yttr · GB05FiU4 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:4 y om och den västeuropeiska integrationen (prop.1987/88:66) Utrikesutskoftefhar beslutat bereda finansutskottet fillfälle aft yttra sigöver proposition 1987/88:66 om och den västeuropeiska integrationenjämte mofionerna 1987/88:U2-U7 och 1987/ 88:U522-U524. Regeringenbegär i proposifionen atf skall godkänna vissa riktlinjer som börligga fill grund för det fortsatta arbetet för att få fill stånd ett brettvästeuropeiskt samarbete. bereds därutöver tillfälle ta del avregeringens överväganden på olika områden i fråga om och denvästeuropeiska integrationen. Finansutskottetbegränsar sitt yttrande fill vad som i den senare delen anförs om ekonomisktoch monetärt samarbete (kap. 12). Vad gäller avsnitten om en gemensam marknadför industrivaror (kap. 6) och om offenfiig upphandling (avsnitt 8.2), somberör frågor inom utskottets beredningsområde, konstaterar utskottet atf någrastörre meningsskiljak-tigheter inte föreligger mellan vad som anförs iproposifionen och i mofionerna. Utskottet avstår därför från aft kommenteradessa frågor. Ipropositionen anförs aft internationellt ekonomisk-politiskt samarbete bl.a.kan syfta till aft förbättra förutsättningarna för hög ekonomisk tillväxt ochlåg inflation i världsekonomin, atf stabilisera växelkurser och att utjämnaobalanser mellan olika länder. Vikfiga beståndsdelar i detta samarbete ärutbyte av information om och diskussion av den ekonomiska utvecklingen ochpolitiken. I centrum för intresset stär de mekanismer som binder samman deolika ekonomierna. Syftet med samarbetet är bl.a. atf vederbörlig hänsyn skallkunna tas fill de internationella återverkningarna av olika ländersekonomisk-polifiska åtgärder. Ipropositionen framhålls vidare att eftersträvar en hög ambitionsnivåför internationellt ekonomisk-politiskt samarbete och verkar aktivt för enbättre samordning och adekvat inriktning av den ekonomiska politiken.Tyngdpunkten för detta engagemang ligger i och i IMF. De senaste årens arbete inom ramen för dessa organisationer på att stärka den 1 1987/88. multilateralaövervakningen av medlemsländernas ekonomiska politik och FiU 1987/88:4 yutveckling har därvid tillmätts särskild betydelse. Som medlem i EFTA deltar akfivt i diskussioner iorganisationens ekonomiska kommitté. har också årligeninformella diskussioner med rörande ekonomiska frågor. I dessasamtal, som främst rör kort- och medelfristiga konjiinktumfsikfer ochvalutafrågor, deltar och . I mofion U5 (c) förordas att man från svensk sida böreftersträva ett gemensamt västeuropeiskt forum för samråd avseende den ekonomiskapolifiken. Samarbetet inom , där de västeuropeiska länderna ingår,domineras ofta av de stora länderna eller konstellationer av EG-Japan-USA. Iett västeuropeiskt forum borde samfiiga EFTA- och ingå för gemensambehandling av ekonomisk-polifiska frågor i . I ett sådant forumskulle de små västeuropeiska länderna kunna göra sig gällande på ett bättresätt än i befintliga fora, anför motionärerna. En fri och omfattande handel med andra länder är engrundläggande förutsättning för god ekonomisk tillväxt i vårt land. En frihandel medför en rationell arbetsfördelning mellan länderna som är till nyttaför alla parter. Defta utgör utgångspunkten för utskottets ställningstagande idetta yttrande. Den svenska hemmamarknaden är liten internationellt sett.Tillgången fill marknader i andra länder har varit en förutsättning för attsvensk exportindustri skall kunna konkurrera med industrier i betydligt störreländer som har konkurrensfördelar i form av en större hemmamarknad. Det är i hög grad fack vare vårt deltagande i deninternationella handeln som nått sitt nuvarande sociala och ekonomiskavälstånd. Handel