bet · GC01FiU10 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag anser att fortsatt ekonomisk utveckling intefår vara liktydigt med rovdrift och naturförstörelse. Där konflikter uppstårmåste de ekologiska sambanden överordnas de ekonomiska. Det miljöprogram somlagts fram i proposition 1987/88:85 om miljöpolitiken och som kompletterats avriksdagen kan endast ses som en början på ett omfattande arbete med attförbättra miljön. Åtgärder av väsentligt större omfattning måste enligt minuppfattning genomföras skyndsamt och med full kraft. En godmiljö som mål för den ekonomiska politiken (mom. 9) CariFrick (mp) anför: Medhänvisning till yrkandet i motion Fi5 (c) om en god miljö som mål för denekonomiska politiken vill jag anföra följande. Ständigtökad ekonomisk och materiell tillväxt leder till allt snabbare miljöförstöring.Det finns inga påtagliga tecken på att vi är på väg åt rätt håll i dennafråga. All ökad kunskap visar på motsatsen. Det finns långt fler rapporter omförsämringar än om förbättringar. Denökande miljöförstöringen kommer att ställa oss inför rader av ekologiskakatastrofer av det slag som vi fick uppleva i . Vi vetatt våra skogar far illa, att vi har jordbruksgifter i grundvatten och idricksvatten, att markförsurningen bara ökar, osv. Detta medför att vårlivsgrund förstörs alltmer och därmed rycks grunden undan för ett uthålligtfungerande demokrafiskt samhälle. Regeringen tar i sin proposition inte upp delångsiktiga konsekvenserna för landets ekonomi av att naturensproduktionsförmåga på land och i hav kommer att sjunka och i vissa fallreduceras fill noll. En ekonomisk politik som har som ledande riktmärke att ökaförbrukning- 1988/89:FiU10 en av icke förnybara resurser och ökadpenningomsättning leder obönhörli- Särskilda yttranden gen till att vi kommerin i svåra bristsituationer. Detta är en viktig klassfråga eftersom det i deflesta fall är så att de som drabbas av dålig miljö är de som har detekonomiskt svårt i samhället. Den i propositionen föreslagna ekonomiskapolitiken är långsikfigt förstörande-framfidsförbrukande och är därför orimlig- förutsatt att vi är överens om att kommande generationer också har rätt tillgoda och drägliga liv. God miljö som ett viktigt ledmofiv i den ekonomiskapolifiken innebär att vi på allvar måste se över vår ekonomiska politik så attvi kan börja förändra vår livsstil så att vi inte längre aktivt förbrukar vårframfid. Det finns ett klart samband mellan ekonomisk fördelningspolitik ochgod miljö. Det framgår inte av utskottets betänkande att man har förståttdetta. de gröna kommer att återkomma i dessa frågor undermandatperioden. En ny låginkomstutredning (mom. 11) och (båda c) anför: Det är i första hand de redan starka regionerna och devälutbildade som har fått del av de sex senaste årens ekonomiska fillväxt.Storstadsområdena har utvecklats, i många fall på bekostnad av glesbygden. Ochbland de högutbildade har vissa grupper kunnat tillgodoräkna sig storalöneökningar medan de vanliga inkomsttagarna tvingats visa sitt samhällsansvargenom att vara mer återhållsamma. föreslås dessutom stora skattesänkningarför dem med de högsta inkomsterna. har andelen förtidspensionerade ökatkraffigt liksom den indirekta arbetslösheten. Det kan därför finnas goda skäl att nu utvärderasituationen för dem med de lägsta inkomsterna. Ett sådant underlag behövs föratt kunna fatta de rätta politiska besluten . Det finns därförstarka skäl för en ny låginkomstutredning, som kan analysera situationen förlåginkomsttagare. Merkostnadsbidrag (mom. 16) (vpk) anför: Propositionens huvudsyfte vad gäller förslagen inomarbetsmarknadsdepar tementets område är att så snabbt och effektivt som möjligt förse den befintliga produktionsapparaten med arbetskraft. Råder det brist på arbets kraft vid något produktionscentrum skall arbetskraften slussas dit så snabbt som möjligt. Förslaget om ett merkostnadsbidrag är ett av medlen för att underlätta befolkningsomflyttningen. Det är i och för sig bra att människor som tvingas att flytta får