bet · GC01SoU6 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet delar bedömningarna i motion So28 (fp) att detär viktigt att särskilt förhållandena inom långvärden förbättras. Aväldrepropositionen framgår att av dem som vårdas inom den somatiskalångtidssjukvården har eget rum. Utskottet anser att staten börstimulera landstingen att snabbare bygga om långvårdskliniker och lokalasjukhem. Detta kan lämpligen ske genom ett tidsbegränsat statsbidrag. Ettsådant statsbidrag bör vara prestationsrelaterat. Enligt utskottets mening kandet vara rimligt att staten anslår 100 milj.kr. under en femårsperiodtill en sådan verksamhet. Regeringen bör utforma villkoren för att erhållastatsbidrag. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag i denna fråga. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion So28(fp) yrkande 5 bör ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder mom. 14 bort ha följande lydelse: 14. beträffande statsbidrag förombyggnad av institutioner att med anledning av motion 1987/88:So28yrkande 5 som , sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Dagvård för äldersdementa (mom. 16) (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 8." bort haföljande lydelse: 51 De som drabbas av en demenssjukdom skall enligt utskottetsmening så 1988/89:SoU6 länge som möjligt få bo kvar hemma och vårdas isitt hem om de själva önskar det. Detta förutsätter en god planering av vårdinom familjen och av andra vårdgivare. För många demenssjuka är dagsjukvärdkombinerat med eget boende ett gott alternativ. Utskottet delar bedömningen i motion So28 (fp) att det ärangeläget med en satsning på dagvård för äldersdementa. Ett rimligt mål börenligt utskot-tet.vara att alla dementa skall erbjudas plats i dagvård inom entioårsperiod. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder mom. 16 bort ha följande lydelse: 16. beträffande dagvård föräldersdementa att med anledning av motion 1987/88:So28 yrkande 8 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Statsbidrag till gruppboende för äldersdementa(mom. och (båda fp)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet delar" och på s. 21 slutar med "yrkande9." bort ha följande lydelse: Utskottet delar propositionens och motionärernasuppfattning att en utbyggnad av gruppboendet för de äldersdementa är ytierstangeläget. Samhället bör på olika sätt stimulera till en sådan utbyggnad. Såbör t.ex. regelsystem inom bostadslånegivningen utformas så att de underlättaren utbyggnad av gruppboendet. Utskottet anser vidare och därvid delar utskottetbedömningarna i motion So28 (fp) att staten genom ett tidsbegränsatstatsbidrag bör stimulera kommuner och landsting att snabbare övergå till nyaboendeformer av typ gruppboende för äldersdementa. Utskottet finner detrimligt att staten anslår 100 milj.kr. till ensådan verksamhet. Regeringen bör utforma villkoren för att erhålla statsbidrag.Utskotiet förutsätter att regeringen återkommer till medförslag i denna fråga. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion So28(fp) yrkande 9 bör ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder mom. 17 bort ha följande lydelse: 10. beträffande statsbidrag tillgruppboende för äldersdementa att med anledning av motion1987/88:So28 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Schablonbidrag till (mom. 18) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "yrkande 7. "bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående framhållit betydelsen avden sociala hem tjänsten när det gäller utformningen av äldreomsorgen inför 90-talet. skottetdelar bedömningen i motion Sol (vpk) att det utöver årsarbetarbi- 1988/89:SoU6draget behövs ett särskilt riktat statsbidrag för att den sociala hemtjänstenskall kunna byggas ut kvantitativt och kvalitativt. Utskottet finner det rimligtatt ett sådant konstrueras på ett liknande sätt som det schablonbidrag perpensionär som utgått parallellt med årsarbetarbidraget. Ett sådantschablonbidrag kan lämpligen ligga på nivån . per ålders- ochförtidspensionär. Regeringen bör utforma de närmare bestämmelserna och snaraståterkomma till med förslag. Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Sol (vpk)yrkande 7 bör ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder mom. 18 bort ha följande lydelse: 18. beträffande schablonbidrag tillhemtjänsten att med anledning av motion l988/89:Sol yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Vårdpersonalens arbetstider (mom. 21) (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjarmed "I några" och slutar med "berörda delar." bort haföljande lydelse: I motion Sol (vpk) m. fl. ställs krav på sänkt arbetstidför vårdpersonalen. Många trivs med arbetet inom den sociala , men arbetstyngden är för stor. En kortare arbetsdag skulle minska arbetstyngden. Utskottet delar motionärernas bedömning att man nu måste inrikta sig pä sex tim mars arbetsdag med bibehållen lön inom . En del av denna , . arbetstidsförkortning skulle kunna ge utrymme för andra aktiviteter, såsom fortbildning, handledning och kamratstöd. En kortare arbetsdag skulle också innebära en ökad tjänstgöringsgrad för den alldeles över vägande delen av personal, som ju arbetar deltid. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionernaSol (vpk) yrkande I och So27 yrkande 6 delvis bör ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställanunder mom. 21 bort ha följande lydelse: 21. beträffande vårdpersonalensarbetstider att med anledning av motionerna l988/89:Sol yrkande I och1987/88 :So27 yrkande 6 delvis som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Vårdpersonalens arbetstider (mom. 21) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 29 börjarmed "Vid sin" och slutar med "berörda delar." bort haföljande lydelse: Den nuvarande bristen på vårdpersonal har ett samband medvårdarbe tets tyngd och samhällets låga uppskattning uttryckt i ekonomiska termer. En åtgärd som skulle minska tyngden som den skulle öka det ekonomiska erkännandet vore att utan att sänka lönen förkorta arbetstiden. Mångalandsting har utarbetat konkreta förslag till olika försöksverksam- ]988/89:SoU6 heter med kortare arbetsdag, men genomförandet har stupat i bristpå bl.a. pengar. Utskottet anser det viktigt att möjligheter skapas för attsådana verksamheter skall kunna komma till stånd. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionernaSo27 (c) yrkande 6 delvis och motion Sol (vpk) yrkande geregeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under mom. 21 bort haföljande lydelse: 21. beträffandevårdpersonalens arbetstider attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:So27 yrkande 6 delvis och1988/89:Sol yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Normer för personaltäthet (mom. 22) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "Utskottet konstaterar" och på s. 30 slutar med"yrkandena 5 och 6." bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att mänga av debrister i kvalitet som bl.a. tar sig uttryck i attinstitutionsrutiner tillämpas är en direkt följd av ett otillräckligt antalanställda. Att många hjälptagare blir isolerade i hemmet och ställs utanfördelaktigheten i samhället beror inte på att vårdpersonalen saknar vilja utan påatt den saknar tid. På samma sätt är den otillräckliga personaltätheten orsakentill att de som vårdas på institutioner inte själva får bestämma över mattider,sänggäende och andra viktiga personliga behov. 1 den situationen är detpoänglöst att tala om att personalen måste vara lyhörd för varje individsönskemål och att detta skall sättas i centrum. Då vårdinnehållet sålunda ärdirekt avhärigigt personaltätheten både i öppen och sluten vård, anserutskottet att nya normer för personaltäthet inom olika vårdformer bör utarbetasoch antas som komplement till hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen.Regeringen bör uppdra åt att utarbeta sådana normer. Vad utskottet här anfört med anledning av motion Sol (vpk)yrkande 5 och 6 bör ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under mom. 22 bort haföljande lydelse: 22. beträffandenormer för personaltäthet attriksdagen med anledning av motion l988/89:Sol yrkandena 5 och 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Statligt stöd för utbildning inom (mom.24) (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjarmed "Inte heller" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks." bort ha följande lydelse: Med denekonomiska situation som råder i många kom- 54 munerfinns en uppenbar risk för att en stor del av personal 1988/89:SoU6 intekommer att få möjlighet till utbildning inom yrkesområdet. anserdärför och därvid delar utskottet den uppfattning som framförs i motion Sol(vpk) att utbildning för social hemtjänst bör genomföras med statligtstöd genom länsarbetsnämnderna. Vad utskottet sålunda anfört bör gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder mom. 24 bort ha följande lydelse: 24. beträffande statligt stöd förutbildning inom att med anledning av motion l988/89:Solyrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utvidgad rätt till ersättning och ledighet (mom.26) och (båda fp)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Yrkandena i" och slutar med "Motionernaavstyrks." bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motionerna Sf268 (fp) ochSf298 (fp) att rätt till ersättning och ledighet bör införas även för föräldrarsom vill vårda ett svårt