bet · GC01KrU2 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 KrU2 Ibetänkandet behandlar utskottet förslag i tre motioner som syftar till ett ökatsamhällsstöd till de ideella folkrörelserna. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Till betänkandet har fogats en reservation och ett särskilt yttrande. 1987/88:Kr409av m.fl. (c) vari yrkas 5.att begär att regeringen framlägger förslag fill ekonomiskastimulansåtgärder för ideellt arbete i föreningar som bidrar fill ökade socialakontakter mellan människor i olika åldrar och olika miljöer, 1987/88:Kr506av och andre vice talman () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en snabb översyn av konsekvenserna av indragnastatsbidrag och/eller nya pålagor från affärsverken m.m. samt förslag sominnebär att de ideella folkrörelsernas arbetsmöjligheter säkras. 1987/88:Kr507av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkrörelsernas roll för demokratins utveckling och ett vitalt samhällsklimat, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samhällets stöd fill ideellt arbete. Imofion Kr409 (c) framhåller motionärerna att de många ideellt arbetande ledarnaoch funkfionärerna i föreningarna utgör en omisfiig tillgäng för samhället. Deerinrar om att funkfionärerna inte endast ställer upp med frivilliga insatserutan även ofta gör ekonomiska uppoffringar. Samhället bör därför enligtmotionärerna stödja och uppmuntra ideella insatser i föreningslivet som bidrartill ökade sociala kontakter mellan människor i olika åldrar och olika miljöer. Folkrörelsernasinsatser på olika områden betonas i motion Kr506 (fp). 1988/89:KrU2 Särskilt nämnsinsatser för opinionsbildning och praktisk verksamhet, t.ex. på det socialaområdet. Motionärerna påpekar att folkrörelsernas verksamhet försvårats genomolika åtgärder från statsmakterna. De nämner särskilt omläggningen av detstatliga stödet till organisafionstidskrifterna samt höjningen av porto- ochteleavgifter. Mofionärerna anser att det är nödvändigt att de ideellafolkrörelserna får en reell kompensation för dessa ökade kostnader. Detta är såmycket mer befogat, anser de, som det statliga stödet inte har räknats upp itakt med inflation och kostnadsfördyringar. Även i motion Kr507 (fp) påpekas att folkrörelserna harfått försämrade ekonomiska villkor. Motionärerna framhåller att stat och kommunbör inta en generös attityd fill ideellt föreningsliv. De hänvisar till desynpunkter som frikyrkoråd fört fram i remissyttrande överfolkrörelseutredningens betänkande (SOU 1987:33) och anför bl.a. följande. Folkrörelserna betyder oerhört mycket för hur samhälletutvecklas. Ett samhälle med starka folkrörelser är bättre rustat att mötasociala problem, att utveckla demokratin och att ge medborgarna möjligheter attförverkliga sig själva. Ett samhälle med vitala folkrörelser blir ett dynamisktoch öppet samhälle. Likriktning, byråkrati och opersonliga kontakter hotar omvi inte lyckas få många människor engagerade och aktiva, med många alternativ. I folkrörelseutredningens (C 86:01) uppdrag (dir. 1986:17)ingick att föreslå åtgärder för att undanröja hinder för att folkrörelser,föreningar och kooperativ skall kunna ta ett ökat ansvar för vissa verksamhetersom helt eller delvis bedrivs i offentlig, framför allt regisamt att se över det statliga stödet till folkrörelserna. avgav betänkandena Jumer vi är fillsammans (SOU 1987:33), Exempelsamling (SOU 1987:34) och Underlagför reformer samt förslag (SOU 1987:35). avlämnade utredningensitt slutbetänkande (SOU 1988:39) Mål och resultat - nya principer för det statligastödet fill föreningslivet. I betänkandet Ju mer vi är fillsammans redovisarutredningen bl.a. att det i finns omkring 145 000 lokala föreningaranslutna fill någon riksorganisation med tillsammans över 31 miljonermedlemmar. Tre av fyra föreningar är anslutna till någon av de 577riksorganisafioner med individuellt medlemskap som finns i