bet · GC01KrU7 · 1988-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsbetänkande /89 :KrU7 I betänkandet behandlas fyra motioner om ett ersättnings-eller avgiftssystem som ger konstnärerna del i det ekonomiska utbytet vidvidareförsäljning av konst. I ärendet diskuteras tvä alternativa lösningar, ensom är av upphovsrättslig natur och en som innebär att en offentligrättsligavgift eller skatt tas ut. Motionerna har remissbehandlats. ochlagutskottet har yttrat sig i ärendet. framhåller att kulturarbetarnas ekonomiskavillkor inte är tillfredsställande trots de insatser som gjorts av stat,landsting och kommun. Inte minst många bildkonstnärer lever under villkor sombehöver förbättras. Det finns enligt kulturutskottets mening tungt vägande argumentför ståndpunkten att konstnärerna genom ett ersättnings- eller avgiftssystemskall få del i det ekonomiska utbytet av yrkesmässig vidareförsäljning avkonst. Utskottet anser att de argument som talar emot ett sådant system intebör hindra en ingående prövning av de förslag som finns i motionerna. Då det gäller ställningstagandet till de konkretamotionsyrkandena hänvisar utskottet till att upphovsrättsutredningen tar uppspörsmålet om ersättning till konstnärer vid vidareförsäljning av konst underden nu pågående etappen av utredningsarbetet. I likhet med lagutskottet anserkulturutskottet att det är nödvändigt att man avvaktar utredningensställningstagande till frågan om sådan ersättning. När utredningensredovisning i detta hänseende föreligger bör, i enlighet med vad lagutskottetföreslagit, det i ärendet aktuella spörsmålet i hela dess vidd tas upp tillprövning av regeringen. Vidbetänkandet fogas två reservationer. 1987/88:Kr222 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en avgift på yrkesmässig andrahandsförsäljning avkonst. 1987/88:Kr242 av m.fl. (c) vari yrkas 1 1988/89. Rättelse: S. 14 Tillkommit, ompaginering därefter och pås. 9. att hos regeringen begär utredning ochförslag om avgift pä 1988/89:KrU7 vidareförsäljning av konst i enlighetmed vad som anförts i motionen. 1987/88:Kr309 av och ()vari yrkas au hos regeringen begär utredning och förslag om införandeav en vidareförsäljningsavgift av den karaktär som skisserats i motionen. 1987/88:Kr310 av (vpk) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till beskattning avandrahandsförsäljning av konst i enlighet med vad som anförts i motionen. Utskottet har inhämtat yttranden över motionerna frånbl.a. vissa myndigheter och organisafioner (se nästa avsnitt). Utskottet har vidare i ärendet inhämtat yttranden frånskatteutskottet (1988/89:SkUly) och lagutskottet (1988/89:LUly). Yttrandenafogas vid betänkandet som bilaga I och 2. Utskottet har inhämtat yttranden över motionerna frånkonstnärsnämnden, , , statens konstmuseer,upphovsrättsutredningen, (), Konstnärliga och litterärayrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), Aktiebolaget (), Aktiebolaget (), BeijersAuktioner/(Beijers), konst-och antikhandlareförening och Svenska föreningen för upphovsrätt. KLYS har isin tur inhämtat yttrande från (), FöreningenSvenska tecknare. Föreningen och industriformgivare() och . har överlämnat enpromemoria med titeln , vilken upprättats av nämndens kanslichefStig . Sedan remissbehandlingen avslutats, har KLYS inkommit med enskrivelse, vari organisationen redovisar vissa synpunkter på innehållet inämnda promemoria, bl.a. beträffande gällande mervärdeskatteregler för konsthandeln. Yttranden har även inkommit frän Stockholmshandelskammare, allmänna konstförening (SAK) och (). Yttrandena redovisas i bilaga 3. Vissa avsnitt sominnehåller endast uppgifter av faktanatur, exempelvis redovisning förmotionerna, har dock uteslutits i bilagan. Vissa redaktionella ändringar harocksä gjorts. Myndigheter på kulturområdet och konstnärsorganisationernaär positiva till en avgift vid vidareförsäljning av konst. Konsthandeln ochriksskatteverket är negativa till motionsförslagen. för upphovsrätt hänvisar till upphovsrättsutredningens /89:KrU7 arbete. konstaterar att det inte skulle medföranegativa konsekvenser för konstnärerna om en avgift införs. Nämnden anför atten möjlig lösning skisseras i den av nämndens kanslichef utarbetade promemorianKonstavgift, som överlämnas till kulturutskottet. 