ekonomisk hjälp för detta, men det är en förkasfiig politik att även den långsiktiga arbetsmarknadspolitiken skall utgå från att människor skall flytta dit företagen vill, i stället för att utlokaliseraföretag till de regioner där arbetskraften finns, där människor har sin bostad och sina rötter. Det hade varit önskvärt att propositionen innehållit, inte enbartförsta - förband-förslag,utan även förslag om hur vi på skall undvika att 1988/89:FiU10 avfolka stora delar av landet. Ombyggnad av ålderdomshem och servicebostäder föräldre (mom. 29) (), (), (), () och () anför: Vi motsätter oss regeringens förslag att minska stödettill ombyggnadsåtgärder. majoritet har emellerfid i principgodtagit regeringens förslag på denna punkt men föreslår att betydande undantagskall göras. Sålunda skall de äldre, mer förmånliga reglerna tillämpas bl.a.vid ombyggnad av ålderdomshem och servicebostäder för äldre, ombyggnad avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse, installation av hiss och - under vissaförutsättningar - vid ombyggnad av lokaler, kontor och bostadshus som ger ettvisst nettotillskott av bostäder. Om bifaller utskottets förslag i huvudfrågananser vi att de av utskottets majoritet föreslagna undantagen bör genomföras. Stimulansbidrag (mom. 51) (), (), (), () och () anför: Vi motsätter oss regeringens förslag att minska stödettill ombyggnadsåtgärder. Om avvisar regeringsförslaget kommerombyggnadsverksam-hefen att hållas på lämplig nivå. Det finns i det läget intenågot behov av särskilda stimulansbidrag. Tillkännagivande om bostadspolitiken (mom. 52) () anför: Insikter om det nära sambandet mellan energianvändning ibostäder och miljöföroreningar orsakade av förbränning har stadigt ökat desenaste åren. Detta har bl.a. konstaterats av . För attuppnå en kombinerad miljö- och energipolitik har storaansträngningar gjorts inom den byggda miljön vad beträffar energibesparing ochlågenergiteknik. Viljan att investera i energirelaterade förbättringar i redanexisterande byggnader tycks nu minska på grund av billig olja, orimligt lågael-energipriser och slopade stimulanser till energibesparing och alternativaenergikällor. Tendensen är snarare att energianvändningen och därmedmiljöförstöringen ökar. I samband med en ombyggnad kan och bör många åtgärdervidtas för att minska energiförbrukningen och införa miljövänlig teknik, såsom förnybara energikällor, ekologiskt riktig avfallshantering m.m. Om åtgärder av dessa slag samordnas med och ingår som en naturlig del i ombyggnadsarbetena, kan de föverkligas till mycket lägre kostnader än om de införs separat vid ett annat fillfälle. ' Ombyggnader av bostäder är med detta synsätt ettunikt tillfälle att minska både energiförbrukning och miljöförstöring radikalt.Därmed kan man i stor skala också underlätta kärnkraftsavvecklingen vilketenligt regeringen till stor del skall ske genom energibesparing. Eftersom del av vårt befintliga husbestånd skall rustas upp inom de närmaste åren(bl.a. miljonprogrammet) kan införandet av miljövänlig och ekologisk teknik isamband med ombyggnad förväntas få mycket stor verkan. Regeringenhar föreslagit att de statliga räntebidragen vid ombyggnad av befintligabostäder sänks och att räntorna för dessa lån i prakfiken höjs till det dubbla.Förslaget innebär därför att regeringen medvetet motverkar den energi- ochmiljöpolitik som den i andra sammanhang säger sig förespråka och verka för. Miljöpartietde gröna anser att detta är helt fel väg att gå och vill därför att ombyggnadersom genomförs i kombination med de nämnda "ekologiska" åtgärdernaskall undantas från de föreslagna höjningarna av garanfiräntan. Statensåtgärder bör i fortsättningen åtminstone kunna få genomföras med de i daggällande statliga räntebidragen. För att ge "ekologin" en ärligskjuts framåt borde de stödjas också med andra metoder. Meddessa förändringar skulle regeringens förslag kunna få en ny och positivdimension. Merkostnaderna för införande av ekologisk teknik i byggandet skullekunna motiveras ekonomiskt och därmed bli intressant för -marknaden,byggföretag, materialfillverkare, byggare och boende. Detta skulle i sin tur innebäraen kraftfull start för utveckling av framtidsinriktad ekologisk teknik ochbyggnadsmetoder samt verksamt bidra till kärnkraftens avvecklande. 