och ekonomiskt samarbete lägger vidare grunden för ökadmellanfolklig förståelse och fredlig samlevnad. Det är med denna utgångspunkt som medverkat i ochanslutit sig fill åtskilliga avtal som syftar till att avveckla tullar ochandra hinder för handeln mellan länder. Genom anslutningen fill olika internationella avtal harSverige liksom andra länder underkastat sig vissa inskränkningar av den egnahandlingsfriheten. har t.ex. inom och i stor utsträckningförbundit sig att behandla alla medlemmar lika. Frihandeln har också lett fill en långtgåendestrukturomvandling, vilket är en ofrånkomlig konsekvens av den internationellaarbetsfördelningen. De näringsgrenar som inte är konkurrenskraftiga slås ut.Sett i ett samhällsekonomiskt perspekfiv är defta en nödvändig utveckling föratf vi långsiktigt skall kunna hävda oss i den internationella konkurrensen. Ensådan omstrukturering kan emellertid för anställda och ägare i de utsatta industriernainnebära stora påfrestningar. En viktig förutsättning för atf kunna fullföljaen sådan polifik är atf de människor som drabbas av strukturom- vandlingenerhåller samhällets stöd. Strukturomvandlingens påfrestningar FiU 1987/88:4y måste bäras solidariskt och inte endast av de enskilda som drabbas. Med enrättvis fördelning av välfärden och en social trygghet skapas goda betingelserför den industriella förnyelsen. Den svenska ekonomin har i allt högre grad blivit beroendeav den internationella och då i första hand den västeuropeiska utvecklingen.Som anförs i propositionen är det fortfarande möjligt aft påverka den egnaekonomiska utvecklingen. Det visar inte minst de senaste årens ekonomjskautveckling i , men vårt manöverutrymme är begränsat. Obalanser ochkonjunkturväxlingar i ett land tenderar att snabbare än fidigare fortplantastill andra länder och kontinenter. Betydande instabilitet i fråga om växelkursernakan verka hämmande på handeln. Därför ökar behovet av ekonomisk-politisktsamarbete. Utskottet delar uppfattningen i motion U5 (c) atf deteuropeiska samarbetet på den ekonomiska polifikens område är mycket vikfigt.Det framgår inte minst av det faktum att EFTA-länderna tillsammans är EG:svikfigaste handelspartner och en större exportmarknad än . är,närmast efter och , EG:s fredje viktigaste handelspartner och utgören nästan dubbelt så stor exportmarknad som . Behovet av ett europeiskt samarbete accentueras underperioder med problem i världsekonomin. Europeiska initiativ och förslag tilllösningar kan i sådana situationer vara mycket betydelsefulla. Det sker också fortlöpande diskussioner inom ram omdet ekonomiska läget i och om olika vägar atf med den ekonomiska 'politiken påverka utvecklingen. Utskottet ser det inte som en nackdel aftEuropa i detta sammanhang befraktas som en väsentlig del i samspelet mellan destora ekonomierna i världen. Utskottet vill i defta sammanhang också erinra öm dels densamverkan som sedan lång fid tillbaka sker inom den ekonomiska kommittén iEFTA, dels de årliga överläggningarna mellan EFTA-länderna och ,dels de bilaterala överläggningar som sker mellan ochdet svenska avseende ekonomisk utveckling och ekonomiskpolitik. Till detta kan läggas de möjligheter som öppnar sig ■ att inom ramen för en intensifierad EFTA-EG-dialogavhandla frågor även av det slag som tas upp i mofion U5. Mot denna bakgrund och med hänsyn fill de andra fora (IMF,, ECE, nordiska samarbetet m.fl.), där delfar på multi- ellerbilateral basis och där den europeiska dimensionen på ekonomisk utveckling ochekonomisk-polifiska frågor kan diskuteras, måste risken för dubbelarbete vidinrättandet av ett nytt internationellt organ nämnas. Det kan också av dettaskäl och med hänsyn till de kostnader inrättandet av en ny västeuropeiskorganisation