bet · GC01FiU30 · 1988-12-31 00:00:00 — 1motion Fi77 (c) föreslås tillkännagivanden angående familjepolitikensinriktning (yrkande 1 i berörd del), angående altemativa former av barnomsorg(yrkande 2), angående barnomsorg i regi (yrkande 3), angåendeett nytt och neutralt statsbidragssystem till barnomsorgen (yrkande 4) ochangående konkreta åtgärder för 1990-talets familjepolitik (yrkande 6 i berörddel). Imotionerna Fi60 (m) yrkande 9 och Fi88 (m) yrkande 5 yrkas avslag på de ipropositionen angivna riktlinjerna för statsbidragen till barnomsorgen ochbegärs att regeringen återkommer med förslag till rättvisa statsbidragsregleri enlighet med vad som anförs i motionerna. Dessa statsbidrag skall enligtmotionärerna vara mindre styrande och inte missgynna olika former avalternativa daghem. Även i motion Fi72 (m) i berörd del begärs etttillkännagivande om nya flexiblare regler för statsbidragsberättigad verksamhetinom barnomsorgen. Imotion Fi64 (mp) yrkande 23 föreslås att ger regeringen till kännaatt föräldrar skall ha rätt att få anställning som dagbamvårdare för eget barnfr. o. m. . Slutligen begärs i motion Fi94 av () etttillkännagivande med innebörden att gällande statsbidragsförordning bör ändrasså att statsbidrag utgår även till vård av barn i de egna föräldrarnasfamiljedaghem. Beträffandedet ovan återgivna förslaget i propositionen samt de be handlade motionsförslagen anför socialutskottet att man anser att det av regeringen föreslagna statsbidraget till barnomsorgen har en lämplig ut formning. Utskottet framhåller att det är angeläget att höja statsbidragsbe loppen kraftigt för att underlätta den fortsatta utbyggnaden av barnomsor gen. Vad gäller motionsförslagen påpekar socialutskottet att motioner med i huvudsak samma innehåll behandlats och avstyrkts i utskottets 97 7 1988/89. betänkande 1988/89: SoU18. Med hänvisning till vad som i detta betänk- 1988/89: FiU30 ande anförtsföreslår socialutskottet att även de nu aktuella motionerna avstyrks.Regeringsförslaget om höjningar av de nuvarande statsbidragen till barnomsorgenanser socialutskottet bör tillstyrkas. framhåller har tagit ställning tillmotionsyrkanden med i stort sett samma innehåll som de nu aktuella. Enriksdagsmajoritet har därvid avvisat en förändring av de grundläggandeprinciperna för hur statsbidraget till barnomsorgen skall utgå. Finansutskottetanser att inget av det som anförts i motionerna bör föranleda attompröva sitt ställningstagande i frågan. Liksom socialutskottet anserfinansutskottet att höjningarna av statsbidragsbeloppen är väl motiverade medhänsyn till behoven av en fortsatt satsning på en utbyggnad av barnomsorgen.Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet de föreslagna riktlinjerna för höjningav statsbidragen till daghem, familjedaghem, fritidshem, deltidsgmpp och öppenförskola. Utskottets ställningstagande innebär även att följande motioneravstyrks: Ei60 (m) yrkande 9, Ei64 (mp) yrkande 23, Ei72 (m) i berörd del, Fi77yrkandena I, 2, 3, 4 och 6 (yrkandena 1 oeh 6 endast i berörd del), Fi78 (fp),Ei88 (m) yrkande 5 samt motion Ei94 (c). 1propositionen diskuteras även vissa frågor angående statsbidrag till förlängtöppethållande m. m. Därvid föreslås att ett särskilt statsbidrag införs fördaghemsavdelningar med förlängt öppethållande. Bidraget föreslås utgå med . per avdelning och år vid ett dagligt öppethållande som är tre timmarlängre än normalt. Motsvarande bidrag på . föreslås fördaghemsavdelningar som är öppna och under minst sjutimmar per dag. Regeringsförslagetom förlängt öppethållande m.m. tas upp i motion F\77 (c) yrkande 5.Motionärerna anser att förslaget riskerar att cementera ett i grundenoacceptabelt förhållande. I stället bör enligt vad som anförs i motionen kravpå förändringar av arbetstider m. m. ställas hos arbetsgivarna i högreutsträckning än vad som är fallet. Socialutskottetanför i sitt yttrande att det är angeläget att minska den socialasnedrekryteringen till den kommunala barnomsorgen. Det är enligt utskottetsmening viktigt att göra daghemmen så flexibla att de inte utestänger barn tillföräldrar med obekväma och oregelbundna arbetstider från möjligheten att deltai verksamheten. anser mot denna bakgmnd att det av regeringenföreslagna statsbidraget till föriängt öppethållande m.m. inom barnomsorgenhar en lämplig utformning. Finansutskottetinstämmer i vad socialutskottet anfört om behovet av att underlättabarnomsorgen för familjer med obekväma arbetstider. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om statsbidrag till föriängt öppethållande samt tilllördags- och söndagsöppna daghem. Motion Fi77 (c) yrkande 5 avstyrks. Imotion Fi67 av m. fl. (vpk) tas vissa frågor upp om bl.a. formernaför barnomsorgen. 1 motionens yrkande 1 föreslås att hos regeringen begär förslag till en lag som garanterar alla barns rätt till plats i dag- och fritidshem t. o. m. Vidare hemställs i yrkande 2 att beslutar att anordningsbidrag skall utgå med . per 15 platser tillsutbyggnadsbehovet av dag- och fritidshem är täckt. Mo- 1988/89: FiU30 tionäremabegär vidare i yrkande 3 ett tillkännagivande om att fortbildningsdelen avstatsbidraget skall prestationsrelateras på samma sätt som för enskildaanordnare av barnomsorg. Slutligen hemställer motionärema i motionens yrkande 4att hos regeringen begär initiativ till utjämning och nedtrappningav barnomsorgstaxorna. Socialutskottethänvisar i sitt yttrande till det i betänkande 1988/ 89: SoU 18 redovisadeställningstagandet till motionsyrkanden med samma innehåll som i motion Ei67(vpk). Utskottet avstyrkte dessa motionsyrkanden, och anslöt sig tillutskottets uppfattning. vidhåller sin uppfattning i deaktuella frågoma. Inteheller i denna fråga har finansutskottet funnit skäl att frångå vadsocialutskottet anfört. Motion Fi67 (vpk) avstyrks sålunda. 1bilaga 7 till kompletteringspropositionen redovisar regeringen sin syn påutvecklingen i ungdomsskolan. Det är enligt föredragande statsrådet att ge skolan huvudansvaret för skolbarnen också utanför den direktalektionstiden. Detta skulle ge möjlighet att utforma en totalt sett bättrepedagogisk verksamhet. Det skulle även innebära en möjlighet att bättreutnyttja skolans lokaler och bedriva verksamheten till en lägre kostnad. 1motion Fi88 av m. fl. (m) yrkande 8 begärs ett tillkännagivandebeträffande skolbarnsomsorgen. Motionärema anser att möjligheter bör öppnasför största möjliga valfrihet i omsorgen. Detta kräver enligt motionärema mångaolika former av omsorg. Familjedaghemmen bör spela en stor roll i skolbarnsomsorgen. 1socialutskottets yttrande framhålls att man delar uppfattningen att det börfinnas valfrihet i skolbarnsomsorgen. Utskottet hänvisar emellertid till att enkommitt har tillsatts för att se över frågor om skolbamsom-sorgen (dir.1989:16). Mot denna bakgmnd anser socialutskottet att inte nu böröverväga något uttalande med anledning av redovisningen i propositionen oehförslaget i motionen. anser att resultaten från den åberopade utredningen böravvaktas. Den i propositionen redovisade inställningen till skolbarnsomsorgensutformning bör inte nu föranleda något riksdagsuttalande. Av samma skälavstyrker utskottet motion Fi88 (m) yrkande 8. Aldreomsorgoch pensionsförmåner m. m. Fråganom förbättrade pensionsförmåner tas upp i ett antal motioner. 1 motion Fi66 av m.fl. (vpk) föreslås att gmndbeloppet för folkpension och pensionstillskott höjs till resp. av basbeloppet för ogifta samt att motsvarande höjning görs för makar. Även i motion Fi64 av m. fl. (mp) förordas en lika stor höjning av pen sionstillskottet. 