handikappat vuxet barn när barnet blir sjukt.Utskottet anser att regeringen bör utforma förslag till en sådan lagstiftningoch därefter återkomma till . Vad utskottet nu anfört med anledningav motionerna Sf268 (fp) yrkande 5 delvis och Sf298 yrkande 1 delvis bör gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder mom. 26 bort ha följande lydelse: 26. beträffande utvidgad rätt tillersättning och ledighet att med anledning av motionerna 1987/88:Sf268yrkande 5 delvis och 1987/88:So298 yrkande 1 delvis som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Frivillig försäkring (mom. 27) , Per Stenmarck och (allam) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjarmed ''delar" och slutar med " sålunda Sf294(m)." bort ha följande lydelse: anser att det vore värdefullt om den nuföreslagna rätten till ersättning och ledighet kunde förstärkas med enfrivillig försäkring inom den allmänna försäkringens ram som skulle möjliggöraatt ersättning utgick vid vård av nära anhörig. Utskottetanser därför i likhet med motionären i motion Sf294 (m) att hosregeringen bör begära en utredning om utvidgad vårdförsäkring. Vad utskottetsålunda anfört bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan undermom. 27 bort ha följande lydelse: ll.beträffande frivillig försäkring att med anledning av motion 1987/88:Sf294 som sin me ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 55 Villkorenvid växelvård (mom. 28) 1988/89:SoU6 (), (), () öch () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjarmed "delar" och slutar med "yrkande 7avstyrks." bort ha följande lydelse: Som framhållits i motion So29 (c) utgör den nuvarandetillämpningen av pensionssystemets regler om när makar som båda är pensionärerskall betraktas som ensamstående resp. samboende pensionärer i mänga fall ettekonomiskt hinder för s.k. växelvård. Utskottet tillstyrker därför förslaget iden nämnda motionen So29 (c) om att skall begära förslag frånregeringen i syfte att skapa bättre villkor för anhörigas insatser vid sådanvård. här anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder mom. 28 bort ha följande lydelse: 28. beträffande villkoren vid växelvårdatt med anledning av motionerna 1987/88:So29 yrkande 2 och1987/88:So27 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Utvidgad skattefrihet för hemvårds- och hemsjukvårdsbidrag (rnom. , Per Stenmarck och (allam) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med " So32 (m) yrkande6." bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det behövs åtgärder för att minskapensionärernas marginaleffekter. Utskottet delar bedömningen i motion So32 (m)att en mer generell skattefrihet för hemsjukvårds- och hemvårdsbidrag, främstmed hänsyn till konsekvenserna för pensionärer, bör aktualiseras. Möjligen kanskattefriheten tänkas bli förbehållen endast pensionärer. Regeringen bör enligtutskottets mening göra närmare överväganden och återkomma med förslag tillriksdagen i frågan. sålunda anfört bör ge regeringen till känna. e/5att utskottets hemställan under mom. 31 bort haföljande lydelse: 31. beträffande utvidgad skattefrihet för hemvårds- ochhemsjukvårdsbidrag attriksdagen med anledning av motion 1987/88:So32 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till'känna vad utskottet anfört, Den kommunala planeringen (mom. 32) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjarmed "Utskottet har" och på s. 39 slutar med "i fråga." bortha följande lydelse: Utskottetdelar den bedömning som görs i motion So2 (vpk) att det är 56 angelägetatt planeringen kan följas centralt för att avstämningar skall kun- 1988/89 :SoU6 na göras om hur de fastställda målen uppfylls. Socialstyrelsenbör därför få i uppdrag att på lämpligt sätt följa och redovisa den kommunalaplaneringen inom äldreomsorgen. Vad utskottet sålunda anfört bör geregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under mom. 32 bort haföljande lydelse: 32. beträffandeden kommunala planeringen attriksdagen med anledning av motion l988/89:Sol yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Forskning om demenssjukdomar (mom.33) och (båda fp)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "Som nämnts" och slutar med "yrkande 7." bort haföljande lydelse: Kunskaperna om demens är alltför liten. Ofta förväxlasdemens med vanligt åldrande. Det är en vanlig föreställning att den tilltagandeförvirringen är en naturlig följd av att man blir gammal. Denna uppfattning ärspridd bland både allmänhet och politiker och tjänstemän, som skall fattabeslut i dessa frågor. Konsekvensen blir ofta helt orimliga krav på de anhörigaoch otillfredsställande eller utebliven vård för den sjuke. Utskottet anser och därvid delar utskottet bedömningen imotion