinom organen är, som framförs i motion U202 (fp) och i mofion U218 (m),önskvärd och torde vara ett sätt att öka de större givarländernas bidrag. tillhör tillsammans med de övriga nordiskaländerna tradifionellt de starkaste förespråkarna för FN, vilket även framhållsi propositionen. Detta innebär dock inte att de nordiska länderna inte ser desvagheter som ett system av FNs storlek och komplexitet kan drabbas av. I syfte att studera FN-systemets olika organ och se hurdetta skulle kunna förbättras vad avser resursanvändning och effektivitet harunder 1988 ett särskilt nordiskt FN-projekt inletts. Utskottet har tidigare idetta betänkande berört det nordiska . Utskottet har också ibetänkandet föreslagit en parlamentariskt förankrad samlad översyn av detmultilaterala biståndet. Yrkande 19 i motion U218 (m) får därmed anses besvarat. Det är utskottets förvissning att de svenska bidragen tillFNs operativa verksamhet kommer att fortsatt spela en betydelsefull roll. Detär dock viktigt att finansieringen av organens verksamhet delas mellan fleraländer. Detta borde ligga i de multilaterala organens natur. tillhörredan en av de allra största bidragsgivarna i UNDP, , , , UNRWAsamt till mindre FN-fonder som Kvinnofonden (Unifem) och Narkotikafonden(). kan även vilket omnämns i motion U202 (fp),i vissa speciella fall, t.ex. vad gäller insatser på miljöområdet eller 1988/89;UU18 för demokrafi och mänskliga rätfigheter, genom extra bidrag, stödfill speciell verksamhet e.d. förmå andra bidragsgivare att betala mer. Bl.a. mot denna bakgrund anser utskottet att den avregeringen föreslagna fördelningen av bidragen fill de internafionella organisationernaär rimlig. Utskottet vill erinra om att regeringen har möjlighet att underlöpande budgetår lämna extra bidrag, exempelvis fill det flyktingarbete som UNRWAoch UNHCR bedriver. Yrkandena 30, 31, 33, 34 och 35 i motion U202 (fp),yrkandena 3,4, 5 och 6 i motion U229 (vpk) samt yrkande 4 i motion U230 (c)avstyrks härmed. Vad gäller förslaget i motion U533 (mp) om att anslagetBidrag till internafionella biståndsprogram uppräknas med 1 000 miljoner kronoratt användas till insatser för världens regnskogar får utskottet hänvisa tilldet fidigare avsnitt i detta betänkande som behandlar miljöinsatser. Utskottetvill dock i detta sammanhang framföra att det delar den oro om jordklotetsekologiska balans som ligger till grund för mofionärernas yrkande. Åtgärdertill förmån för regnskogarnas bevarande borde vara av av högsta prioritet.Sverige deltar aktivt i det internafionella arbetet för att komma till rättamed detta globala miljöhot. Utskottet får dock upprepa vad som tidigareframförts, nämligen att i miljösamarbetet med de internationellaorganisationerna i första hand kan uppmuntra dessa att ta ökad miljöhänsyn isin reguljära verksamhet. Resurserna behöver naturligtvis öka men måste enligtvad utskottet tidigare anfört ske genom en rättvis bördedelning. Svenskasärskilda riktade bidrag kan också användas fill atthjälpa organen att integrera miljöhänsyn i programmen. Utskottet delar därvidden uppfattning som framförs i propositionen, nämligen att sådant stöd främst skallinriktas på att stärka att själva göra nödvändiga miljö- ochnaturresursbedömningar. Det delanslag som i och med årets budget inrättats förmultilaterala miljöinsatser har kommit till med tanke på dessa insatser. Detsvenska biståndet till miljöändamål ökar ständigt och skall så göra enligtutskottets uppfattning. Ökningen bör dock, för största effektivitet ochgenomslagskraft, administrativt kunna tas emot av de berörda multilateralaorganen. Härmed avstyrks yrkande 2 i motion U533 (mp). kommunisterna har i en särskild parfimofionom Världsban kens verksamhet (U228) framställt en rad krav på reformer i såväl som i IMF för att skall få ett jämlikt inflytande över organens politik och struktur. Enligt (vpk) måste USAs dominans brytas och 73 röstreglernademokratiseras så att vart land får en röst, dvs. samma system 1988/89;UU18som i FN. borde enligt (vpk) decentraliseras t.ex. genom regionalarådgivargrupper. Därtill måste enligt motion U228 struktur, direktiv,framgångsmetoder och rekrytering inom världsbanksgruppen ändras. Världsbankenoch IMF bör öppna sig för insyn. IMFs strukturanpassningsprogram bör vidare enligt (vpk)förändras så att dessa blir socialt acceptabla, motverkar kapitalflykt,stimulerar produktiva investeringar och en hållbar utveckling. 1 sin motion kräver (vpk) även en redogörelse för deekonomiska, sociala och ekologiska följderna av och . I motion U229 kräver (vpk) att skall säga upp medlemskapeti IFC. 1 motion U211 (vpk) krävs att regeringen skall verka föratt alla lån som gäller skall ta grundläggande miljöhänsyn samt säkerställaursprungsbefolkningens intressen. 