1988/89:FiU10 Särskildayttranden Socialförsäkringsutskottetsyttrande ,f f J''"' 1988/89 :SfU3y Yttrande SfU över proposition 1988/89:47 om vissa ekonomiskpolitiskaåtgärder, m.m., jämte motioner har beslutat beredasocialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1988/89:47om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m., jämte mofioner väckta medanledning av denna, såvitt propositionen och motionerna rörsocialförsäkringsutskottets beredningsområde. De delar av propositionen som rörsocialförsäkringsutskottets beredningsområde är vissa uttalanden avföredragande statsrådet i samband med förslag om vissa anslag inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde (bilaga 3). Anslagen tillhörarbetsmarknadsutskottets beredningsområde. De motioner som väckts med anledning av uttalandena ochsom socialförsäkringsutskottet anser sig ha skäl att yttra sig över ärmotionerna 1988/ 89:Fié (yrkande 3) av m.fl. (m) och 1988/89:Fill(yrkande 1) av m.fl. (fp). Med anledning av propositionen haräven väckts motion 1988/89:Fi4 (yrkande 13) av m.fl. (m), vilkenmotion också berörs i utskottets yttrande. m.fl. påtalar i motion Fiö att väntetidernaför asylsökande är mycket långa och begär i yrkande 3 attasylsökande ges möjlighet att erhålla temporärt arbetstillstånd. I motion Fil 1yrkande 1 begär m.fl. ett förslag som möjliggör förasylsökande att få beredskapsarbete. Utskottet behandlade liknande motionsyrkanden senast isitt av godkända betänkande SfU 1987/88:27. Utskottet (majoriteten)framhöll, liksom vid tidigare ställningstaganden i frågan, att man i förstahand måste komma till rätta med de problem som uppkom genomatt hålla nere handläggningstiderna samt vidhöll att arbetstillstånd bordebeviljas först då uppehållstillstånd ges. Utskottet erinrade vidare om attbl.a. den nya organisationen av invandrarverket kunde förväntas ha storbetydelse för att fakfiskt nedbringa väntetiderna i asylärenden avsevärt.Utskottet pekade också på behovet av att i första hand satsaarbetsmarknadsresurser på flyktingar, som fått uppehållstillstånd. Utskottet vidhåller sin tidigareuppfattning och föreslår att finansutskottet avstyrker bifall till motionernaFiö yrkande 3 och Fill yrkande 1. I motionFi4 kritiserar m.fl. beslut under 198Ö/87(prop. 198Ö/87:107, SfU 20, rskr. 334) att arbetsgivaravgifter skall tas ut på de bidrag enarbetsgivare lämnar fill en s.k. vinstandelsstiftelse, dvs. en stiftelse tillvilken ett företag lämnar medel för att fillgodose de anställdas ekonomiskaintressen. Motionärerna begär i yrkande 13 att beslutar avskaffasocialavgifterna på företagsanknutna vinstandelar. Utskottetbehandlade senast denna fråga i sitt yttrande 1987/88:SfUly fillfinansutskottet. Utskottet (majoriteten) hänvisade därvid fill vad utskottetanfört vid behandlingen av regeringens förslag om uttag av socialavgifter påvinstandelsmedel och såg inget skäl för att frångå sin tidigareuppfattning i frågan. Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning och föreslår finansutskottet att avstyrkabifall till motion Fi4 yrkande 13. 1988/89:FiU10 Bilaga 1Yttrande SfU Stockholmden På socialförsäkringsutskottets vägnar Närvarande: DorisHåvik (s), (), (), (), SiggeGodin (fp), (), (), (),(), (), (), (),(), Margö (vpk), (), MaudBjörnemalm (s) och (). GullanLindblad (m), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet behandlade liknande" och slutar med "Fill yrkande1." bort ha följande lydelse: mening är det av största vikt att handläggningstiderna förasylärenden kortas radikalt. Intill dess så skett utsätts emellertid asylsökandeför mycket stora påfrestningar under påtvingad sysslolöshet medan de väntar påuppehållstillstånd. En del svenskar förstår inte heller att asylsökande intefår förvärvsarbeta utan reagerar negativt mot