yttr · GB05JoU2 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:2 y om och den västeuropeiska integrationen Utrikesutskottethar genom beslut berett jordbruksutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1987/88:66 om och den västeuropeiskaintegrationen jämte motioner. Jordbruksutskottetberör i sitt yttrande huvudsakligen avsnitten 7 (jordbruk, livsmedelsindustrioch fiske) samt de delar av avsnitt 11 som gäller miljöpolitik ochlivsmedelsbestämmelser (11.2 och 11.7). De motioner som särskilt tagit upphithörande frågor är 1987/88:U3 av m.fi. (vpk),1987/88: U5 av OlofJohansson m.fl. (c), 1987/88:U6 av m.fl. (fp) och 1987/88:U7av m.fl. (m). Ipropositionen föreslås vissa riktlinjer för medverkan i delvästeuropeiska integrationsarbetet. Detövergripande målet är att åstadkomma ett gemensamt europeiskt ekonomisktsamarbetsområde som omfattar samtliga EFTA- och . Förbindelserna med EG utvecklas på en rad olika områden. Det nordiskasamarbetet fördjupas. En bred informationsverksamhet initieras. Ipropositionen lämnas också en redogörelse för utvecklingen av detvästeuropeiska samarbetet på olika områden. Frånde synpunkter utskottet har att företräda tillstyrker utskotlet att riksdagengodkänner de i propositionen förordade riktlinjerna för fortsattamedverkan i den västeuropeiska integrationen. Utskottet delar regeringensbedömning att har ett starkt intresse att medverka i ett brettvästeuropeiskt samarbete. Det är angeläget att det nordiska samarbetet med EGbreddas och fördjupas så långt det är förenligt med den svenskaneutralitetspolitiken. Detanförda innebär att utskottet för sin del avstyrker vpk:s partimotion U3.Motionen innehåller bl.a. kritiska synpunkter på miljöpolitik.Vidare anförs alt jordbruk och livsmedelsproduktion är hårt kemikaliserade ochsaknar varje hälsopolitisk målsättning. Med hänvisning härtill och till vissaandra överväganden som faller utanför utskottets 1Riksdagen 1987/88. beredningsområdeavstyrker vpk propositionen. Med anledning härav JoU 1987/88:2 y avstårutskottet från alt i övrigt kommentera motionen under de olika avsnitten nedan. I del följande redovisar utskottet sin inställning till desvenska övervägandena under rubrikerna jordbruk, livsmedelsindustri, fiske ochmiljöpolitik m.m. och till moderata samlingspartiets, och folkpartietsmotioner. Efter en redovisning av EG:s gemensamma jordbrukspolitikoch problemen med betydande jordbruksöverskott inom såväl EG som anförföredragande statsrådet att det i Luxemburgdeklaralionen anges att samarbetetoch/eller konsultationer på jordbruksområdet skall intensifieras (betr.Luxemburgdeklaralionen, se prop. s. 3). Det finns ett svenskt intresse av ettsådant samarbete i i liberaliserande riktning. Det är naturligt attEG med sin gemensamma jordbrukspolitik tillmäts särskild betydelse i dettasammanhang. Som framgår av propositionen ställer dock institutionella ochmateriella omständigheter hinder i vägen för ett deltagande i EG:s jordbrukspolitikgenom att innefatta också alla jordbruksvaror i en tullunion. Däremot skulleden svenska jordbrukspolitiken i olika avseenden autonomt kunna göras merlikartad EG:s, vilket skulle medföra en harmonisering av produktionsvillkoren.Vidare skulle, enligt föredraganden, frihandelsavtalet kunna omförhandlas föratt helt eller delvis inbegripa vissa jordbruksreglera-de varor eller skulleseparata avtal av typ ostavtal kunna ingås för enskilda varor avseende bestämdakvantiteter. I partimotion U5 anförs bl.a.'att samarbetet påjordbruks- och livsmedelsområdena bör inriktas på att uppnå en ökad frihandel.Delta måste enligt motionen för del kombineras med åtgärder förregional balans genom livsmedelsproduktion i landets olika delar. Vidare