So28 (fp) att kunskapen om demenssjukdomarnas orsaker och möjlighetertill rehabilitering måste öka. Det är viktigt att stödja fortsatt forskninginom detta området för att kunna ge de dementa bästa tänkbara hjälp. här anfört bör ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under mom. 33 bort haföljande lydelse: 33. beträffande/ow/rn/ngom demenssjukdomar attriksdagen med anledning av motion l987/88:So28 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Kommunernas efterlevnad av lagarna (mom. 37) (vpk) anser e/attdendel av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med"1 betydande" och slutar med "yrkande 4." bort ha följandelydelse: finns en rad rättigheter fastställda i lag.Detta gäller särskilt hälso- och sjukvårdslagen, socialtjänstlagen och lagen om särskilda omsor ger om psykiskt utvecklingsstörda. Ändå är det många kommuner och landsting som inte fullföljer sina lagstadgade skyldigheter. Erfarenheten har visat att inte ens domstolsutslag i tvister om service och omsorg uppfat tas som tvingande av huvudmännen. Utsk,ottet anser mot denna bakgrund att hos regeringen skall begära lagförslag som möjliggör att kom muner och landsting som inte fullföljer sina lagstadgade skyldigheter åläggs vitesföreläggande. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion Sol(vpk) yrkan- 1988/89:SoU6 de 4 bör ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan undermom. 37 bort ha följande lydelse: 37. beträffande kommunernas efterlevnad avlagarna att med anledning av motion l988/89:Sol yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ersättning och ledighet för närståendevård (mom. 25 och26) (), () och ()anför: Vi delar utskottets bedömning att en mera begränsad rätttill ledighet för värd av svårt sjuk anhörig och med ersättning enligtinkomstbortfallsprincipen bör införas . Vi anser dock att man i det kommandearbetet bör inrikta sig på att anhöriga som deltar i vården av sjuka anhörigaskall anställas av kommunen eller och på samma sätt som annan vårdpersonalfå lön för sitt arbete. 1proposition 1987/88:176 framlagda lagförslag 1988/89:SoU6 1 Förslag till ''8 Lag omersättning och ledighet för närståendevård Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelserom rätt till ersättning och ledighet i samband med att en svårt sjuk personvårdas av en närstående. 2 § Ersättning utges frånsjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Frågor om ersättning handhas av ochde allmänna försäkringskassorna. 3 § Som villkor för lagens tillämpning gäller att vårdenges här i landet och att vårdaren och den sjuke är inskrivna hos allmän försäkringskassa enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 4 § En närstående som vårdar någon som är svårt sjuk ihemmet eller i annan enskild bostad har rätt till ersättning för tid då han avstår frånförvärvsarbete i samband med vården. Om vårdaren får oreducerade löneförmåner under tid då hanbedriver studier, jämställs avstående från studier med avstående frånförvärvsarbete vid tillämpning av föreskrifterna om ersättning enligt dennalag, i den mån vårdaren går miste om löneförmånerna. 5 § Ersättning utges med belopp motsvarande vårdarenssjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring med de avvikelser som följer av 8 och 6 § Ersättning utges för högst 30dagar sammanlagt för varje person som vårdas. 7 8 Hel ersättning utges till envårdare som avstår från förvärvsarbete. Halv eller fjärdedels ersättning utgestill en vårdare som arbetar högst hälften respektive högst tre fjärdedelar avden tid han skulle ha arbetat om han inte vårdat den sjuke. Vid beräkning avantalet dagar med rätt till ersättning anses med halv eller fyradagar med fjärdedels ersättning som . Om någon vårdar mer än en person under samma tidberättigar det inte till ytterligare ersättning. 8 § Ersättning beräknas för hela den tid som förmånenavser enligt 3 kap. 10 a§ lagen (1962:381) om allmän försäkring när ersättningen utges på grundval av sjukpenninggrundande inkomst av anställning och enligt 10 b § nämnda kapitel när den utges på grundval av sjukpenninggrundande inkomst av såväl anställning som annat förvärvsarbete. 1 fall som avses i 3 kap. 5 § femte stycket samma lag beräknas ersättningen dock inte på grundval ay den sjukpenninggrundande inkomst som följer av första-tredje styckena i den paragrafen. Ersättning som utges på grundval av enbart inkomst avannat förvärvsarbete beräknas enligt 3 kap. 4 § första stycket lagen om allmänförsäkring. 9 § Utan hinder av föreskrifterna i 8 § första stycketberäknas ersättning 4 § första stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring jo 1. när någon skall uppbära ersättning för tid då annarshavandeskapspenning eller föräldrapenning skulle ha uppburits, och 2. i fall som avses i 3 kap. 10 c § första stycket 1 och 4samt andra stycket 1988/89:SoU6 lagen om allmän försäkring. 