skulle medföra både i form av direkta budgetmedel och genom ökatarbete, ifrågasättas om andra länder i skulle vara intresserade avett sådan förslag. Utskottetavstyrker således från sina utgångspunkter motion U5 yrkande ■ : ' ■ Kapitalrörelser FiU 1987/88:4 y Detkonstateras i propositionen att en faktor av stor betydelse för samordningenav ekonomiska polifik är utvecklingen i riktning mot ökad frihetför kapitalrörelser. Frihet för kapitalrörelser ställer ökade krav påsamordning av den ekonomiska politiken, i synnerhet penningpolitiken, om enstabil utveckling på valutaområdet samfidigt skall kunna upprätthållas. argumenterar man för fria kapitalrörelser eftersom dessa främjar eneffekfiv resursallokering. Men för atf inte kortfristiga kapitalflöden skalläventyra valutastabiliteten måste den ekonomiska utvecklingen vara någorlundalikartad i de berörda länderna. Det innebär således att ett förstärktekonomisk-politiskt samarbete är en viktig förutsättning för friakapitalrörelser. Avregleringsprocesseninom EG har under långa perioder varit trög och enskilda länder har därförtagit egna inifiafiv fill att avveckla stora delar av sin valutareglering närså befunnits lämpligt. I samband med planerna att fullborda den inre marknadenhar ett program för att förverkliga fullständig frihet för kapitalrörelserantagits. Programmet omfattar två faser. Den första fasen innebär att i principall handel och emissionsverksamhef med värdepapper skall vara fri inom EG. Direkfivförslagom den andra fasen lades fram . Det omfattar samtliga resterandetransakfionskafegorier, således även de mest känsliga såsom korta finansiellakrediter, penningmarknadsinstrument och bankdepositioner. Direktivet kommeraft innebära en radikal liberaliseringförplik-felse för många medlemsländer ochmåste därför förses med övergångsbestämmelser och möjligheter atf vid behovtillgripa skyddsåtgärder för aft undvika allvarliga störningar ivalufabalansen. Imotion U7 (m) kritiseras den svenska valutaregleringen som försvårarkapitalrörelserna. De steg i liberaliserande riktning som tagits under senareår är enligt mofionärerna inte tillräckliga. Det är enligt motionärerna varkenmöjligt eller önskvärt att genom regleringar av detta slag bevara dennafionella handlingsfriheten. De transaktioner som tillåts i anslutning tillutrikeshandeln utesluter möjligheterna atf föra en självständig stabiliseringspolitik. har genom att ställa upp en fast växelkursnorm förpliktat sigatt anpassa sin politik till omvärlden. Fullständig frihet förkapitalrörelserna kan då spela en positiv roll genom atf tvinga fram en merstabil och disciplinerad ekonomisk politik, som bl.a. kan bidra fill attföretag och löntagarorganisationer visar större återhållsamhet på pris- ochlönesidan. Motionärernas slutsats är aft den svenska valutaregleringen böravvecklas skyndsamt och definitivt. Äveni mofionerna U6 (fp) och U522 (fp) kritiseras den svenska valutaregleringen.Enligt mofionärerna är EG vikfigare för än är för EG. Via EFTAkan dock vår förhandlingsposition stärkas. Arbetet med den inremarknaden måste leda till en parallell utveckling i FiU 1987/88:4 y ochinom övriga EFTA-länder. måste erbjuda EG samma friheter som EGerbjuder , t.ex. en öppen marknad för banker, försäkringsbolag ochfinansiell service. I jämförelse med EG:s fria kapitalmarknad framstår ocksåden svenska valutaregleringen som alltmer stötande. Riksdagenbeslutade (FiU 1986/87:30, rskr, 363) atf avveckla de delar avvalutaregleringen som inte är av central betydelse för penning- ochvalutapolitiken. Frånavvecklingen undantas bankdeposifioner och placeringar i räntebärande papper,t.ex. statsobligationer för såväl valutaufiänningar som valufainlänningar. Detförsta större steget i