måsteden för neutralitetspolitiken nödvändiga försörjningen säkerställas. Motionärernaanser i övrigt att det inte synes föreligga möjligheter förnågra större förändringar på detta område. Flertalet industriländer haromfattande jordbruksöverskott, och jordbruksfrågorna tillhör de mest svårlöstai Uruguayrundan i . Läget är enligt motionen sådant att utvecklingen måsteavvaktas. I moderata samlingspartiets partimolion U7 anförssynpunkter som inte på något avgörande sätt skiljer sig från regeringensöverväganden om jordbruket. Med hänsyn till att de svenskaöverskottskvanlitéterna minskar skulle det enligt motionenknappast medföra några omfattande problem varken för EG eller omSverige kunde delta i den gemensamma jordbrukspolitiken. Svensk-export inomvidareföräd-lingsledel skulle underlättas. Utskottet delar i allt väsentligt regeringens syn påsämarbetsmöjligheter-na mellan och EG på jordbruksområdet. Somföredragande statsrådet anfört finns del ett svenskt intresse av ett samarbetei i liberaliserande riktning. Ett sådant samarbete skulle kunna gefördelar både för och övrigaberörda länder. I den mån en harmonisering av JoU 1987/88:2 yproduktionsvillkoren skulle ställa krav på ändringar i den svenska jordbruks-och livsmedelspolitiken finns det anledning att framhålla vissa inslag i dennapolitik som särskilt väsentliga. Några av grundstenarna i den svenskalivsmedelspolitiken är sålunda försörjningsberedskapen i krigs- och krissituationeroch kraven på regional balans i jordbruket och livsmedelsindustrin. Det börockså framhållas att frågor om livsmedels kvalitet och jordbrukets effekter påmiljön är föremål för stor uppmärksamhet i vårt land och ävenbehandlats i olika sammanhang i . Det är angelägel att det fortsattareformarbetet på hithörande områden inte förhindras eller fördröjs till följdav en sådan harmonisering som avses i propositionen. Utskottet utgår också frånatt man beaktar integralionsarbetets effekter i konkurrenshänseende för densvenska produktionen. Det anförda bör bl:a. vara ägnat att tillgodose motion U5i motsvarande del (yrkande 5). Utskottethar ingen erinran mot de svenska övervägandena under rubrikenLivsmedelsindustri (prop. s. 47). Avpropositionen framgår att förutsättningarna för fiskerinäringen undergåttgenomgripande förändringar och att det är svårt attöverblicka konsekvenserna för del vid en tillämpning av EG:sgemensamma fiskeripolitik. Som exempel på möjliga handlingslinjer anges att denömsesidiga rätten till fiskerättigheler i EG:s resp. fiskevatten skullekunna ökas. Sådana förhandlingar sker bilateralt mellan och EG.Vad beträffar EFTA finns enligt propositionen betydande svårigheter vid eneventuell liberalisering begränsad endast till EFTA-området, bl.a. beroende pådetta områdes struktur i fråga om fiskerinäringen och marknadssituationen. som återstår för att öka liberaliseringen av handeln med fisk ochfiskprodukter synes därför ligga i åtgärder som berör hela det europeiskafrihandelsområdet EG-EFTA. Även här måste del då komma till en omförhandling avfrihandelsavtalen mellan EFTA-länderna och EG liksom av existerande bilateralaavtal angående fiskerättigheter. En förutsättning torde vara att parallellaöverenskommelser kan uppnås om ett antal andra betydelsefulla element såsomfångstbegränsningar, stöd till fiskerinäringarna, interna priser etc. Detskulle bli fråga om ett nätverk av avtal som för samordning och balans måstestyras av vissa i förväg överenskomna principer i syfte alt förenkla processen. Sammanfattningsvismåste enligt propositionen nya vägar sökas på fiskeområdet om skallkunna delta i EG:s fiskeripolitik. En ökad liberalisering inom helaEFTA-EG-området borde vara möjlig, om en avveckling