1 motion Fi79 av och (båda c) föreslås en övergång till ett samordnat pensionssystem med höjd 99 gmndpension ochinkomstrelaterad tilläggspension upp till en inkomst av 1988/89: FiU30 7,5basbelopp. Socialförsäkringsutskotteterinrar i sitt yttrande (SfU5y) om att utskottet behandlatmotionsyrkanden om höjda pensionsförmåner och att utskottet därvid konstateratatt en höjning av folkpensionens gmndbelopp skulle innebära en avsevärdframtida merkostnad på gmnd av det stora antalet pensionärer. Med hänsyn tillde ökade kostnaderna är soeialförsäk-ringsutskottet inte berett att tillstyrkavare sig en höjning av folkpensions-förmånema eller en ny form av gmndpensionpå den nivå som förordas i motion Ei79 (c). delar dennabedömning oeh avstyrker i likhet med socialförsäkringsutskottet motionema Ei66(vpk) yrkande 2, Ei64 (mp) yrkande 24 i berörd del samt Ei79 (c). Imotion Fi64 av m. fl. (mp) begärs även att pensionstillskottskall utgå till s. k. undanlagspensionärer. är försin del inte berett att förorda någon ändring av gällande bestämmelser innanpensionsberedningen slutfört undersökningen om dessa pensionärers behov avekonomiskt stöd. Resultatet av denna undersökning väntas föreligga senare iår. Även finansutskottet avstyrker med hänvisning härtill bifall till motionEi64 (mp) yrkande 25. Imotion Fi88 av m. fl. (m) aktualiseras också frågan om den snabbakostnadsexplosionen inom socialförsäkringssystemet. Motionärema begär attregeringen skall delges de förslag till åtgärder som redovisas i motionen föratt bringa balans i systemet. , som tidigare underriksmötet avvisat motioner med förslag till liknande åtgärder, avstyrker ävendenna motion. Av yttrandet framgår också att det inom pågåren översyn med anledning av de ökade kostnadema för socialförsäkringen. Meddet anförda avstyrker finansutskottet motion Ei88 (m) yrkande 9. 1motion Fi83 av m. fl. (c) begärs att skall göra etttillkännagivande med anledning av vad som sägs i motionen om äldreomsorgen. Imotion Fi88 av m. fl. (m) hemställs att regeringen skall ges tillkänna vad som anförs i motionen om innebörden av ett ökat primärkommunaltansvar för vården och omsorgen om de äldre. Enligt vad som sägs i denna motionmåste monopolsituationen inom vården brytas. konstaterar attäldredelegationen väntas slutföra sitt arbete. Detta har gått ut påatt belysa konsekvenserna av ett eventuellt ändrat huvudmannaskap föräldreomsorgen. Betänkandet väntas efter remissbehandling ligga till gmnd fören proposition . ämnar behandla ettstort antal snarlika motionsyrkanden om äldreomsorgen, och utskottet finnermot denna bakgmnd inte anledning att nu göra något uttalande i frågan. Medhänsyn härtill avstyrker också finansutskottet motionema Ei88 (m) yrkande 7 ochEi83 (c). Allmänna pensionsfondenspiaceringsbestämmelser /89: FiU30 Ipropositionen föreslås att första tredje fondstyrelsemas rätt att förvärvaaktier i fastighetsbolag inte längre skall vara inskränkt av kravet att samtligaaktier skall förvärvas. I motiveringen till förslaget understryks i enlighetmed vad de berörda fondstyrelsema själva har uttalat att förvärv bör få skeendast i renodlade fastighetsbolag. Aktieinnehavet skall syfta till enlångsiktig placering och innebära ett ägarengagemang. Någon öppning motportföljinvesteringar kan således inte accepteras, heter det i propositionen. Vidareföreslås att förbudet för fjärde och femte fondstyrelsema att förvärva aktieri bank- oeh försäkringsbolag tas bort. Förbudet motiverades urspmngligen medatt fjärde fondstyrelsens huvudsakliga syfte skulle vara att förse den svenskaindustrin med riskvilligt kapital. har näringslivet en heltannan tillgång till riskkapital. En möjlighet för Qärde och sedermera ocksåfemte fondstyrelsen att förvärva även aktier i bank- och försäkringsbolagskulle vara till gagn för näringslivet genom att bidra till en väl fungerandekapitalmarknad. Vidare skulle den medföra att riskema i portföljförvaltningenkan spridas ytterligare. Fjärde fondstyrelsen torde, anförs det ipropositionen, vara den enda institutionella placerare av betydelse som harett sådant förbud som det nu är fråga om. Fjärdeoch femte fondstyrelsema får vidare rätt, enligt propositionens förslag, att avde medel som de förvaltar placera högst mot högst iaktier i utländska aktiebolag samt konvertibla skuldebrev och vissa andraskuldebrev utfärdade av utländska aktiebolag. Inom den angivna ramen blir ocksåplaceringar i utländska aktiefonder