1 promemorian föreslås att enavgift om på försäljningssumman tas ut pä yrkesmässigandrahandsförsäljning av konst, a//skyldigheten att eriägga avgift reglerasgenom ett avtal mellan ä ena sidan staten och ä andra sidan auktionsfirmornaoch kosthandeln, innebärande att staten avstår frän en sä stor del avmervärdesskatten på andrahandsförsäljningen av konst som motsvaras avfemprocentavgiften samt a//avgiften skall inkasseras, förvaltas och fördelasav en särskild fond, knuten till konstnärsnämnden, och med en styrelse sombestår av konstnärer och företrädare för auktionsnäringen, konsthandeln ochstaten, varvid konstnärerna skall vara i majoritet. hänvisar till konstnärsnämndensutredningsarbete. ser det som mycket angeläget att alla möjligheteratt finna väl fungerande kompletterande former för stöd till bildkonsten ochbildkonstnärerna tas till vara. anser att frågan om avgift vidauktionsförsäljning bör utredas vidare så att man hittar denlämpligaste konstruktionen. Det gäller att undvika de nackdelar som ärförknippade med både den norska modellen och droit de suite. Det finns annarsrisk att avgiftsbeläggning indirekt drabbar konstnärerna och att stödet intehittar fram till dem som bäst behöver det. Statens konstmuseer stöder starkt envidareförsäljningsavgift under förutsättning att resurserna kommer inte barakonstnärerna utan även allmänheten till godo. Administrativt är det enklastatt all andrahandshandel med konst beläggs med samma avgift och att konstnärernafår den del av intäkterna som motsvarar handeln med modern konst medankulturinstitutionerna får den del som motsvarar handeln med antikviteter. Dendel som tillfaller konstnärerna kan gå antingen till upphovsmännen eller derasefterlevande, eller till konstnärskollektivet och fördelas efter kriterierliknande författarfondens. Myndigheten tar ocksä upp frågan om inrättande aven fond för inlösen av särskilt betydande kulturföremål. Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS)t\\\styr-ker en vidareförsäljningsavgift. Den bör minst motsvara denersättning som auktionsfirman betingar sig och därför vara lägst avinropssumman. En avgift är principiellt upphovsrättsligt motiverad men är inteatt betrakta som en ren upphovsrättsersättning. Den bör emellertid i principförvaltas och fördelas som en dylik. Medlen bör förvaltas av ett särskiltorgan, i vilken upphovsmännen själva har det avgörande inflytandet. Även (), FöreningenSvenska tecknare () och Föreningen ochindustriformgivare () förordar en skatt eller avgift på . () anser attavgiftsmedlen bör handhas av bildkonstnärsfonden men kan tänka sig att en heltny fond skapas. Avgifter på försäljning av verk av konstnärer, vars upphovsrätt fortfarandegäller, bör oavkortat gå till dem eller deras efterlevande. Övriga 1988/89:KrU7 avgifter bör tillfalla fonden för fördelning till organisationer ochenskilda konstnärer. Föreningen () skulle med avvikelsefrän vad andra organisationer anser vilja pröva en modell där konstnärsstödetfrån fonden i första hand avsäg alla utgifter för inkomsternas förvärvande,yäÄ;//. ?/:a utgifter såsom ateljéhyror, material, resor, transporter ochutställningskostnader. Föreningen ochindustriformgivare () anser att medlen bör samlas i en nyinrättad fond,att fördelningsprinciperna "bör vara av både individuell och kollektivart" och att pengarna bör komma både bildkonstnärer och konsthantverkaretill godo. stäWer sig positivt till enavgift pä offentlig andrahandsförsäljning av bildverk och uttalar sig i förstahand för en ordning där medlen utbetalas direkt till resp. rättighetshavare,"så långt detta är ekonomiskt försvarligt". allmänna konstförening (SAK) stöder förslagen omavgift på yrkesmässig andrahandsförsäljning av konst vid auktioner och ikonsthandel etc. Influtna