civildepartementetsregister. Dessutom finns det ytterligare ungefär 50 000 lokala organisationer,med ett okänt antal medlemmmar, som inte ingår i någon riksorganisation. Deolika föreningarna har olika mål för sin verksamhet. De kan vara idérörelser,intresse- eller identitetsorganisationer eller föreningar för hobbyverksamhet. Utredningen konstaterar att intresseorganisationerna harutvecklats både vad gäller antalet medlemmar och aktiviteterna. hardet uppstått många föreningar av s.k. interaktionstyp, det vill säga t.ex.hobbyföreningar eller gemenskapsföreningar. Däremot tycks de idéburnarörelserna ha problem med stagnerande eller t.o.m. minskande medlemstal och lågaktivitet. Vidare redovisar utredningen att under de senasteårtiondena har antalet 1988/89:KrU2 föreningar med uppgifter att tillgodoseviktiga behov för sina medlemmar inom bl.a. omsorgsarbetet, de sociala samtfrifids- och kulturverksamheterna vuxit kraftigt. Utredningens förslag innebär i huvudsak att ett särskiltforskningsprogram om föreningslivets roll i samhället skall initieras samt attvissa lagar, förordningar och statsbidragsbestämmelser skall ändras. Vidarelämnas vissa rekommendafioner till stat, kommuner och landsting i fråga omavtal med föreningar samt förslag om en mer långsiktigt inriktadbidragsgivning. I betänkandet Mål och resultat lägger utredningen framvissa principer för hur statens stöd till föreningslivet bör utformas.Utredningens bedömning och förslag grundas på en av riksrevisionsverketgenomförd karfläggning av den statliga bidragsgivningen. Det statliga föreningsbidraget bedöms av utredningen uppgåtill sammanlagt ca . Stödet utgår t.ex. fillfolkbildningen, idrott och barn- och ungdomsverksamheter. Därutöver ger statenanslag i form av uppdragsersättningar på ca . Exempel påsådana ersättningar är lönebidrag fill föreningsanställda. Samfiiga departementoch 65 skilda myndigheter berörs av bidragsgivningen, som omfattar 65 skildabidragsformer. Kartläggningen har enligt utredningen visat på ett mycketstort antal skilda regler och förordningar kring den statliga bidragsgivningen.Den har också visat att statsmakterna saknar en samlad syn på sinbidragsgivning. Målen härför är oklart formulerade, och det ärsvårt att utläsa effekterna av bidragsgivningen. I den sammanfattning av en principmodell för statens stödtill föreningslivet som utredningen lägger fram konstateras att det behövs ensamlad syn på den statliga bidragsgivningen inom olika områden. Detta innebäratt vissa gemensamma principer skall vara vägledande för all statligbidragsgivning till föreningslivet. Utredningen anser att en samlad syn kanåstadkommas bl.a. genom att dela upp bidragen i allmänna bidrag ochresultatinriktade bidrag. Uppdragsersättningar bör avföras frånbidragsdiskussionerna. Verksamheternas omfattning och inriktning som grund förbidragsgivningen är en viktig princip. Vidare framhåller utredningen att en utvecklad dialog omvarför olika bidragsformer skall finnas och vilka resultat som önskas skalluppmuntras. Organisationerna kan härigenom fä ökade möjHgheter att påverkabidrags-givningens inriktning. I en framfida bidragsgivning bör enligt utredningenriksdagen fastställa övergripande mål för bidragen och ekonomiska ramar.Organisationerna kan delta i förberedande diskussioner inför dessa beslut. Utredningen framhåller att den framtida bidragsmodellenbör bygga på målbeskrivningar, som utgår från bättre kunskap om föreningslivetsamt en nödvändig dialog mellan organisafionerna och statsmakterna. Då kandagens detaljstyrning ersättas med en friare användning av bidragen. Bidragenbör göras mera långsiktiga och utvärderingen bör ske med treårsintervaller. Samordningen av bidragsgivningen inom regeringskanslietbör förstärkas. Detta kan ske genom utarbetande av en rapport ,som överlämnas till . Utredningsuppdrag i988/89:KrU2 En kommitté med uppdrag att se över reglerna om inkomst-och förmögenhetsbeskattning