tillåtna. Lämplighets- oehförsiktighetsskäl anges för en gräns vid . En sådan innebär nu en ram av ca800 milj. kr. Itre motioner från vardera moderata samlingspartiet, ochcenterpartiet yrkas avslag på regeringens förslag till ändrade placeringsbestämmelserför allmänna pensionsfonden. I motion Ei60 (m) anförs att socialdemokratinsstrategi är att böija utnyttja allmänna pensionsfondens stora resurser för attköpa in sig i näringslivet. Med dagens tillgångar skulle ungefär hälften avalla börsföretag kunna förstatligas på detta sätt, anförs det. Genommedgivandet för förstatredje fondstyrelsema att köpa mindre än samtliga aktieri ett "byggföretag" bryts isen, menar motionärema. Nästa steg kan dåbli att dessa styrelser får köpa aktier även i andra börsföretag. Motionäremauttalar också att det inte är via ökade medel till allmänna pensionsfondeneller ökad avkastning på dennas medel som pensionssystemets trygghettillgodoses. Imotion Fi61 (fp) säger motionärema helt kort att de inte kan accepteraregeringens förslag beträffande allmänna pensionsfondens reglemente. Imotion Fi62 (c) anförs att ett institutionaliserat och centraliserat ägandemåste motverkas. Allmänna pensionsfondens utökade placerings-möjligheter enligtdet framlagda förslaget skulle snedvrida aktiemarknaden, hävdas det. I motion Fi64 (mp) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna "att förslagettill ändrade regler för allmänna pensionsfondens pla- 1988/89: FiU30ceringsbestämmelser skjuts till kommande budgetproposition i januari1990". I praktiken innebär även detta ett avslagsyrkande. Näringsutskottetanför i sitt yttrande att de borgerliga partiemas avvisande av förslagetframstår som föga konsekvent mot bakgrund av deras tidigare ställningstaganden. Närregeringen föreslog att första tredje fondstyrelsema skulle fåförvärva aktier i fastighetsbolag under fömtsättning att förvärvet gälldesamtliga aktier ställde man sig från sida bakom detta förslag ochuttalade (NU 1987/88:10 res. 7) att placeringar i fast egendom skulle bli ettvärdefullt komplement till fömt tillåtna placeringar. Utifrån en sådan gmndsynborde det inte finnas skäl, anför näringsutskottet, att avstyrka den nuföreslagna ändringen härvidlag, som tar hänsyn till det behov av samarbetemellan olika intressenter som många fastighetsprojekt är förknippade med, mensom enligt ett eftertryckligt motivuttalande inte får innebära någon öppningmot portföljinvesteringar. Vidsamma tillfälle gav och (NU 1987/88:10 res. 8) sitt stöd åtfjärde fondstyrelsens önskemål att ramen för dess placeringar i utländskavärdepapper skulle vidgas från . Att sprida aktieplaceringarna tillflera länder där konjunkturcyklerna inte sammanfaller är ett sätt att såriskfritt som möjligt få god och säker avkastning på pensionssparandet, sadesdet i partimotion i ämnet (se NU 1987/88:10 s. 13). mening har regeringen angett bärande motiveringar för deändringar i reglementet för allmänna pensionsfonden som föreslås. Näringsutskottettillstyrker i alla delar regeringens förslag till ändringar i reglementet förallmänna pensionsfonden. Finansutskottetdelar näringsutskottets uppfattning att första tredje fondstyrelserna bör gesen rätt att förvärva aktier i renodlade fastighetsbolag som inte är inskränktav kravet att samtliga aktier skall förvärvas. Utskottet tillstyrker också attfjärde och femte fondstyrelsema ges möjlighet att förvärva aktier i bank- ochförsäkringsbolag. Utskottet anser vidare att fondstyrelsema bör ges möjlighetatt placera sina tillgångar på motsvarande sätt som andra institutionellaplacerare. Sedan valutarestriktionema slopats beträffande köp av utländskaaktier bör även fondstyrelsema ges möjlighet att placera förvaltade medelutomlands. Utskottet har inte någon erinran mot den övre gräns på somföreslås för dessa placeringar. Utskottettillstyrker propositionens förslag och avstyrker därmed motionema Ei60 (m)yrkande 10, Ei61 (fp) yrkande 10, Ei62 (c) yrkande 6 samt Fi64 (mp) yrkande 27. Ipropositionens bilaga 9 tas bl.a. frågor upp rörande inriktningen av arbetsmarknadspolitiken, arbetsmarknads service och arbetsmarknadsutbildning. Frågor rörande arbetsmarknadspo litikens inriktning tas upp i sex motioner. har med anledning av propositionen och motionema avlämnat ett yttrande 102 (1988/89: AU4y) tillfinansutskottet. 