medel bör tillföras en fond som skall stödjabildkonst och bildkonstnärer. Konstnärernas allmänna fackförbund (KAF) föreslår enavgift om på försäljningssumman vid yrkesmässig andrahandsförsäljning avoriginalkonst. Den skall regleras genom avtal mellan staten, auktionsfirmornaoch konsthandeln. Avgiften skall inte reducera konsthandelns redovisning avmoms. Avgiften skall inkasseras, förvaltas och fördelas kollektivt samt genomprojektstödjande verksamhet till bild- och formkonstnärer av ett särskiltorgan inom . Detta organ skall till sin sammansättning varaneutralt och bestå av rådets tjänstemän, konstvetare, kulturvetare ochmuseiintendent. (RSVjanser ätten pålaga av i motionernadiskuterat slag torde vara att anse som en skatt. Att intäkterna skalltillföras en särskild fond och inte staten torde inte ändra detta förhållande.Om en sådan skatt införs bör beskattningsförfarandet direkt anknytas till vad somgäller i fråga om andra punktskatter. Den bör administreras inomskatteförvaltningen. RSV har tidigare uttalat att en ny punktskatt inte börinföras om inte intäkterna beräknas uppgå till minst 100 milj. kr. Ompålagan tas ut som skatt bör någon specialdestinering inte komma i fräga. , , Beijers, konst- ochantikhandlareförening samt avstyrker förslaget attinföra avgift på vidareförsäljning av konst. De argument som anförs i dessa femremissyttranden är likartade. Här redovisas yttrande, vilket är detutförligaste. tror inte det är bra för konstnärerna att enavgift införs. Den kan få bieffekter som inte är önskvärda för någon av övrigaberörda parter. redovisar i 18 punkter skäl som talar mot en avgift.Yttrandet innehåller i huvudsak följande synpunkter. Auktionsmarknaden är i ett sådant läge att små åtgärderkan fä stora effekter, så att volymen på marknaden kan komma att minskakraftigt. En sådan minskning leder också till att statens momsintäkter minskar.Det är risk för att marknaden och därmed den ärliga avgiften kommer att variera kraftigt.För staten blir det bättre att finansiera konstnärsstödet över bud- 1988/89:KrU7 geten.Till det kommer att systemet med specialdestinerade skatter är under Höjda avgifter innebär ett ökat incitament för säljare attvända sig utomlands, främst till . Då minskar marknaden och därmed bådemoms-och avgiftsintäkter. Om skillnaden blir stor mellan villkoren i Englandoch , kan auktionshusen se sig tvungna att etablera sig utomlands. En särskild fond med egen administration ochkontrollapparat leder förmodligen till att en stor del av en eventuell avgiftaldrig kommer konstnärerna till godo. Det blir svart att övervaka den gråzonav oseriösa företag som kommer att uppstå. Det missgynnar de seriösa företagen.För myndigheter, museer och allmänhet är det angeläget att ha en stor, välkändoch öppen marknad i . Därigenom kan man bl.a. övervaka att förbudet attur landet utföra vissa antika föremål efterlevs. Vidare är offentlighet viktigför att hindra avyttring av förfalskningar och stöldgods. I , där avgift tas ut, har en stor privatmarknad förkonst växt upp. Vid privatförsäljning utgår inte avgift eller moms. En alltstörre del av marknaden har flyttat utomlands. En värdestegring kommer att beskattas även om denmotsvarar enbart inflationen. hänvisar också till att det inte gjorts någonutredning av intäkter och kostnader eller av statens momsintäkter fränandrahandsförsäljning av konst och hur de skulle påverkas om en avgift införs.Inte heller finns någon utredning av hur stort konstnärernas behov verkligenär. En procentsiffra som satts utan närmare utredning kan lätt höjas, medåtföljande osäkerhet för marknaden. Vidare påpekas att aktörerna på marknaden på olika sättstöder kulturlivet och konstnärerna. föreslår att de regler somskall tillämpas i görs lika dem som gäller inom EG eller kan komma attgälla vid en harmonisering. Bukowskisanför också följande. Att köpa ett konstverk av en ung till synes lovandekonstnär är inte bara ett stöd till konstnären utan även ett risktagande. Detär inte alla tavlor som stiger i