liberaliseringsprocessen fogs då kravet påatt direkta investeringar skulle refinansieras utomlands avskaffades. Hösten1987 beslutades att svenskar skulle få ökade möjligheter atf förvärva ufiändskaaktier. Avsikten är atf alla restriktioner på förvärv av utländska akfier påsikt skall avskaffas. Vidarehar restriktionerna avseende fastighefsinvesferingar avvecklats, vilket innebäratt de nu tillåts enligt samma kriterier som gäller direkta investeringar. Utskoftethar vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden om atfavveckla valutaregleringen. avslog (FiU1987/88:20) sådana motionsyrkanden med hänvisning till atf den av utstakade vägen för liberalisering av valutareglering bör fullföljas.Det innebär att vissa transaktioner undantas från avvecklingen, nämligensådana som styrs av ränteskillnader och förväntningar om ränte- ochvalutakursutvecklingen. Utskottet har alltjämt samma uppfattning. Utskoftetdelar propositionens uppfattning att det fortsatta liberaliseringsarbetet bördrivas med sikte på atf så långt möjligt delta i det västeuropeiska samarbetetför liberalisering av kapitalrörelser. Det innebär aft om ökade obalanser pånyft skulle uppstå får inte en uppbromsning ske i liberaliseringsprocessen. Istället bör andra åtgärder sättas in. Friakapitalrörelser ställer strängare krav på samordning av den ekonomiskapolitiken samt på ett långtgående valuta- och penningpolitiskt samarbete. Detkommer atf innebära aft även skattepolitiken måste samordnas. En anpassning avden svenska skaftepolitiken till den som tillämpas inom EG torde innebära storaförändringar av såväl skätfestrukfur som skattenivå. En anpassning till deskaftenivåer som är aktuella inom EG torde framför allt medföra ett betydandeskattebortfall. Det skulle i sin tur kunna få betydande konsekvenser för destatliga utgiffsprogrammen och för det sociala trygghetssystemet. I denfortsatta integrationsprocessen måste således också de samhällsekonomiska ochsociala konsekvenserna av ett mera långtgående ekonomisk-politiskt samarbetesärskilt uppmärksammas. Utskottetanser med det anförda att utrikesutskottet bör avstyrka motion U7 yrkande 12. EMS-samarbetet FiU 1987/88:4 y I proposifionen framhålls aft det samarbete som har kommitatt få störst betydelse för den ekonomisk-politiska samordningen inom EG är detsom ägt rum på det monetära och valutapolitiska området. Efter det aft BretfonWoods-systemet bröt samman i början på 1970-falef etablerades det s.k.ormsamarbetef på växelkursområdef, där bl.a. , och deltogförutom de ursprungliga sex medlemsländerna: Ormsamarbetet avlöstes av det europeiska monetärasystemet EMS. Det syftar till atf etablera ett närmare monetärt samarbete föratf uppnå en zon med stabila valutor i . Avsikten är atf det jämte andrainstrument skall främja en balanserad ekonomisk utveckling inom EG.EMS-samarbetet regleras genom ett särskilt avtal mellan centralbankerna men harsedermera blivit fraktatfäst genom enhetsakten. I EMS-samarbetet ingår den europeiska valutaenheten (ECU),valufa-kursmekanismen () och särskilda kredifbestärnmelser. I mofion U7 (m) spås att betydelsen av det europeiskavalutasamarbetet kommer att växa. ECU-n håller på aft utvecklas till enkommersiellt utnyttjad valutaenhet. Krediter och värdepapper uttryckta i ECUhåller på att bli vanliga. Motionärerna ser ECU-n som ett embryo till en gemensamvästeuropeisk valuta. är målsättningen att upprätta en verkligvalutaunion med en gemensam europeisk centralbank. Därmed skullepenningpolifiken bli en gemensam angelägenhet. Motionärerna konstaterar att förnärvarande är dock skillnaderna mellan de olika ekonomiska politikett hinder för en helt samordnad penningpolifik och en valutaunion. Enligtmofionärerna bör riksbanksfullmäktige