att de inte försörjer sig genomarbete. Utskottet anser med hänsyn till det anförda att asylsökande bör kunnafå temporärt arbetsfillstånd medan deras ansökan om asyl prövas, och utskottetföreslår att finansutskottet fillstyrker bifall fill mofion Fiö yrkande 3.Härigenom tillgodoses också i huvudsak motion Fill yrkande 1. SiggeGodin och (båda fp) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet behandlade liknande" och slutarmed "Fill yrkande 1." bort ha följande lydelse: Utskottetvill framhålla att asylsökande, som väntar på uppehållstillstånd, underväntetiden utsätts för stora påfrestningar i form av påtvingad sysslolöshet.Många svenskar blir också negafivt inställda av att de asylsökan- de "inte gör någonting".Enligt utskottets uppfattning bör asylsökande ges 1988/89:FiU10 möjlighettill beredskapsarbete, och den s.k. rörliga förmedlingsstyrka som Bilaga 1föresläs i propositionen bör även arbeta med denna uppgift. Utskottet Yttrande SfU föreslår med hänsyn till det anförda att finansutskottettillstyrker bifall till motion Fill yrkande 1. Härigenom tillgodoses också ihuvudsak motion Fiö yrkande 3. 3.Gullan (), (), (), (),(), () och () anser att dendel av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet behandladesenast" och slutar med "Fi4 yrkande 13." bort ha följandelydelse: Utskottetbehandlade senast denna fråga i sitt yttrande 1987/88:SfUly tillfinansutskottet. I en avvikande mening (m, fp, c) utvecklades skälen mot uttagav socialavgifter på vinstandelsmedel. Dessa skäl äger fortfarande gilfighetoch utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker bifall fill motion Fi4yrkande 13. 129 9 1988/89. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. 1988/89:FiU10Bilaga 2 Yttrande JoU har beslutat beredajordbruksutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1988/89:47 omvissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. jämte motioner. yttrande omfattar i huvudsak bilaga 2till propositionen jämte följande motioner: Fi4 av m.fl.(m),yrkande 10, Fi8 av m.fl. (vpk), yrkande 3, Fill av . (fp), yrkande 11, Fi21 av m.fl. (mp), delvis, samt Fi29 avKarl m.fl. (c). Ipropositionen redovisas en bedömning av den svenska ekonomins utveckling 1988- 1990. Bedömningen visar att den höga takten i pris- och kostnadsstegringarnafortsätter att vara det dominerande ekonomiska problemet. Regeringen föreslår insatser för att ökaarbetskraftsutbudet och rörligheten på arbetsmarknaden. Vidare föreslåsåtgärder för att begränsa byggverksamheten. I propositionen aviseras enomläggning av livsmedelspolitiken och tekopolitiken liksom en utredning omkonkurrensförhållandena i den svenska ekonomin. I bilaga 2 redovisar föredragande statsrådet vissa synpunkter på livsmedelspolitikens mål och medel och deninternationella utvecklingen. Anförandet utmynnar i en hemställan (prop. s.41) att bereds tillfälle att ta del av vad föredraganden anfört omlivsmedelspolifikens mål och medel. I sammanfattningen av propositionsbilaga 2 anförs att dennuvarande livsmedelspolitiken kännetecknas av en låg grad av måluppfyllelse,som den bidrar till inflation och begränsar tillväxtmöjligheterna iden svenska ekonomin. Utifrån våra egna nationella mål behöver polifikenreformeras. Behovet av en reform förstärks av de pågåendehandelsförhandlingarna i . Reformarbetet måste enligt föredraganden utgå från att deolika livsmedelspolitiska målen konkretiseras och preciseras samt att nyamedel utarbe- tas för attuppnå dessa mål. En utgångspunkt för arbetet bör vara ett lägre gränsskydd . Därvid skall det pågående arbetet i beaktas. Någon ensidigneddragning av gränsskyddet är inte aktuell för svensk del. En förutsättning äratt andra länder visar prov på samma ansträngningar. En andra utgångspunkt bör enligt propositionen vara att deinterna regleringarna, som i är mer omfattande och svårgenomträngligaän i andra länder, minskas i omfattning och i vissa fall avskaffas. Därvid börtekniken med pris- och avsättningsgarantier omprövas. För det tredje bör nya medel utvecklas för