av gränsskyddel kopplastill andra element såsom fiskerättigheler, fångstbegränsningar, stöd tillfiskerinäringarna, interna priser m.m. Imotion U7 (m) påpekas att utvecklingen för svensk del bl.a. inneburit minskademöjligheter att nyttja de traditionella fångstområdena i . Entillämpning av inom detta område skulle kunna innebära ökademöjligheter till svenskt högsjöfiske men också ökad konkurrens i våra JoU1987/88:2 y kustvatten. Utskottet vill för sin del framhålla att det svenskafisket begränsats genom den indelning av haven inationella fiskezoner som då skedde. Genom avtal med andra länder kan ändå ettvisst fiske ske i andra länders zoner. Utvecklingen har lett till att detsvenska Östersjöfisket fåll en proportionellt sett allt större betydelse. Dennautveckling förstärks ytterligare av den träffade överenskommelsenmellan och om den s.k. vita zonen. Det är därför enligtutskottets mening viktigt att man från sida, i avbidan på enmultilateral reglering av EFTA- och fiskeripolitik, iakttaråterhållsamhet i bilaterala åtaganden när del gäller att beviljafiskerättigheter i svenska fiskevatten. I övrigt föranleder propositionen idenna del ingen kommentar från utskottets sida. Propositionen innehåller i denna del en omfattanderedogörelse för det internationella samarbetet på miljövårdens område (s. 85).Bl.a. erinras om att haft årliga bilateralaöverläggningar med inom ramen för ett bilateralt avtal påmiljöområdet. Dessa överläggningar har givit tillfälle till informationsutbytei frågor av gemensamt intresse, t.ex. pågående regleringsarbele, innebörden avEG:s nya harmoniseringsmelod, metoder för bedömning och reglering av farligaämnen, utbildnings- och forskningsfrågor samt information om förberedelserinför möten i viktiga internationella miljöorganisationer. har visat intresse för svenska åtgärdervad gäller t.ex. miljöskydd inom jordbruket, regleringen av användning avkadmium, begränsningar av svavelutsläpp saml bedömning av farliga ämnen. En fråga som tilldragit sig stor uppmärksamhet irelationerna Sverige-EG rör bestämmelser för bilavgaser. Andra frågor somuppmärksammats i miljösamarbetet är luflburna föroreningar, klimatförändringar,begränsning av miljörisker vid stora industrianläggningar, föroreningaroch åtgärder mot jordförstöring. Dessa frågor behandlades bl.a. vid ett mötemellan samtliga EFTA:s och EG:s miljöministrar i Nordwijk iNederländerna. Vid mötet gjordes en kraftig markering av behovet av ökatsamarbete mellan alla länder i i enlighet med Luxemburgdeklarationenfrån , som utgör grunden för EFTA-EG-samarbetel. Man enades också om att möten med miljöexperter på högnivå från medlemsländerna skall äga rum minst en gång . Vid behov skallockså ytterligare ministermöten hållas. framhöll ministrarna all detförstärkta miljösamarbetet mellan och inte fick försvåramiljösamarbetet i vidare europeiska och globala miljöfora. Luxemburgdeklaralionen nämner uttryckligen miljö som ettlämpligt samarbelsområde mellan EFTA och EG. Enligt propositionen välkomnarregeringen de överenskommelser om starkare samarbete på miljöområdet som manenades om vid det nyssnämnda ministermötet i . Genom de förstärktakonsultationsförfarandena finns nu praktiska möjlighe- JoU 1987/88:2 y ter att intensifierasamarbetet. har också därigenom fått potentiellt bättre möjligheter attpåverka EG i många miljöfrågor. Det blir lättare att angripa miljöfrågorna iett bredare perspektiv och inte se dessa enbart som Ländernainom prioriterar skilda miljöfrågor på I åtskilligafall är berett att gå betydligt längre i åtaganden än många andra länder. Detär emellerid angeläget att samverkan kommer till stånd så att man sålångt möjligt kan undvika dubbelarbete och onödiga