pris. Skall man då beskattas för att någon avde konstnärer man satsat på blir framgångsrik? Detta torde inte befrämja yngreokända konstnärers försäljning av sina tavlor. Önskvärt borde vara att dekunde leva pä sin verksamhet och inte på bidrag. Svenska föreningen för upphovsrätt avvisar tanken päbeskattning och finner frågan om en vidareförsäljningsavgift förenlig medBernkonventionens krav för en droit de suite vara förtjänt av studium ochanser upphovsrättsutredningen vara lämpligt forum härför. kommer i den pågåendeutredningsetappen att behandla frågan om droit de suite. Utredningen anser detdärför inte vara lämpligt att nu göra något uttalande i frågan. Utskottet 1988/89 :KrU7 I de fyra motioner som behandlas i betänkandet framställsyrkanden som syftar till att en avgift eller skatt på vidareförsäljning avkonst skall införas för att stödja konstnärerna. Motionsyrkandena har följande innehåll. I motion Kr222(fp) begärs att en avgift skall införas pä yrkesmässig andrahandsförsäljning avkonst i syfte att stödja bildkonsten och bildkonstnärerna. Avgiften skallenligt motionärerna tillföras en särskild fond. Motionärerna bakom motionKr242 (c) yrkar att frågan om ekonomiskt stöd till skapande konstnärer genomuttag av avgift vid andrahandsförsäljning av konst skall utredas och förslagdärefter föreläggas . Även i motion Kr309 (s) begärs utredning om ettfondsystem som skall finansieras genom avgift pä andrahandsförsäljning avkonst och som skall utnyttjas för stöd åt konstnärerna. Avgiften bör vara minst5 % och fondmedlen bör fördelas dels individuellt, dels kollektivt. Motionäreni motion Kr3IO (vpk) yrkar att skall föreläggas förslag tillekonomiskt stöd åt de sämst ställda konstnärerna, finansierat genom en särskildskatt förslagvis på på andrahandsförsäljning av konst. har låtit remissbehandla motionerna.Remissyttrandena redovisas i bilaga 3ti\\ betänkandet. En remissammanställninghar återgetts i det föregående. I korthet kan remissutfallet beskrivas påföljande sätt. Myndigheter och organisationer som företräder konstliv ochkonstnärlig verksamhet ställer sig genomgående positiva till motionerna. Viktenav att bildkonstnärernas ofta mycket svåra ekonomiska situation måsteförbättras genom snara direkta stödåtgärder betonas. Även allmännakulturpolitiska skäl åberopas till stöd för motionsförslagen. Konstnärsnämndenhar överlämnat en av nämndens kanslichef utarbetad utredningsrapport om konstavgift. Samtliga företrädare för konsthandeln motsätter sigmotionsförslagen. Av de mänga skäl härför som åberopas begränsar sig utskottettill att här nämna att de offentliga auktionerna skulle missgynnas och att manskulle riskera en ökad försäljning av konst mellan privatpersoner och enstyrning till utlandet av försäljningen. Det betonas att pä områdetbör studeras närmare. ställer sig negativt till att en avgifteller skatt införs. Verket framhåller att en sådan avgift som föresläs imotionerna i konstitutionell mening är en specialdestinerad skatt och attriksdagen har avvisat förslag om specialdestinerade skatter.Inkomsterna av skatten skulle enligt myndigheten ocksä bli för små för attmotivera ett införande. Myndigheten betonar att ett införande skulle innebäraett avsteg frän principen att skatteadministrationen bör förenklas. framhåller att utredningen kommeratt behandla frågan om ersättning till konstnärer vid andrahandsförsäljning avderas verk, s.k. droit de suite. Enligt utredningen är det inte lämpligt att nugöra något uttalande i frågan. har berett skatteutskottet ochlagutskottet tillfälle att yttra sig i ärendet (bilaga 1 och 2). 