överväga en svensk anknytning till EMSväxelkurssamarbete. Det skulle långsikfigt binda den svenska kronan tillvalutorna i de länder som svarar för största delen av vår utrikeshandel. Denekonomiska polifiken i får i så fall utformas med utgångspunkt i dekrav på pris- och lönestabilitef som den fasta växelkurspolitiken ställer. Detskulle innebära atf det inte längre skulle vara möjligt atf med ensidigtbeslutade devalveringar parera en alltför snabb inhemsk kosfnadssfegring. Utskoftet vill med anledning härav anföra atf sedansamarbetet inom EMS startade har man diskuterat atf låta även länderutanför EG delta i samarbetet men hitfills har infe detta aktualiserats. Fleraav EG-valutorna, bl.a. den britfiska, står alltjämt utanför denna del avEMS-samarbetet. Den nuvarande svenska växelkurspolitiken där kronans kursknyts fill ett genomsnitt av omvärldens valutor, den s.k. korgen, har visat sigfungera bra. Som utskottet anfört fidigare (FiU 1986/87:10 s. 49) är det avstor vikt för vår trovärdighet att ändringar inte förefas i korgenskonstruktion. de kurspolifiken har gjortkronan mindre känslig för kraftiga kursvariafioner FiU 1987/88:4 y i de stora internationellavalutorna av det slag vi sett under 1980-falef. svenska kronan undvikergenom den nuvarande konstruktionen de återkommandespekulationerna om kursjusferingar inom EMS, vilka ibland utlöses av politiskahändelser i något av de större . också i detta sammanhangnoteras att de europeiska valutorna svarar för cirka tre fjärdedelarav vikterna i valutakorgen. 'Utskoftetanser mot denna bakgrund att frågan om en svensk anknytning fill deteuropeiska monetära samarbetet saknar aktualitet. Yrkande 11 i motion U7 bördärför enligt finansutskottet avstyrkas av Sverigeföljer dock, nu liksom fidigare, med intresse de västeuropeiskaansträngningarna atf uppnå och vidmakthålla valutapolitisk stabilitet inomramen för EMS-samarbetet. Detbör också i detta sammanhang nämnas atf tillsammans med andraindustriländer också deltar aktivt i det löpande informationsutbytet omutvecklingen på valutamarknaderna som hålls mellan centralbankerna iEMS-länderna. Vidare deltar i de möten som hålls mellancentralbankerna inom ramen för G 10 i anslutning fill månadsmötena i Bank ofInternational Settlements (BIS). Iproposifionen anförs att den internationella handeln med tjänster- bland demfinansiella tjänster och försäkringstjänster - har fått en ökad betydelse underde . Banker och andra finansinstitut har, liksom försäkringsbolag,i ökad utsträckning kommit att bedriva verksamhet i flera länder, med ellerutan etablering utanför hemlandet. Även handeln med värdepapper harinfernationaliserats. Ytterligare en grundläggande orsak till det ökade utbytetav finansiella tjänster är det nära sambandet med kapifalrörel-seområdet där enfortgående liberalisering ägt rum under senare fid. Närdet gäller det västeuropeiska samarbetet inom detta område representerar EG:sarbete med atf få till stånd en inre marknad för finansiellatjänster den mest målinriktade insatsen mot en irifernafionell liberalisering.Redan i föreskrivs etableringsfrihet och fritt utbyte av tjänster. Närdet gäller värdepappersmarknaderna har EG:s arbete inriktats på gemensammaregler för den organiserade handeln med akfier och andra värdepapper avseendet.ex. börsinfroduktion, information till investerare samt kollektivainvesteringar i värdepapper. Vidare arbetar man inom EG på aft få till ståndregler om insiderhandel. MellanEFTA och EG har ett informationsutbyte inletts beträffandereglerna för handeln med finansiella tjänster. Detta utbyte omfattar bl.a.reglerna för insiderhandel. Äveni har en utveckling skett mot ökad internafionellkonkurrens inom den finansiella tjänstesektorn. områdenbefinner