10 § Ersättning för vård av en personfår inte utges till flera vårdare . 11 § Ersättning utges inte i den månvårdaren för får sjukpenning, havandeskapspenning ellerföräldrapenningförmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring ellersjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller fårmotsvarande ersättning enligt annan författning eller på grund av regeringensbeslut i ett särskilt fall. Utan hinder härav utges dock ersättning enligtdenna lag om den avser annan tid än den andra ersättningen. 12 § Föreskrifterna i 3 kap. 15 §första stycket a)-d) och tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkringskall tillämpas även i fråga om ersättning enligt denna lag. Ansökan och beslut om ersätining m.m. 13 § Den som önskar få ersättningskall göra skriftlig ansökan hos den allmänna försäkringskassa där han ärinskriven. Denna försäkringskassa prövar ersättningsfrågan. Kassan får dockuppdra åt en annan försäkringskassa att verkställa prövningen. 14 8 Till ansökan skall fogas ettutlåtande av en läkare som ansvarar för den sjukes vård och behandling.Utlåtandet skall innehålla uppgift om den vårdades sjukdomstillstånd. Kravet på läkarutlåtande gäller inte om det hosförsäkringskassan finns utredning om förhållande som avses i första stycket ochutredningen är tillräcklig för att bedöma ersättningsfrågan. 15 8 lärendet skall framgå att densjuke har gett sitt samtycke till vården. Om den sjuke på grund av sitttillstånd inte kan ge sitt samtycke, skall i stället detta framgå. 16 8 Ersättning får inte utges för tidinnan anmälan om vården har gjorts hos den allmänna , om detinte mött hinder att göra en sådan anmälan eller annars särskilda skälmotiverar att ersättning utges. 17 § skall besluta omåterbetalning av ersättning, om den som mottagit ersättning genom oriktiga uppgifter eller genom underlåtenhet att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet eller på något annat sätt har förorsakat att ersättning har lämnats felaktigt eller lämnats med för högt belopp. Detsamma gäller om ersättning i annat fall har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha insett detta. Om det finns särskilda skäl, får helt eller delvis efterge beloppsom skall återbetalas. Om återbetalningsskyldighet har ålagts någon enligt förstastycket, får kassan vid senare utbetalning till denne hålla inne ett skäligtbelopp i avräkning på vad som har utgetts för mycket. Avdrag på en ersättning enligt denna lag får vidare görasom någon av en allmän försäkringskassa har ålagts återbetalningsskyldighet fören ersättning som har utgetts på grund av en annan författning. av beslut om ersätining 1988/89:SoU6 18 §Föreskrifterna i 20 kap. 10-13 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring om omprövning och ändring av försäkringskassas beslut samt om överkla gande av försäkringskassas och försäkringsrätts beslut tillämpas även i ärende om ersättning enligt denna lag. Omprövningen skall i försäkringskas san göras av socialförsäkringsnämnd ombeslutet gäller en fråga som avses i 17 §. Ett beslut i ett ärende om ersättning enligt denna lagskall gälla , om inte något annat anges i beslutet eller bestäms aven domstol som har att pröva beslutet. övriga bestämmelser om ersätining m.m. 19 8 I fråga om ersättning enligt denna lagtillämpas även följande föreskrifter i lagen (1962:381) om allmän försäkring, nämligen 17 kap. 1 § första stycket omsammanträffande av förmåner, 18 kap. 2 § om riksförsäkringsverketstillsyn, 20 kap.2 a § om provisoriskt beslut, 20 kap. 5 § om preskription. 20 kap. 6§ om förbud mot utmätning och om överlåtelse. 20 kap. 8§ om uppgiftsskyldighet. 20 kap. 168 om verkställighetsföreskrifter. Rätt till ledighet m.m. 20 8 En arbetstagare har rätt till hel ledighet från sittarbete under tid då han uppbär hel ersättning enligt denna lag och till förkortningav arbetstiden till hälften eller till tre fjärdedelar under tid dä han uppbärhalv eller fjärdedels ersättning. 218 Avtal är ogiltiga i den mande upphäver ellerinskränker en arbetstagares rätt till ledighet enligt denna lag. 22 8 Om en arbetstagare vill utnyttjasin rätt till ledighet skall han underrätta arbetsgivaren.1 samband med underrättelsen skall arbetstagaren ange hur länge han avser attvara ledig, om det kan ske. 23 8 En arbetstagare får avbryta enpåbörjad ledighet och återuppta arbetet i samma omfattning som före ledigheten. 24 8 En arbetstagare får inte sägasupp eller avskedas enbart av det skälet att arbetstagaren begär eller tar ianspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag.