bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — Till detta kommer ett högreränteläge än vad som annars skulle bli fallet, högre kostnader för upplåningoch lägre avkastning vid utlåning. får sämre möjligheter att bedrivapenningpolitik. Våren1988 beslöt att så långt möjligt skulle anpassas till EG:sinre marknad. Omsättningsskatten strider mot denna anpassning som denleder till försämrade konkurrensvillkor för de svenska marknaderna gentemot deutländska. Detta accentueras då den svenska valutaregleringen slopas. Motbakgmnd av den negativa utvecklingen på aktie- och penningmarknaden anser viatt det nu är motiverat att börja avveckla omsättningsskatten. Vi biträderdärför kravet i mofion EiUö2 om att begära att regeringen återkommer medförslag om en avveckling av omsättningsskatten. Vi föreslår attfinansutskottet gör en hemställan härom och avstyrker motion FiU82 och FiU85såvitt de ej kan anses tillgodosedda. 1988/89: FiU30 Bilaga 5 BoLundgren (m), (), (), () ochIngrid () anför: Vidrealisationsvinstbeskattningen missgynnas sparande i aktier jämfört med annatsparande. Aktievinstreglerna medför - liksom värderingsreg-leraa vidförmögenhetsbeskattningen - snedvridande effekter till förmån för improduktivainvesteringar av olika slag, t.ex. diamanter, konst och andra samlarobjekt, somefter en viss tids innehav går helt fria från vinstbeskattning. Därtill kommeratt realisationsvinstbeskattningen med rätta har kritiserats för att deninträder redan vid omplaceringar och andra na-turiiga förvaltningsåtgärderbeträffande en aktieportfölj. I fråga om aktievinster saknar man också ensådan indexering som gäller beträffande realisationsvinster på fastigheter.Reglerna går långt utöver vad som gäller i andra jämförbara länder och är såinvecklade att många ofta torde undvika att investera i aktier redan på gmnd avdet krångel detta kan medföra. Riksdagenhar , trots invändningar från de borgeriiga partierna, beslutat om enskärpning av aktievinstbeskattningen genom att rätten till avdrag förreaföriuster på aktier och andra värdepapper, andelar och rättigheter sombeskattas enligt aktievinstreglerna begränsats till redan från förstainnehavsdagen i stället för, som tidigare, innehav (prop.1988/89:71, SkU28). Däremot beskattas fortfarande en aktievinst fullt ut ominnehavstiden understiger . Härigenom har en asymmetri byggts in iaktievinstbeskattningen som ytteriigare komplicerar systemet och hämmarhushällssparandet i aktier. Istället bör man som föreslås i motion FiUöl avskaffa den s. k. tvåårsregelnoch begränsa skatteplikten för reavinster till oavsett innehavstidenslängd. En sådan symmetrisk utformning av reavinstbeskattningen medför engenerell begränsning av avdragsrätten för reaförluster till av föriusten,utan att någon särskild lagstiftningsåtgärd behöver vidtas. Vi anser att finansutskottet bör hemställa attriksdagen begär förslag med angiven inriktning och tillstyrker följaktligenmotion FiUél i denna del. Vidare avstyrker vi motion FiU92 i denna del. LarsBäckström (vpk) anför: Somframhålls i motion FiUé3 är både vinsterna och likviditeten hög i näringslivetoch har så varit . Fömtom de lågavlönade lönearbetarna harkommunsektom och då framför allt vården, omsorgen, skolan och kulturen - imycket liten utsträckning fått del härav. Denna sektor behöver därför ettresurstillskott. En resursförstärkning för kommunsektom bidrar också till attmotverka privatisering och att kapitalintressen får breda ut sig på dennasektor. Jagbiträder därför vpk:s förslag att dra in 10 miljarder till statskassan genom enengångsskatt på företagens likviditet. Denna engångsskatt bör gå direkt tillvård, omsorg, skola och kultur inom kommunsektom. Dämtöver bör regeringenkomma med en permanent vinstskatt för de kommande budgetåren motsvarande 10miljarder kronor. Jagföreslår att finansutskottet hemställer att begär förslag i enlighetmed det nu anförda. Det innebär att jag tillstyrker motion EiUé3 i denna del. 1988/89: FiU30 Bilaga 5 LarsBäckström (vpk) anför: Inomkort kommer tre utredningar att avge betänkanden med en total översyn avskattesystemet. Enligt regeringens intentioner kommer denna omstrukturering attleda till drastiska minskningar av progressionen i skatteskaloma, dvs. de somtjänar bäst skall få mest i skattesänkning. Enligt uppgift kommer en sådanreform att kosta mnt éO miljarder kronor. Delar av dessa kostnader skall tas utgenom en breddad och i vissa fall höjd mervärdeskatt. Dettakan komma att innebära att låginkomsttagarna får betala en större andel av sininkomst i skatt än höginkomsttagarna. Med anledning härav finner jag vpk:sförslag att slopa mervärdeskatten på livsmedel välgmndat. En sänkt eller påsikt slopad mervärdeskatt på livsmedel bör finansieras genom ett ökatskatteuttag på realisations- och företagsvinster, på kapitalbeskattning ochgenom progressiva skatteskalor. Med en sådan finansiering kommer de positivaeffekterna av en reducerad eller slopad mervärdeskatt på mat att bli mycketstora för barnfamiljer och låginkomsttagare. Jagföreslår därför att finansutskottet hemställer att begär förslag omatt mervärdeskatten på mat avvecklas i samband med den skatteomläggning somväntas ske . Vidare bör begära att regeringen som en förstaetapp på vägen mot helt slopad mervärdeskatt på mat lägger fram förslag omsubventioner av viktiga livsmedel alternativt en sänkning av mervärdeskatten påmat med 5 000 milj. kr. Det anförda innebär att jag tillstyrker motionFiUé3 i denna del. Däremot delar jag inte uppfattningen i motion EiUö2 som gårut på att en minskning av mervärdeskatten på livsmedel skall kombineras med enmarginalskattesänkning. 29.Uranskatt m. m. BoLundgren (m), (), (), () ochIngrid () anför: Detfinns enligt vår uppfattning ingen anledning att fatta beslut om eller över huvud tagetuttala sig för eller mot en beskattning av uran som används för elproduktion ikärnkraftverk när endast återstår till dess att KIS kommer attlägga fram sitt betänkande. Detta betänkande kommer, som framgår av deninledningsvisa redogörelsen, att innehålla förslag rörande samtligaenergiskatter och möjliggöra en helhetssyn. När betänkandet föreligger tordeman lättare kunna bedöma behovet av en särskild utredning om en evetuellframtida beskattning av uran och även i övrigt en beskattning av primäraenergiråvaror, inkl. vattnet i vattenkraftverk. Vi anser följaktligen att ettställningstagande till dessa frågor bör anstå och avstyrker motionerna FiUé2och EiUö4 i denna del. 1988/89: FiU30 Bilaga 5 Uranskatt m. m. () anför: Jagdelar uppfattningen att energibeskattningen bör läggas om och att skatt ifortsättningen skall tas ut på energiråvaran. Det innebär att konsumtionsskattenför el bör avskaffas och att elkraften från vattenkraftverk beskattas vidkällan med 10,ö öre per kWh för gammal vattenkraft och med 9,é öre per kWh förny vattenkraft. Vidare bör man införa en skatt för det uran som används vidproduktion av kärnkraftsel, lämpligen per kWh. bör begäraförslag härom. Jag tillstyrker följaktligen motion FiUé4 i denna del ochavstyrker motion FiUö2 i denna del. BoLundgren (m), (), (), () ochIngrid () anför: Vivill erinra om att skatteutskottet efterhörande av näringsutskottet avstyrkte ett antal motioner om olika ändringar bl.a. höjningar av energiskatterna (1988/89:SkU35). Utskottets ståndpunktförestavades genomgående av att endast en kort fid återstår innan KIS läggerfram sina förslag om bl. a. energiskatter och att de energipolitiska skäl sommotionärerna åberopade inte motiverade en ändring (1988/89: SkU35). Vi vidhåller denna ståndpunkt och anser att detinte heller av något annat skäl vare sig stafsfinansiellt eller annat ärmotiverat att höja eller eljest ändra på några energiskatter just . 1dagsläget innebär en höjning av skattetrycket i form av höjda energiskatterendast negativa effekter, främst ökad inflation. Vi avstyrker därför motionFiUé2 i denna del och motion FiUé4 i nu behandlade delar. GöstaLyngå (mp) anför; Energibeskattningenbör, som framhålls i de grönas motion FiUö4, läggas om så attskatten tas ut på råvaran. Till dess att en sådan omläggning är genomfördbör energiskatterna inom det befintliga systemet justeras så att derasstyrfunktion skärps. Företagen och människorna måste anpassa sig fill höjdaenergiskatter genom ett konsekvent energisparande i vardagslivet. Detta ärnödvändigt för att minska förbmkningen av våra begränsade energiresurser ochminska miljöförstöringen vid förbränning av olja och kol etc. Sjävfallet börsamhället bistå medborgarna med en god rådgivning. Det är en uppgift församhället att organisera och betala för denna rådgivning. Motbakgmnd av det anförda tillstyrker jag yrkandena i motion Fiuö4 om en höjningav bensinskatten m. m., ett slopande av fordonsskatten och en motsvarandehöjning av bensinskatten, en höjning av skatten på olja och kol, en höjning avskatten på el, en höjning av skatten på industrigasol, naturgas ochfartygsbränsle, en minskning av energiskattenedsättningen för energiintensivindustri och en överföring av kilometerskatten till en skatt på bränslet.Vidare tillstyrker jag motion Skö52 om en skatt på flygbränslet motsvarande2,. Slutligen tillstyrker jag också motion EiUö2 såvitt avseren likvärdig beskattning av fossila bränslen, oavsett om de används för el-eller värmeproduktion. 1988/89: FiU30 Bilaga 5 GöstaLyngå (mp) anför: Jagdelar uppfattningen att reklamen bidrar starkt till den rådande överhettningenoch innebär ett omfattande slöseri med papper. Jag biträder därför miljöpartietde grönas förslag att fördubbla reklamskatten. Jag föreslår attfinansutskottet hemställer att beslutar härom och tillstyrker alltsåmotion FiUé4 i denna del. GöstaLyngå (mp) anför: Jagvill i likhet med de gröna framhålla att den rika avförpackningar är en del av det omfattande slöseriet i den svenska ekonomin. Enförpackningsskatt kan ha en dämpande inverkan på viljan att köpa varorspeciellt i engångsförpackningar. En målmedveten miljöpolitik innebär enligtmin uppfattning att man stödjer utvecklingen av alternativ till engångsförpackningar. Mot bakgmnd av vad jag anfört biträder jagförslaget i motion FiUé4 att införa en avgift på förpackningar av aluminium ochplast. Ett uttalande med den innebörden bör som sin mening geregeringen till känna. Jag tillstyrker följaktligen motion FiUé4 i denna del. 35.Miljöskatt på vissa utsläpp () anför: Som framhålls i motionFiUé4 kan företag fortfarande göra miljöfarliga utsläpp utan kostnadereller andra nackdelar för företaget. Därför finns det i de flesta fallfortfarande inga starka företagsekonomiska drivkrafter för dessa företag attbyta till miljövänlig processteknik. Miljöskatter bör därför införas så snartdet är tekniskt möjligt för olika typer av utsläpp. Skatter på klor-, svavel-och kväveutsläpp bör prioriteras. Det bör vara möjligt att införa skatter pådessa föroreningar från . Därefter bör successivt skatter påandra föroreningar införas. Detanförda bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker följaktligen motionFiUé4 i denna del. 1988/89: FiU30 Bilaga 5 Inkomstprövningen av pensionärernas extra avdrag m. m. GörelThurdin och (båda c) anför: Enligt den uppfattning somcenterpartiet fört fram i olika sammanhang, och som vi delar, är den bästa och kanske enda lösningen på problemen med de höga marginaleffekterna förpensionärer med låg eller genomsnittlig pension att införa en höjd gmndpensionsom gör det möjligt att åtminstone i huvudsak tillämpa de ordinarieskattereglerna på pensionärer. Nivån på en på detta sätt förhöjd grundpensionbör vara tillräckligt hög för att nettoinkomsten vid tillämpning av deordinarie inkomstskattereglerna skall bli minst lika stor som den är för demsom nu har lägsta pensionsnivån. 1 avvaktan på genomförande av en så omfattandereform måste förslag som syftar till att ge rimliga marginaleffekter för allafolkpensionärer läggas fram. Detta är en uppgift för RINK, som kommeratt presentera sina förslag . 