1 samma motion krävs att den svenskerepresentanten i verkar för att ett moratorium införs för allanya. större projekt i . Även i motion U222 (mp) kritiseras Världsbankensverksamhet. medlemskap i bör enligt motionärernaifrågasättas och villko-ras så till vida att nya riktlinjer för bankensverksamhet krävs och stöd beviljas endast till ekologiskt sunda projekt. Oro över den effekt olika världsbanksprojekt har på miljönåterfinns även i andra partiers motioner. konstaterar i motionU230 att kritiserats hårt för att bortse från miljökonsekvensernaav sina projekt. måste därför enligt (c) utnyttja sin position iVärldsbanken för att ge miljöfrågorna en betydelsefull roll i bankensverksamhet. konstaterar däremot att en betydelsefullomsvängning skett inom och att en kraftig satsning gjortssåväl organisatoriskt som insatsmässigt på en större hänsyn till miljön.Folkpartiet beklagar att ID As resurser minskat . Det börenligt (fp) vara en svensk målsättning att söka få till stånd ökade resurserbl.a. för vars verksamhet är inriktad på de fattigaste . Fråean om verksamhet och struktur harbehandlats av utskottet . I fråga om kravet på en demokratiseringav vill utskottet, i likhet med vad som skett tidigare, framhållaföljande: är, till skillnad från exempelvis UNDP, en långivan-deinstitution. Som sådan är den beroende av den internationella kapitalmarknadenför sin verksamhet. Medlemmarnas rösträtt i är vägd i förhållandetill storleken av medlemsländernas insatta kapital. Krav av typen "ett landen röst" skulle med stor sannolikhet leda till att de störrebidragsgivarna minskade sina andelar, vilket inte skulle ligga i u-ländernasintresse. Denna röstfördelning innebär inte att synpunkter inte fårgehör i banken, utan så sker i ökad utsträckning. härunder senare år visat ett ökat intresseför samarbete med enskilda organisationer, inte minst organisationer med bas iu-länderna själva. Det är naturligt för dessa organisationer att slå sig sammanoch samarbetasåväl nationellt, regionalt som internationellt. Utskottet kan 1988/89:UU18konstatera att svenskt agerande i Världsbanksgruppen, såväl som inombiståndsverksamheten, generellt sker under löpande samarbete och samråd medfolkrörelser och enskilda organisationer. har såsom framförs i motion U230 (c)kritiserats för att bortse från miljökonsekvenserna av sina projekt. Inte minstefter nordiska påtryckningar låter nu banken i viss utsträckning miljöhänsynprägla verksamheten enligt vad som framgår av motion U230. De strukturanpassningslånsom banken ger tar nu också i ökad utsträckning hänsyn till fattiga grupper.Det framstår dock som särskilt angeläget enligt (c) att föra in miljöperspektivetockså i skuldfrågorna, valutapolitiken och den internationella ränte- ochhandelspolitiken. Utskottet vill med anledning av motion U228 (vpk) ävenframhålla att de strukturanpassningslån som banken ger huvudsakligen går sektor, t.ex. jordbruk eller utrikeshandel. Lånen anpassas efter vartenskilt lands behov och förutsättningar. När nedskärningar görs i ett landsbudget beslutar inte och var nedskärningarna skall göras utansådana beslut fattas av landet i fråga. Den svåra ekonomiska situation sommottagarländerna oftast befinner sig i när en är aktuell, gördem svaga och utan kraft att stå emot de ofta hårda krav som ställs som enförutsättning för lånet. Några alternativ finns sällan. IMFs villkor har därförofta upplevts som tvingande och opåverkbara av mottagarlandet. Utskottet anser dock att även om utvecklingen går mot enökad uppmärksamhet på miljömässiga och sociala effekter av Världsbankensverksamhet återstår mycket att göra. Utskottet utgår ifrån att regeringenkommer att fortsätta sina ansträngningar att förmå att i ökadutsträckning ta sitt ekologiska och sociala ansvar. Ett aktuellt exempel härpåär ett lån på som skall beslutaom . Lånet är tänkt att delfinansiera en utbyggnad av Brasilienskraftverkssektor. Många medlemsländer, däribland , har utifrånmiljöhänsyn anfört tveksamhet till lånet och projektet, vilket bl.a. lett tillatt ett beslut om lånet uppskjutits. Utskottet förutsätter att frågan om Världsbanksgruppensekologiska och sociala ansvar såväl som , ID As och IFCs syfte,mål, effektivitet, öppenhet, organisation m.m. torde kunna undersökas inomramen för den samlade översyn av det multilaterala biståndet som utskottetföreslagit tidigare i detta betänkande. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottetyrkande 3 i motion U211 (vpk), yrkandena 1-5 i motion U222 (mp) och yrkandena1, 3 och 4 i motion U228 (vpk). Yrkande 2 i motion U211 (vpk) och yrkande 7 imotion U230 får anses besvarade. har under senare tidägnat ökad uppmärksamhet åt sociala satsningar och ökat sina insatser i fattiga, skuldtyngda länder, framför allt genom . IDAs utlåning går till till de fattigaste länderna. Enligt utskottets uppfattning stämmer fondens utlåning väl överens med 75