att uppnå deberedskapsmässi-ga, regionalpolitiska och miljömässiga målen. Tidsplanen för reformarbetet bestäms utifrån dels 1985 årslivsmedelspolitiska beslut, dels GATT-förhandlingarnas förlopp. Mot bakgrund av såväl inhemska som internafionellaomständigheter avser föredraganden att föreslå regeringen att tillkalla enparlamentarisk arbetsgrupp som skall fungera som en livsmedelspolifiskberedning. Dess uppgift skall vara att dels utvärdera beslut, delsutforma förslag till en ny livsmedelspolitik i ljuset bl.a. avGATT-förhandlingarnas resultat. Arbetsgruppen skall även behandla en eventuellprovisorisk lösning för i den mån en dylik blir nödvändig med hänsynfill . Konsumenter och producenter skall tillförsäkras goda möjligheter atttillföra gruppen sina erfarenheter och synpunkter. Samtliga opposifionspartier har i följdmotioner framförtsynpunkter på den framtida jordbruks- resp. livsmedelspolitiken. I motion Fi4 (m) anförs att man från moderatasamlingspartiets sida inte har något att invända mot vad regeringen anfört omlivsmedelspolitikens mål och medel. Det är emellertid enligt motionen angelägetatt ett kommmande reformarbete tar hänsyn till berättigade krav hos såvälkonsumenter som producenter. Den takt i vilken den önskvärda avregleringen kanbedrivas bestäms i hög grad av motsvarande utveckling i andra länder. Enligt motion Fi8 (vpk) behövs en sammanhållen nationelllivsmedelspolitik för hela detta område, där sårbarheten minskas samtekologiska och regionalpolitiska hänsyn ökas. Jordbruket är i sin nuvarandeform i hög grad beroende av importerade insatsmedel, där priserna hålls höga pågrund av kartelliknande överenskommelser. Det s.k. världsmarknadspriset är ettkonstlat pris, som styrs av ett fåtal privata storföretag och vissa länder medkonstant överskottsproduktion. Det är enligt motionen missvisande att hävda attlivsmedelspriserna skulle sjunka i avgörande grad, om vi lät"världsmarknadspriserna" slå igenom med resultat att stora delar avdet svenska jordbruket skulle slås ut. För att få så bra och billig mat sommöjligt bör vi trygga vår egen livsmedelsproduktion och i största utsträckninggöra oss oberoende. Ett första steg på vägen mot billigare livsmedel är attslopa matmomsen. I motion Fi 11 (fp) anförs att jordbrukssektorn måstemarknadsanpassas så att överskotten elimineras. Miljöhänsynen måste öka, ochden onda cirkeln med regleringar som ständigt föder nya regleringar måstebrytas. grundinställning är att det är angeläget att värna om ettlivskraftigt svenskt jordbruk, dels för att det producerar livsmedel för vilkavi kan 1988/89:FiU10Bilaga 2 Yttrande JoU påverkakvalitet och produkfionsmetoder, dels för att jordbruket tillför samhället enrad nyttigheter utöver livsmedel. Det har bl.a. stor betydelse för vårberedskap, för miljövården och för regionalpolitik, turism och friluftsliv. jordbrukspolitik måste utgå från en helhetssyn där allt detta vägs in ochinte bara anpassas efter livsmedelsproduktionen. Reformarbetet bör inriktas påfri prisbildning och avveckling av prisregleringslagen. Effekterna av enomställning för lantbrukarna kan mildras, om man inför en generellarealersättning - varigenom lantbrukarna i särskild ordning får betalt förlandskapsvård, beredskap m.m. - och intensifierar pågående försök och forskningför utveckling av lönsam energiodling m.m. på . Det är också rimligtatt jordbruket får en väl tilltagen omställningstid varunder staten lämnarvissa garantier. Internationellt bör verka för en minskning avsubventioner och gränsskydd för jordbruket. Någon ensidig förändring av detsvenska gränsskyddet bör dock ej ske. anför i motion Fi21 att man ställer sig bakomregeringens önskan att reformera jordbruket. Näringens värde frånberedskapssynpunkt understryks. För att minska importberoendet och de negativamiljöeffekterna bör användningen av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedelkraffigt minskas. De relativt höga matpriserna beror enligt motionen till stordel på förädlingsindustrin och handeln samt världens högsta