1 avvaktan härpå avstår vi från att nubegära någon åtgärd av i denna fråga. GörelThurdin och (båda c) anför: Ettviktigt inslag i en kommande skattereform är enligt vår mening sänktmervärdeskatt på livsmedel. Detta har en fördelningspolitisk grund. Effektenav sänkt matskatt kan jämställas med en skattereduktion lika för alla. 1 enkommande skattereform har därför detta förslag stor betydelse för möjlighetenatt ge även låginkomsttagare sänkt skatt. Vihar tidigare visat på att den sänkta matskatten kan finansieras med höjdmervärdeskatt på kapitalvaror m.m. Det finns utredningsmaterial som styrker attdetta ger den största fördelningspolitiska effekten. Vi anser attfinansieringen emellertid kan lösas inom totalramen för skattereformen, därsänkt mervärdeskatt på basmat bör utgöra en viktig del. Vårt krav utgår intebara ifrån barnfamiljers utan även pensionärers, studerandes och över huvudtaget låginkomsttagares behov av låga matpriser. 1avvaktan på att den pågående översynen resulterar i ett förslag har vi fördagen inte något yrkande i denna fråga. 3 1988/89. GöstaLyngå (mp) anför: Miljöpartietde gröna anser atf den ekonomiska politiken bör ha två målsättningar, nämligenatt uppnå miljömål och att uppnå fördelningspolitiska mål. Båda dessa målunderlättas om mervärdeskatten på baslivsmedel avskaffas. degröna har tidigare motionerat i denna fråga och yrkat att mervärdeskatten påsvensk basmat skall slopas och att skattebortfallet skall kompenseras genom enhöjning av den allmänna mervärdeskatten på övriga varor med 2 procentenheter.Vi avser att återkomma till frågan . 1988/89:FiU30 Bilaga 5 yttrande LarsBäckström (vpk) anför: Vpkkan stödja höjningar av energibeskattningen som sätts in i ett energipolitisktoch fördelningspolitiskt sammanhang. Vpk har redovisat sin syn påenergibeskattningen i en särskild motion till (se 1988/89:SkU35). Underbehandlingen av kompletteringspropositionen i skatteutskottet har en rad delvisnya förslag väckts. Beredningstiden har varit så kort att jag inte har haftmöjlighet atf beakta de fulla konsekvenserna av dessa förslag. Mot dennabakgmnd har jag valt att lägga ned min röst när vissa av dessa förslagbehandlats i utskottet. Detär min mening att en samfälld prövning av eventuellt höjda energiskattertillsammans med övriga åtgärder med anledning av kompletteringspropositionenbör göras inom finansutskottet, så att de fulla fördelningspolitiskakonsekvenserna kan prövas. I övrigt vill jag hänvisa till de förslag som vpkredovisat i motion N428 angående energiskatter. Socialförsäkringsutskottetsyttrande /89: SfU5y 1988/89:FiU30 Bilaga 6 Finansutskottethar beslutat bereda socialförsäkringsutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringsproposition), jämtemotioner väckta med anledning av denna, såvitt propositionen och motionernarör socialförsäkringsutskottets beredningsområde. Dedelar av propositionen som rör socialförsäkringsutskottets beredningsområdeoch som utskottet har anledning yttra sig över är bilaga1.2, appendix II, 4. bilaga4 (), avsnitt 2 bilaga7 (), avsnitt E. Studiestöd m. m. bilaga9 (), avsnitten I och 2. De motioner som väckts med anledning avpropositionen i dessa delar och som socialförsäkringsutskottet anser sig haskäl att yttra sig över är motionerna FiöO yrkandena 7, 8 och 13, Eiöl yrkande12, Eiö2 yrkande 10, Fiö4 yrkandena 5, 24 och 25, Eiöö yrkandena 1 och 2, Ei79,Fi80, Fi88 yrkandena 3, 4 och 9 samt Ub37 yrkande 5. Bilaga1.2 (långtidsbudget) Ipropositionen lämnas en redogörelse för utvecklingen av kostnaderna försocialförsäkringen m. m. . Imotion Fi88 yrkande 9 begär m. fl. ett tillkännagivande omåtgärder mot socialförsäkringens kostnadsexplosion. Motionärerna anför att dens. k. timsjukpenningen har orsakat en mycket stark kostnadsökning. Dekomplicerade reglerna medför även i många fall en överkompensation.Motionärerna anför vidare att antalet långa sjukskrivningar ochförtidspensioneringar bör minskas och att detta kräver resurser till försäkringskassornaför rehabiliterande åtgärder. Samordningstiden inom arbetsskadeförsäkringenbör skyndsamt förlängas från 90 och utredning om ett nyttersättningssystem med en obligatorisk ansvarighetsförsäkring för arbetsgivarebör ske. Kompensationsnivån inom sjukförsäkringen bör sänkas till 80 %under de första 89 dagarna av en sjukperiod eller . Motionärernaanser att vad sålunda anförts om åtgärder för att bringa balans i systemet börges regeringen till känna. Utskottethar i sina av godkända betänkanden /89: SfU IO om administrationav socialförsäkring, 1988/89: SfU 11 om arbetsskadeförsäkringen och 1988/89:SfU14 om sjukförsäkringen m.m. avstyrkt motionsyrkanden med förslag tillliknande åtgärder. Utsköttet vill vidare erinra om att det inomregeringskansliet pågår en översyn med anledning av de ökade kostnadema försocialförsäkringen. Mot denna bakgmnd bör finansutskottet avstyrka bifall tillmotion Fi88 yrkande 9. 1988/89: FiU30 Bilaga 6 Bilaga 4() Enligtlagen om allmän försäkring finansieras folkpensioneringen och försäkringen förtilläggspension av socialavgifter. Folkpensioneringen finansieras även avstatsmedel. Försäkringen för tilläggspension finansieras, förutom avsocialavgifter, av vinstskatt och vinstdelningsskatt. 1 lagen anges attavgiftsuttaget för tilläggspension skall vara så avvägt att avgifterna iförening med andra tillgängliga medel finansierar pensionsutbetalningar, förvaltningskostnaderoeh andra utgifter för försäkringen samt den fond-ering som behövs. Beslut omavgiftsuttaget skall fattas senast dessförinnan.Riksförsäkringsverket skall föreslå avgiftsuttag , i den mån uttaget inte redan beslutats. Avgiftsuttaget förfolkpensioneringen är och för tilläggspensioneringen11,. Ipropositionen föreslås att avgiften för tilläggspensioneringen höjs med 2,0procentenheter till 13,för åren 1990 1994 och att folkpensionsav-gijtensamtidigt sänks till . Ipropositionen anges att målet om långsiktig balans i ATP-systemet skall varastyrande vid beslut om avgiftsuttag till ATP för åren framöver. AP-fonden kan intelångsiktigt ersätta de avgiftsinkomster som behövs för att klarapensionsutbetalningarna, utan endast tillfälligt användas som en buffert föratt jämna ut avgiftsuttaget mellan olika perioder. För att nå en långsiktigbalans krävs därför aft avgiftsuttaget höjs till den nivå som behövs för attde årliga avgiftsinkomsterna skall kunna täcka pensionsutbetalningarna i ettrenodlat fördelningssystem. 1propositionen anges vidare att folkpensionsutgiftema är beroende avutvecklingen av ATP-systemet. har avgiftstäckningen inomfolkpensioneringen ökat successivt och budgetbelastningen har minskat imotsvarande mån trots att avgiftssatsen inte har ändrats. Denna utvecklingkommer att fortsätta, och kommer avgiftsinkomsterna attöverstiga utbetalningarna inom folkpensioneringen. Detta beror huvudsakligen påatt ATP-systemet har tagit över, och kommer att fortsätta att ta över, delar avde utgifter som fidigare belastade folkpensioneringen i form avpensionstillskott. Delar av folkpensioneringens inkomster bör därför förasöver till ATP-systemet. Detta kan göras genom att folkpensionsavgiften sänks isamma mån som ATP-avgiften höjs . 1flera motioner görs invändningar mot förslaget till nämnda avgiftsförändringar. 1motion Fié4 yrkar m. fl. avslag på förslaget såväl vad avserhöjningen av ATP-avgiften som sänkningen av folkpensionsavgiften (yrkande 5).Motionärerna anser att förslaget knappast är påkallat av omedelbarafinansieringsproblem för ATP-systemet utan det främsta syftet förefaller varaatt en del av de pengar som tas in genom regeringens åtstramningspaket kanslussas över till AP-fonderna. Enligt motionärerna måste ATP-systemetsfortsatta finansiering bedömas i ett större sammanhang där även förslag frånden sittande pensionsberedningen bör vägas in. ÄvenOlof m. fl. yrkar i motion Eié2 avslag på förslaget till såvälhöjning av ATP-avgiften som sänkning av folkpensionsavgiften (yrkande 10).Motionärerna invänder att kostnaderna för folkpensionerna inte har dengynnsamma utveckling som regeringen anför som skäl för den föreslagna åtgärden.Genom förslaget måste därför belasta statsbudgeten. 1motion EiöO yrkar m.fl. likaledes avslag på förslaget om en höjningav ATP-avgiften och en sänkning av folkpensionsavgiften (yrkandena 7 8).Även m.fl. yrkar i motion Fi88 yrkandena 3 4 avslag påförslaget i denna del. Motionärerna anför att ATP-systemets hållfasthet påsikt inte påverkas av att medel transfereras från statsbudgeten. Det medförbara att den tidpunkt senareläggs då avgifter och avkastning inte längre räckerför att täcka ATP-pensionema. Motionärerna anser att riksdagensställningstagande till finansieringen av ATP-försäkringen bör bygga på ennoggrann utredning och en grundlig remissomgång. Eftersom pensionsberedningenhar till uppgift att se över folkpensions- resp. ATP-systemets konstruktion bördärför beredningens arbete avvaktas. 1motion Eiöö tillstyrker m.fl. förslaget om en höjning avATP-avgiften men delar inte uppfattningen att folkpensionsavgiften skall sänkasmed motsvarande belopp. Enligt motionärerna är det nödvändigt att förbättra de ekonomiskavillkoren för folkpensionärerna och särskilt för dem som får pensionstillskott,men regeringens förslag till finansiering av folkpensioneringen utgår från attingen höjning skall ske av folkpensionens gmndbelopp. De begär därför (yrkande1) att beslutar att folkpensionsavgiften sänks till fr.o.m. år1990, dvs. en sänkning mindre än förslaget ipropositionen. Detta medför ca mer i inkomst tillfolkpensioneringen och ger ett utrymme för en höjning av folkpensionensgmndbelopp för ogift pensionär från nuvarande 9é % till av basbeloppetoch en höjning av pensionstillskottet från till . Motsvarande höjningbör göras för gift pen-sionsberättigad. Motionärerna begär i yrkande beslutar om en sådan höjning av pensionsförmånerna. Ipropositionen anges att regeringens förslag grundar sig på kalkyler som gjortsav såväl som inom . Utskottet noteraratt i skrivelse till regeringen harföreslagit att ATP-avgiften höjs perår så att avgiften uppgår till . Verket synes därvid ha utgåttfrån en avgiftsnivå om 10,é %. o. m. den 1 januari 1989återställdes emellertid basbeloppet till en nivå som motsvararkonsumentprisindex. Förändringen beräknades medföra en ökning av 1988/89: FiU30 Bilaga 6 utgifterna för ATP, ochATP-avgiften höjdes därför till för . Riksförsäkringsverkethar i skrivelsen och den därtill fogade rapporten anfört bl. a. följande. FörATP-systemets medelsiktiga finansieringsbehov (vid antaganden om olikatillväxttakt, ) behövs en avgift på 13,0-13,och 13,7-15,år1995, om avgiften skall vara tillräckligt hög för att täcka pensionsutgifterna.Verket förordar emellertid en långsiktig och integrerad syn på finansieringenav ATP-systemet. En årlig höjning av avgiftsuttaget för ATP på 0,4procentenheter vid en åriig till växt på ca 1 resp. ,där fonderna har använts som buffert, bör hålla systemet på väg mot enlångsiktig balans. Detta förutsätter dock successiva höjningar iavgiftsuttaget under en följd av år även därefter. Eftersom nedgången ifolkpensioneringens kostnader i procent av lönesumman är särskilt påtaglig ibörjan bör avgiftsuttaget för ATP fillåtas öka något mer än vad som svarar motdet genomsnittliga långsiktiga behovet. En något högre avgiftsökning underbörjan av skulle bidra till att begränsa avgiftshöjningarnaunder"senare år. I rapporten anges bl.a. att den förhållandevis storaandel pensionärer i befolkningen som förväntas omkring och framöverenligt nuvarande prognoser i sig skulle kunna motivera en relativt högreavgiftsbelastning av de förvärvsaktiva kring åren 1990 2005och en något kraftigare fonduppbyggnad . beräkningar kommer finansieringen av folkpensioneringen(vid en tillväxt av ) att kräva en folkpensionsavgift på om av kostnaderna finansieras över statsbudgeten. Verket har vidare beräknat attunder perioden 2005 förväntas ytterligare en minskning av procentsatsenför folkpensionsavgiften till en nivå på (under samma fömtsättningar).Därefter sker minskningen i en lägre takt.