1 lagutskottets yttrande lämnas en utförlig redovisningför upphovsrätts- 1988/89 :KrU7 liga regler av betydelse för bedömning avärendet, däribland för skydd av litterära och konstnärligaverk. överväganden redovisas utförligt i det följande. erinrar om att utskottet tidigare uttrycktsin förståelse för kulturarbetarnas speciella arbetsförhållanden, vilka bl.a.motiverat den särreglering vid beskattningen som infördes . När detgäller de nu aktuella motionerna har utskottet dessutom förståelse förmotionärernas uppfattning att det föreligger ett allmänt behov att förbättrakonstnärernas ekonomi och skapa större möjligheter för dem att leva pä sinkonstnärliga verksamhet. Utskottet kan ocksä, anförs det i yttrandet, i och försig hysa sympati för tanken att man skall till konstnärerna själva överföra endel av de betydande värdestegringar på konst som kan uppkomma efter det att ettkonstverk sålts första gången. Trots det anförda anser skatteutskottet att mani första hand bör söka andra lösningar på konstnärernas problem än att, sommotionärerna föreslagit, införa en särskild avgift på vidareförsäljning avkonst. Utskottet hänvisar bl.a. till yttrande och till enpågående utredning som har i uppgift att sanera bland punktskatterna, något somstår i motsättning till motionsförslagen. Vidare anser utskottet att man böravvakta resultatet av upphovsrättsutredningens behandling av frågan om s.k.droit de suite. är mot bakgrund av det anförda för närvarandeinte berett medverka till att tillkalla en sådan utredning eller begära sädanaförslag som motionärerna yrkar. konstaterar inledningsvis att frågor omkulturarbetarnas villkor tilldragit sig alltstörre uppmärksamhet. Ett levande kulturliv är beroende av kulturarbetarnasinsatser och kulturarbetarna berikar vär tillvaro och skapar bestående värden.Detta konstaterande gjordes i proposition 1984/85:93 om kulturarbetarnasskat-teförhällanden m.m. Betydelsen av kulturarbetarnas insatser för samhälleti övrigt har efter avgivandet av propositionen ytterligare accentueratspå olika sätt. Utskottet nöjer sig här med att som ett exempel hänvisa till attresurser numera börjat tillföras kulturområdet i ett regionalpolitiskt syfte. vill framhålla att kulturarbetarnasekonomiska villkor inte är tillfredsställande trots de insatser som gjorts ochgörs av stat, landsting och kommun. Inte minst många bildkonstnärer leverunder villkor som behöver förbättras. Det är mot den angivna bakgrunden inteförvånande att krav av det slag som här är aktuella framställts, detta i allsynnerhet som det förekommer att stora vinster görs pä konstmarknaden genomvidareförsäljning av konst men utan att konstnären eller dennes efterlevandefår del av värdestegringen. Som lagutskottet framhåller är det en grundläggandeförutsättning för litterär och konstnärlig verksamhet och därmed för kulturliveti stort att upphovsmännen tillförsäkras möjligheter till ersättning för sinaprestationer. ansluter sig också till det positiva synsätt påmotionsförslagen som lagutskottet gett uttryck ät. Det finns enligt kulturutskottetsmening tungt vägande argument för ståndpunkten att konstnärerna genom ettersättnings- eller avgiftssystem skall fä del i det ekono- miskautbytet av yrkesmässig vidareförsäljning av konst. kan 1988/89:KrU7man inte bortse frän att det i ärendet framförts synpunkter frän konsthandelnoch som kräver beaktande och som talar mot att det införs enersättning till konstnärerna som bygger pä den konstruktion som anges imotionerna. Utskottet anser dock inte att dessa synpunkter bör hindra eningående prövning av de förslag som finns i motionerna och som blivit belystagenom remissbehandlingen. Då det gäller den närmare utformningen av ett avgifts-eller ersättningssystem finns olika meningar hos remissinstanserna.Lagutskottet anför i frågan följande. har utan att anföra någrasynpunkter i sakfrågan framhållit att utredningen kommer att ta uppspörsmålet om ersättning till konstnärer vid vidareförsäljning under den nupågående etappen av utredningsarbetet. Andra remissinstanser förespråkarlösningar som inte bygger på upphovsrättslig grund. Enligt lagutskottets meningger utredningen i ärendet inte underlag för ett ställningstagande frånriksdagens sida till vilket alternativ som bör väljas. Om ett avgifts- ellerersättningssystem skall införas mäste den närmare utformningen av det övervägasytterligare. Härtill kommer att valet av lösning kan påverkas av resultatet