1 yttrandet görs en ingående beskriv- 1988/89: FiU30 ningav vad propositionen och motionerna anför i dessa frågor. Underrubriken arbetsmarknadsservice (punkt B 2) i propositionen föreslås attriksdagen godkänner vad som förordats om sökanderesor från till Sverigesamt att till Arbetsmarknadsservice för /90 utöver ibudgetpropositionen upptagna medel anvisar ett förslagsanslag på . Syftetmed sökanderesorna skall vara att kanalisera arbetskraftsinvandringen/ra/jNorge, som till stor del sker spontant, genom arbetsförmedlingen. Personerfrån föreslås därför kunna få flyttningsbidrag i form av sökanderesa ochtraktamente enligt samma regler som gäller för arbetssökande från ochDanmark. Arbetsmarknadsutskottetföreslår ett godkännande av vad som förordats om sökanderesor från tillSverige samt motsvarande medelsanvisning. Vadgäller arbetsmarknadsutbildningen (punkt B 3) förordas i propositionen efterförslag från AMS en ändring av reglerna för svenskundervisning förinvandrare inom arbetsmarknadsutbildningen. Enligt arbetsmarknadsministern bördet införas en möjlighet att bevilja flyktingar och invandrare med utländsk yrkesutbildningsvenskundervisning i fackspråk inom det yrke de är utbildade för även utandirekt anknytning till ytterligare yrkesutbildning. Genom denna justering avnuvarande regler kan invandrarnas yrkeskunskaper tas till vara på ett bättresätt och ar-betsplacering snabbare komma till stånd. Medhänsyn till såväl sociala som arbetsmarknadsmässiga skäl ser utskottetpositivt på den förordade ändringen i reglerna för arbetsmarknadsutbildning.Finansutskottet biträder arbetsmarknadsutskottets förslag att godkänna denföreslagna ändringen. Imotion A14 av m. fl. (m) pekas på de strukturella problemen inomsvensk arbetsmarknad. Arbetsmarknadspolitiken bör enligt moderatasamlingspartiet bl.a. inriktas på att avlägsna hinder och skapa incitament somleder till en väl fungerande arbetsmarknad. Särskilt oroande är den högafrånvaron som medverkar till den stora efterfrågan på arbetskraft och till denlåga produktiviteten. Arbetstidslagstiftningen bör ge större utrymme förvalfrihet och flexibilitet. De offentliga monopolen måste öppnas föralternativa verksamheter. Utskottetanser i likhet med vad som uttalas i motion Al4 att sjukfrånvaron är oroande.Detta framhålls även i propositionen. Enligt arbetsmarknadsutskottetsuppfattning är det självfallet viktigt att socialförsäkringssystemen är sådanaatt den enskilde uppmuntras att återvända till arbetslivet. De berörda frågornaundersöks av flera olika utredningar liksom av en nytillsattinterdepartemental arbetsgmpp. förutsätter därför attsamtliga konsekvenser, även effekter för finansiering och utnyttjande, blirbelysta i de förslag som kan komma att läggas fram på detta område. Motbakgrund av vad arbetsmarknadsutskottet anfört avstyrker finansutskottetmotion Al4 (m) yrkande 1. Icenterpartiets motion Fi87av m. fl. (c) framhålls att de offensiva insatser som föreslagis från under innevarande riks- 103 möte inomarbetsmarknadspolitikens område bör kompletteras med klara /89: FiU30direktiv till arbetsförmedlingama om att de arbetssökande i princip måste taanvisat arbete på hemorten. Vidare är det enligt motionärema väsentligt attarbetslinjen även gäller för invandrare och att resurser och regler utformaspå ett sådant sätt att dessa kan beredas arbete eller utbildning snabbt. Detbör även finnas möjligheter att kombinera utbildningen i svenska med någon formav praktik eller inskolningsplatser. Arbetsmarknadsutskottetframhåller i sitt yttrande att utskottet i sitt betänkande 1988/89: AUl 1ställde sig bakom den inriktning av arbetsmarknadspolitiken som lades fram iregeringens budgetproposition . Inom flera