Imotion U5 (c) understryks värdet av en positiv miljöpolitisk utveckling i helaVästeuropa. Enligt motionen föreligger det dock en risk att den europeiskaintegrationen kan skapa svårigheter för en mer långtgående nationellmiljöpolitik. För måste det vara en självklarhet att inte gå med pånågra restriktioner mot våra möjligheter att ställa mer långtgående miljökravän vad som kan vara accepterade i andra länder, även om dessa krav skulle kunnaverka hämmande på det fria varuflödet. Ifolkpartiets partimotion U6 anförs att miljöfrågorna blivit alltmerinternationella till sin karaktär och att internationellt samarbete är enförutsättning för att kunna avvärja bl.a. de globala miljöhoten. Också Sverigeskulle ha mycket att vinna på att andra länder bättre renade sinautsläpp. Motionen utmynnar i ett yrkande att samarbetet på hög tjänstemannanivåintensifieras. Imotion U7 (m) framhålls att miljöproblemen i kräver drastiska åtgärderinte bara i utan framför allt i . För framtid ärdet mycket viktigt att de östeuropeiska länderna vidtar effektivamiljövårdsåtgärder. Inom finns del generellt sett en betydligtstörre miljömedvetenhet. Utformningen av regler inom EG kommer i många fall attvara styrande även för . De möjligheter lill konsultationer ochdiskussioner som finns måste utnyttjas för att skapa regler som bättreskyddar miljö. Att inte är medlem i EG innebär dock enligtmotionen att våra åsikter normalt får mindre tyngd. Utskottethar i olika sammanhang konstaterat att de stora miljöproblemen till sinkaraktär är gränsöverskridande och i många fall utgör ett globalt hot motmiljön (se t.ex. JoU 1987/88:8 och 11-12). anordnade utskotteten hearing med representanter för och miljö- ochenergidepartementet om det internationella miljövårdssamarbetet, innefattandebl.a. en genomgång av det aktuella läget på flertalet sakområden. Mot bakgrundav denna redovisning och uppgifterna i propositionen kan utskottet medtillfredsställelse konstatera att man från sida intensifierat detinternationella arbetet. I enlighet med vad som anförs i motion U6 är detvärdefullt om detta arbete kan förstärkas ytterligare. Inom ramen för ettökande internationellt samarbete bör man dock från svensk sida slå vakt om deresultat som uppnåtts i det nationella miljövårdsarbetet. Utskottetutgår också från att en harmonise- ring på detta område intefår utgöra hinder mot en fortsatt hög ambitionsnivå JoU 1987/88:2 y i vårteget miljövårdsarbete. propositionen anförts under rubriken föranleder ingenannan erinran från utskottets sida än att frågan har nära beröring medjordbruks- och livsmedelspoliliken, som utskottet behandlat i . föregåendeavsnitt. Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Närvarande:Håkan (), (), (), MartinSegerstedt (s), (), (), (),(), (), (), (vpk), (), (), () ochBengt A Klang (fp). JanJennehag (vpk) anser att utskottets yttrande fr.o.m. det stycke under rubrikenInledning som börjar med "Från de" bort ha följande lydelse: Utskottetansluter sig lill de synpunkter som anförs i motion U3 av m.fl. omriktlinjerna för en svensk alleuropeisk politik. Vidare instämmer utskottet iden kritik som motionärerna riktar mot den outvecklade miljöpolitiken och denhårt kemikaliserade jordbruks- och livsmedelsproduktionen i . Enharmonisering på dessa områden är oförenlig med en fortsatt hög ambitionsnivåpå motsvarande områden för del. Från de synpunkter utskottet har attföreträda tillstyrker utskottet motionärernas yrkande att propositionen avslåsoch att formulerar riktlinjerna för en alleuropeisk politik ienlighet med motionen. Med detta ställningstagande saknar utskottet anledningatt gå närmare in på de sakområden i propositionen som tillhör utskottetsberedningsområde.