avupphovsrättsutredningens överväganden om upphovsmännens rättigheter vid biblioteksutlåningav litterära verk och vid offentlig visning av konst. Som berörts ärinskränkningarna i upphovsmannens ensamrätt desamma vare sig det gällervidarespridning eller offentlig visning av konstverk och litterära alster.Inskränkningarna bygger på tanken att utgivningen eller den förstaförsäljningen av exemplar av verket konsumerar upphovsmannens spridnings- ochvisningsrätt till exemplaren. Skulle upphovsrättsutredningens överväganden ifråga om visningsersättningen leda fram till att upphovsmännen får ettinflytande i detta hänseende kan det te sig omotiverat att inte ge konstnärernaliknande rättigheter vid vidareförsäljning av konst. Vidare anför lagutskottet följande. En annan faktor som kan påverka bedömningen av hur ettavgifts- eller ersättningssystem vid vidareförsäljning av konst bör utformas ärutvecklingen på det internationella planet.Sedan länge har det funnits ettgemensamt nordiskt intresse av rättslikhet när det gäller upphovsrätten ochimma-terialrätten i övrigt. Vidare har den uppfattningen attimmaterial-rättsliga frågor bör regleras i världsomfattande avtal så att sammaskydd ges åt upphovsmän och andra rättighetshavare i alla länder, något somkommit fill uttryck genom anslutning till ett stort antal konvenfionerpå området. är det ett starkt intresse från svensk sida av att säenhetliga regler som möjligt gäller i och att intemissgynnar oss. När det gäller den nu aktuella frågan är det inte baraintresset av att rättslikhet råder som gör sig gällande. Om utvecklingen iVästeuropa går mot att allt fler länder inför droit de suite kan det fäbetydelse för bedömningen av om vi bör välja en svensk särlösning som endastgäller den inhemska konsthandeln eller ett upphovsrättsligt avgiftssystem, sommed regler ger svenska konstnärer rätt till ersättning ävenvid vidareförsäljning utomlands och utländska upphovsmän en ersättningsrätthär i landet. Också bedömningen av vilka konsekvenser en vidareförsäljningsavgiftkan få för den svenska handeln med konst är beroende av utvecklingen i andraländer. Skulle avgifter vid vidareförsäljning av konst bli en mera allmänföreteelse i torde man inte behöva hysa sädanafarhågor som konsthandeln yppat i sina remissyttranden för att 1988/89:KrU7 konstförsäljningen skulle förläggas utomlands. kan helt ansluta sig till lagutskottetsöverväganden i ovan angivna hänseende. Enligt kulturutskottets mening är detsåledes nödvändigt att man avvaktar upphovsrättsutredningens ställningstagandetill frågan om ersättning till konstnärer vid vidareförsäljning av deras verk(droit de suite). När utredningens redovisning i detta hänseende föreliggerbör, i enlighet med vad lagutskottet föreslår, det i ärendet aktuellaspörsmålet i hela dess vidd tas upp till prövning. anser att med anledning avmotionerna som sin mening bör ge regeringen till känna vad utskottet sålundaanfört om överväganden rörande möjligheterna att införa ett ersättnings- elleravgiftssystem som ger konstnärerna del i det ekonomiska utbytet vidvidareförsäljning av konst. att med anledning av motionerna 1987/88:Kr222 yrkande2, 1987/88:Kr242 yrkande 9, 1987/88:Kr309 och 1987/ 88:Kr3lO som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om ett ersättnings- elleravgiftssystem vid vidareförsäljning av konst. Närvarande: (), (), MajaBäckström (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), AlexanderChrisopoulos (vpk), (), () och (). , och (allam) anser (/e/5 att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "vill" och pä s. 8 slutar med"frågan följande" bort ha följande lydelse: Kulturutskottetvill ( = utskottet 8 rader) av värdestegringen. delar dock skatteutskottets uppfattningatt en kulturpolitiskt motiverad ersättning till bildkonstnärerna inte börfinansieras genom en punktskatt på vidareförsäljning av konst. En sådan skattskulle som utvecklat ha såväl principiella som praktiskanackdelar. Om staten vill ge bildkonstnärerna ett stöd motsvarande vad dennaskatt