sektorer, bl. a. inomindustrin och inom vård och omsorg på den offentliga sektorn, råder storefterfrågan på arbetskraft. Eftersom några tecken till nämnvärda förändringarinte kan skönjas för det närmaste året anser arbetsmarknadsutskottet att de ipropositionen preciserade målen är väl ägnade att stödja sökande med svagställning på arbetsmarknaden och ytterligare ökaarbetskraftsutbudet. a. berörs flyktingar och andra invandrare,arbetshandikappade och långtidsarbetslösa. avstyrkermot denna bakgmnd motion Ei87 yrkandena 2 och 4. är inte avannan mening än arbetsmarknadsutskottet. Imotion Fi69 av m. fl. (vpk) anförs att om arbetslinjen skall kunnatillämpas i sin helhet så krävs demokratiska rättigheter på arbetsplatserna iform av lokal strejkrätt m.m. Motionärerna framhåller att det är bra omarbetslinjen används inom socialförsäkringssystemet så att rehabiliteringenkan få en verklig chans att lyckas. Men måste kraftfulla insatserske i arbetslivet så att orsakerna till utslagningen undanröjs. 1 annat fallkan den nya arbetslinjen bli en subventionerad arbetskraft genom lönebidragmed bibehållna dåliga arbetsförhållanden. 1 arbetsmiljölagen måste skyddsombudoch lokal fackförening få utvidgade möjligheter att stoppa arbetet på gmnd avdåliga arbetsmiljöförhållanden. Imotion Fi80 av () behandlas samspelet mellan arbetsmarknadsåtgärderoch socialförsäkringssystemet. Motionären varnar för tanken att enförtidspension skulle kunna utbetalas till arbetsgivaren som lönebidrag. Ihär nämnda motioner behandlas viktiga frågor inom arbetsmarknadspolitiken. Somframhålls i propositionen är trots en hög sysselsättningsnivå utvecklingen avarbetsskador, långtidssjukskrivningar och förtidspensioneringar oroande. Somutförligt framgår av arbetsmarknads- och socialförsäkringsutskottens yttrandenpågår ett intensivt utredningsarbete om dessa problem. Av yttrandena framgåratt departementschefen kan finna anledning att återkomma till i dessafrågor. Vad gäller frågan om att låta förtidspensionen omvandlas till ettlönebidrag har arbetsmarknadsministern uttalat att detta principiellt ligger ilinje med den inställning hon förordar. Dessa frågor behöver emellertid, enligtarbetsmarknadsministern, utredas ytterligare. Vadgäller kravet att skyddsombud och lokal fackförening skulle få vid gade möjligheter att stoppa arbetet på grund av dåliga arbetsförhållanden har socialutskottet i sitt av godkända betänkande SoU 1987/ 104 88:9 framhållit att detenligt socialutskottets uppfattning gjorts en lämplig 1988/89: FiU30avgränsning i arbetsmiljölagen av. de situationer då skyddsombud har rätt attavbryta arbetet. Medhänvisning till det anförda avstyrker finansutskottet motionerna Ei69 (vpk) ochEi80 (s). Imotion Fi6I (fp) anför m. fl. att asylsökande bör beredasmöjlighet att ta tillfälligt arbete vederbörande väntar påuppehållstillstånd. yttrande till finansutskottet framgår att utskottettidigare, och senast i sitt av godkända betänkande SfU 1987/88:27,har behandlat frågan om en utlänning skall få rätt att arbeta hanväntar på besked om tillstånd att stanna i . Socialförsäkringsutskottethar därvid framhållit att man i första hand måste komma till rätta med deproblem som uppkommer genom att hålla nerehandläggningstiderna. Utskottet har vidhållit att arbetstillstånd bör beviljasförst då beslut om uppehållstillstånd ges. En annan ordning kan befaras ledatill en uppluckring av principen om den reglerade invandringen. Finansutskottetär inte av annan mening än socialförsäkringsutskottet vilket innebär att motionEi61 (fp) yrkande 12 avstyrks. Ibostadsdepartementets bilaga till kompletteringspropositionen (bilaga 10)redogörs för vissa anpassningar inom bostadsstödet för . Bostadsutskottethar avgivit ett yttrande till finansutskottet vad gäller regeringens förslagoch motioner väckta med anledning av detta förslag (1988/ 89:BoU3y). Bostadsministerntar i sina överväganden upp vissa frågor med anledning av de förändringar rörande inkomstbeskattningen som aviseras i komplet teringspropositionen.