av sfiftelser och ideella föreningar hartillkallats i februari 1988.1 direktiven (dir. 1988:6) anges bl.a. attkommittén bör undersöka vilka ändringar som kan behövas för att anpassaskattebestämmelserna till den nya sfiftelselagsfiftning som bereds på grundvalav jusfifiedepartementets promemoria (Ds Ju 1987:14) Stiftelser och för att iövrigt åstadkomma en modern och ändamålsenlig beskattning av stiftelser ochideella föreningar. Vidare ingår i uppdraget också att pröva ommervärdeskattereglerna skall göras likformiga för stiftelser och ideellaföreningar. Kommittén har även att se över den s.k. katalogen över inskränktskattskyldiga subjekt i 7 § 4 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. I direktiven påpekas att folkrörelseutredningen i sinabetänkanden (SOU 1987:33-35) Ju mer vi är tillsammans har föreslagit att man isamband med en översyn av skatteförhållandena för ideella föreningar också börutreda följande tre frågor: - attbegränsningar övervägs i fråga om inkomstskattskyldigheten för arvoden ellerrabatter som medlem i ideell eller ekonomisk förening erhåller till följd avideellt arbete för föreningen - att vissaekonomiska föreningar med allmännyttig verksamhet beskattas enligt de reglersom gäller för ideella föreningar - attmervärdeskattskyldigheten för ovannämnda typ av ekonomiska föreningar jämställsmed den som redan gäller för ideella föreningar. I direktiven uttalas att det finns svårigheter att förenade förändringar av beskattningen som folkrörelseutredningen har efterlyst medde tankegångar som ligger bakom utredningsarbetet med ett nytt skattesystem.Kommittén bör dock analysera frågorna och pröva i vilken utsträckning en sådananpassning är möjlig; tillkallades en kommitté med uppgift att bedömaoch föreslå preciseringar av statens regionalpolitiska och sociala ansvar påtele- och postområdena. 1 direktiven (dir. 1988:11) anges bl.a. följande. I uppdraget ingår att precisera ochpostverkets roll och uppgifter. När det gäller teleområdet skall kommitténockså bedöma effekterna av andrahandsuthyrning av överföringskapacitet itelenätet, s.k. tredjepartstra-fik. Kommittén skall vidare föreslå lämpligaformer för förankring av nätutbyggnadsplaner på regional och lokalnivå. När det gäller postverksamheten bör kommittén även överväga frågan om ettsärskilt porto för bl.a. bokförsändelser. I fråga om teleområdet bör kommittén enligt direktivenbedöma vilka särskilda hänsyn som kan tas till olika användargrupper såsomhushåll och företag i glesbygd, ideella föreningar eller människor medfunktionshinder, då taxor och service bestäms för grundläggandetelekommunikationer, och vilka åtgärder som krävs för att möjliggöra sådanahänsynstaganden. Effekterna av sådana åtgärder bör analyseras med hänsyn fillhur de förhåller sig till de olika målen för telepolifiken. Televerketsregionalpolifiska och sociala ansvar bör formuleras av kommittén. Kommitténskall föreslå hur de uppgifter som enligt kommittén bör läggas på televerketskall betalas. Referensgruppenför folkrörelsefrågor(KN 1976: A) i988/89:KrU2 Folkrörelsernasarbetsvillkor i dagens samhälle behandlas i en särskild referensgrupp som ärknuten till . I denna referensgrupp ingår representanter för40 av landets mer betydande organisationer. Gruppen är regeringens kontaktorgani folkrörelsefrågor. Referensgruppen har givit ut en raddebattskrifter. Utskottethar (KrU 1982/83:26, KrU 1984/85:5, KrU 1987/88:3)behandlat motionsförslag om samhällets stöd fill folkrörelserna. Utskottet samfiiga tillfällen understrukit att den verksamhet som bedrivs avfolkrörelserna och det ideella föreningslivet är av största betydelse för vårtsamhällsliv. Vidare har utskottet framhållit att ett aktivt föreningsliv är ennödvändig förutsättning för att människorna skall bli mer delakfiga i detfortsatta samhällsbyggandet - inte minst pä det lokala planet. Utskottet menadeäven att det är viktigt att principen om organisafionernas fria och självständigaställning iakttas på alla nivåer. Våren1988 beslöt på förslag av regeringen (prop. 1987/88:141, KrU1987/88:22, rskr. 1987/88:391) om vissa ändringar i lotterilagen (1982:1011).Dessa ändringar syftade bl.a. till att göra folkrörelsernas lotterier merattraktiva samt att öka föreningarnas utbyte av den lotteri- och spelverksamhetsom förekommer. Deviktiga insatser i vårt samhälle som folkrörelserna har gjort och gör framhållsi de tre här aktuella motionerna. Det är enligt mofionärerna angeläget attfolkrörelsernas verksamhet, som till största delen grundas på ideellt arbete,underlättas genom olika åtgärder från samhällets sida. Imotion Kr507 (fp) uttalas att stat och kommun bör inta en generös attityd tillideellt föreningsliv. Motionärerna understryker bl.a. att ett samhälle medstarka folkrörelser är bättre rustat att möta sociala problem, att utvecklademokratin och att ge medborgarna möjligheter att förverkliga sig själva. Deföreslår att i ett uttalande till regeringen skall ställa sig bakomdessa synpunkter på folkrörelsernas roll. Utskottethar behandlat förslag om folkrörelsernasverksamhet och därvid framhållit den stora betydelse som folkrörelserna har förvårt samhällsliv. Med anledning av de nu föreliggande mofionerna vill utskottetånyo understryka att ett aktivt föreningsliv är en nödvändig förutsättning föratt människorna skall bli mer delaktiga i det fortsatta samhällsbyggandet inteminst på det lokala planet. Folkrörelsernas och föreningslivets arbete grundarsig främst på medlemmarnas ideella insatser. Det är viktigt attorganisationerna står fria och självständiga gentemot olika samhällsorgan ochatt deras rätt att verka på egna villkor bevaras. Medhänvisning till vad som anförts konstaterar utskottet att det råder en bredenighet om betydelsen och vikten av folkrörelsernas verksamhet. Utskottetanser därför att en särskild framställning frän med 1988/89:KrU2anledning av motion Kr507 yrkande 1 inte behövs. Enligt motionerna Kr506 (fp) och Kr507 (fp) harstatsbidragen till folkrörelserna minskat bl.a. genom den avriksdagen beslutade omläggningen av tidskriftsstödet. Motionärernaanser att folkrörelserna bör få kompensation för de minskade statsbidragen.Folkrörelsernas insatser bör enligt motion Kr507 sfimuleras och underlättasgenom att stat och kommuner lämnar ett så generöst stöd som möjligt. Som redovisats i det föregående har folkrörelseutredningeni avlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1988:39) Mål och resultat -nya principer för det statliga stödet till föreningslivet. I betänkandetframhåller utredningen bl.a. att det behövs en samlad syn på den statligabidragsgivningen inom olika områden. Detta innebär att vissa gemensammaprinciper skall vara vägledande för all statlig bidragsgivning tillföreningslivet. Verksamheternas omfattning och inriktning som grund förbidragsgivningen är enligt utredningen en sådan viktig princip. I betänkandetframhålls att den framfida bidragsmodellen bör bygga på målbeskrivningar somutgår från bättre kunskap om föreningslivet samt en nödvändig dialog mellanorganisationerna och statsmakterna. Då kan, sägs det, dagens detaljstyrningersättas med en friare användning av bidragen. Dessa bör också göras meralångsikfiga och utvärderas . Betänkandet är föremål förremissbehandling. Med hänsyn till det pågående beredningsarbetet anser sigutskottet inte böra föreslå någon åtgärd med anledning av motionernaKr506 i här aktuell del och Kr507 yrkande 2. I detta sammanhang vill utskottet även erinra om attriksdagen beslutade om vissa ändringar i lotterilagen (1982:1011).Syftet med dessa ändringar är att ge folkrörelserna ökade möjligheter tillinkomster frän lotterier och spel. 1 motion Kr506 påpekas att föreningarnas ekonomi harförsämrats genom att porto- och teleavgifterna har höjts. Motionärerna begäratt konsekvenserna för folkrörelsernas del av dessa höjningar bör bli föremålför översyn. Med anledning av motionärernas förslag vill utskotteterinra om att utredningen om statens regionalpolitiska och sociala ansvar pätele- och postområdena m.m. (K 1988:02) även skall bedöma vilka särskildahänsyn som kan tas fill bl.a. ideella föreningar då taxor och service bestämsför grundläggande telekommunikationer. Med hänsyn härtill finner utskottet attmotion Kr506 i här aktuell del i huvudsak är tillgodosedd. Den avstyrks iaktuell del. I motion Kr409 (c) yrkas att regeringen skall lägga framförslag fill ekonomiska stimulansåtgärder för ideellt föreningsarbete.Förslaget avser, enligt vad som upplysts, införande av avdragsrätt för utgifteri samband med arbete i ideella föreningar. Som utskottet redovisat i det föregående pågår förnärvarande en översyn av reglerna om inkomst- och förmögenhetsbeskattning avstiftelser och ideella föreningar. I detta sammanhang vill utskottet ävenerinra om att skatteutskottet i yttrande(SkU 1987/88:7 y) till kulturutskottet vid behand- 1988/89:KrU2 lingen avregeringens förslag om kulturmiljövård (prop. 1987/88:104, KrU 1987/88:21,rskr. 1987/88:390) framhöll att skatteutskottet i olika sammanhang uttalat attkulturella och andra allmännyttiga ändamål bör främjas på ett annat sätt ängenom en rätt fill avdrag vid beskattningen. I sitt av godkändabetänkande anslöt sig kulturutskottet fill skatteutskottets uppfattning. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion Kr409 yrkande 5. 1. beträffandefolkrörelsernas roll i samhällsutvecklingen att avslår motion 1987/88:Kr507 yrkande 1, 2. beträffandestatligt stöd till ideella folkrörelser att avslårmotionerna 1987/88:Kr506 i motsvarande del och 1987/88:Kr507 yrkande 2, 3. beträffandeöversyn av post- och televerkens taxor för ideella föreningar att avslårmofion 1987/88:Kr506 i motsvarande del, 4. beträffandestimulansåtgärder för ideellt föreningsarbete att avslår mofion 1987/88:Kr409 yrkande 5. Stockholmden På kulturutskottets vägnar Närvarande:Ingrid (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), SfinaGustavsson (c), (vpk), (), IngegerdSahlström (s), () och (). Stimulansåtgärder för ideellt föreningsarbete (mom. 4) JanHyttring och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 6 börjar med "" och på s. 7 slutar med "yrkande 5" bort ha följandelydelse: Detarbete som de ideellt arbetande ledarna och funktionärerna i föreningarnautför är som motionärerna påpekar en stor tillgång för Det förekommerofta att detta arbete är förknippat med 1988/89:KrU2 ekonomiskauppoffringar. Detär därför angeläget att ideella insatser på allt sätt får stöd och uppmuntran.Enligt utskottets mening bör alltså förslag till ekonomiska stimulansåtgärderför ideellt arbete utarbetas och föreläggas . Härvid bör beaktas desynpunkter som förs fram i motion Kr409, bl.a. möjligheten att införa rätt tillavdrag vid beskattningen för utgifter i samband med arbete i ideellaföreningar. anfört med anledning av motion Kr409 yrkande 5 bör ges regeringenfill känna. dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 4. beträffande stimulansåtgärder för ideellt föreningsarbeteatt med anledning av motion 1987/88:Kr409 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Särskilt yttrande (mom.2) MargaretaFogelberg och (båda fp) anför: Deideella föreningarna gör viktiga insatser i vårt samhälle. Det är därförbeklagligt att föreningarnas ekonomiska arbetsvillkor harförsämrats genom olika åtgärder från statens sida. Indragningen av statens stödtill organisationstidskrifter och höjningen av post- och teletaxor är exempelpå sådana åtgärder. Vi anser att det är angeläget att det frivilliga arbete somutförs av föreningarna får stöd och uppmuntran genom en generös statligbidragsgivning. Vi förutsätter att frågan om hur de ideella föreningarnasekonomiska situafion skall kunna förbättras beaktas i den pågående beredningenav folkrörelseutredningens förslag.