matskatt, momsen.Det bör vara en balans mellan livsmedlens olika kostnadselement. Avsårbarhetsskäl bör vi starta en decentraliseringsprocess för livsmedelsindustrin.Enligt motionen bör hela åkerarealen utnyttjas, i första hand för produktion avbaslivsmedel och i andra hand för energi. Detta ger även positivaregionalpolitiska effekter. En modernisering och förnyelse av det svenskajordbruket måste ha som mål att avveckla kemikaliejordbruket och ge landet ettjordbruk som är uthålligt och resursbevarande och inte bidrar till att förstöravattendrag och hav. Avgifterna på konstgödsel och jordbruksgifter bör höjasmycket kraftigt och återföras som arealersättning till odlarna. Momsen påsvensk basmat bör avskaffas med höjning av den allmänna momsen. motion Fi29 innehåller en utförlig ochgenomgripande diskussion av den framtida jordbrukspolitikens mål och medel.Synpunkterna kan här återges endast i starkt sammanfattad form. Inledningsvisanför motionärerna att behovet av förnybara miljövänliga naturresurser ochkravet på en levande landsbygd är några av de kriterier som måste ligga fillgrund för utformningen av jordbrukspolitiken. Dagens miljösituafion i världenmed storskalig miljöförstörelse genom försurning, förgiftning och klimatförändringarkan leda till att det ekologiska systemets produktionsförmåga kommer attavsevärt nedsättas. Jordbrukspolitiken och beredskapsmålet måste därförutformas med hänsyn till en förändrad miljö- och naturresurssituation.Beträffande konsumentmålet anförs att ett sätt att uppnå rimligare livsmedelspriserär att sänka momsen på mat. Förhållandena inom partihandel och detaljhandel börstuderas med hänsyn till dessas effekter på prisbildning och konkurrens. Ettfolkhälsomål bör uppställas som ett delmål. Livsmedel som producerats på ett iSverige förbjudet sätt bör ej få importeras. Inkomstmålet bör omformuleras såatt det syftar till "rimlig företagsekonomisk lönsamhet." I anslutning till det regionalpolitiska målet bör eftersträvas att 1988/89:FiU10 Bilaga 2 Yttrande JoU insatsernaför jordbruket - liksom för industri och annat näringsliv - utgår ur en samladregionalpolitik. Miljömålet bör innebära att kemikalieanvändningen minimerasoch att växtnäringsläckaget reduceras till en nivå som naturen tål. Alternativaodlingsformer bör utvecklas, och forskning och utveckling inom detta område börfå ökat stöd. Det svenska odlingslandskapet skall nyttjas och hävdas. Nyatyper av jordbruksråvaror bör göras ekonomiskt konkurrenskraftiga genomekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Under rubriken samhällsekonomiskt målanförs att lediga resurser i jordbruket bör utnyttjas för s.k. alternativproduktion av råvara till energi-och industrisektorerna. Beträffande den internationellautvecklingen framhålls att avreglering inte är en fråga för ensamt.Det krävs en ömsesidig avreglering i världen för att inte en ny snedfördelningskall uppstå på den nationella och internationella marknaden. En bättremarknadskontakt i det inhemska prisregleringssystemet förordas. Engrundprincip bör vara att jordbrukarnas inkomster härrör från produceradevaror, inte från "icke-produktion". På åtminstone något område måstefinnas en öppen och obegränsad produktionsmöjlighet. Detta skulle vara möjligtpå energi- och industriråvaruområdet, där de totala volymerna är stora. Utskottet ansluter sig i allt väsentligt fill desynpunkter som framförs i bilaga 2 till proposifionen angåendelivsmedelspolitikens mål och medel. Utskottet anser att denna politik behöverreformeras med hänsyn till både den nationella och internationellautvecklingen. Som framhålls i propositionen bör reformarbetet utgå från att deolika livsmedelspolitiska målen konkretiseras och preciseras samt att nyamedel utarbetas för att uppnå dessa mål. Utskottet har i huvudsak ingen erinranmot föredragandens uttalanden om utgångspunkterna för reformarbetet. Denparlamentariska arbetsgrupp som enligt föredraganden kommer att tillkallasskall bl.a. få i uppgift att utforma förslag till en ny livsmedelspolitikfr.o.m.