sig emellertid dessa frågor alltjämt på utredningsstadiet. FiU1987/88:4 y I propositionen påpekas aft när det gäller detvästeuropeiska samarbetet går det infe aft hävda generellt, utan ytterligarejämförande undersökningar, atf den svenska lagstiftningen har andra syfteneller innebär starkare restriktioner för den finansiella sektorn än . har ett starkt intresse av att så långt det är möjligt deltai det västeuropeiska samarbetet för aft möjliggöra en enhetlig marknad förfinansiella tjänster. Det är därvid en svensk önskan att det informationsutbytesom redan inletts mellan EG och EFTA skäll leda till att konkretasamarbetsmöjlighefer identifieras. Det utredningsarbete som pågår i Sverigeutgör såväl ett hinder som en fördel i defta sammanhang, sägs det ipropositionen. I motion U5 (c) anförs aft den växande svenskatjänsfehandeln - däribland de finansiella tjänsterna - bör integreras i enöppen bank- och försäkringsmarknad i . Förutsättningarna härför börenligt mofionärerna utredas närmare. I mofionerna U522 och U6 (fp) anförs aft måsteerbjuda EG samma friheter som EG erbjuder , t.ex. en öppen marknad förbanker, försäkringsbolag och finansiell service. löper enligt motionärernaen uppenbar risk aft hamna utanför EG-samarbetet på tjänsternas område.Motionärerna beklagar aft regeringen infe ger någon samlad bedömning av hurSverige skall agera på defta område. Motionärerna anser atf det är synnerligenangeläget att EG-samarbete på bred front utvecklas till att ocksåinnefatta tjänsterna. I mofion U7 (m) anförs att det inte räcker med atfavskaffa valutaresfrik-tionerna. Affärerna söker sig dit där de kan utförasbilligast. Därför bör skattebelastningen vara låg för finansiella tjänster. Utskottet delar motionärernas uppfattning aft det ärangeläget atf så långt det är möjligt deltar i det västeuropeiskasamarbetet även när det gäller finansiella tjänster. Som framgår av propositionen är det emellertid ett stortantal frågor som ännu är olösta på detta område. Ett bättre underlag för atf faställning till de alternafiv och möjligheter som finns kommer att föreligga närde nu pågående utredningarna avslutat sitt arbete. Utskottet har infe något atferinra mot vad som anförs på defta område i propositionen eller i de nämndamotionerna. Det finns dock infe några konkreta förslag aft taställning fill. Utskottet anser mot denna bakgrund att yrkandena i motionernainte bör föranleda någon ytteriigare åtgärd från sida. Närvarande: (),(), (), 1987/88:4 y (), IrisMårtensson (s), (), (), (),i (s), (), i (vpk), (), (), ()och (). GunnarBjörk, och (båda c) anser att den del av utskottets övervägandeni avsnittet Ekonomisk polifik som börjar med "Det sker" och slutarmed "yrkande 13" bort ha följande lydelse: Detfinns emellertid en tendens att de europeiska frågorna kommer i skymundan pågrund av de stora ländernas dominans, t.ex. och , i flera av deinternationella fora som deltar i, t.ex. , IMF eller . Framförallt blir de små västeuropeiska ländernas problem negligerade. Det finns därförskäl att , som föreslås i motion U5, verkar för att ett västeuropeisktforum skapas för gemensam behandling av ekonomiskpolitiska frågor iVästeuropa. I ett sådant forum skulle de små västeuropeiska länderna kunna görasig gällande på ett bättre sätt än i befintliga fora. Utskottetanser således att utrikesutskottet bör tillstyrka mofion U5 yrkande 13. AnneWibble (fp), (), (), (), FilipFridolfsson (m), Guiinar () och () anser att utskottefsöverväganden under avsnittet Kapitalrörelser bort ha följande lydelse: Sverigehar förespråkat och arbetat för fritt varuutbyte. Det är därförlogiskt och konsekvent att arbeta för fri rörlighet även för tjänster ochfinansiella transaktioner. InomEG pågår ett omfattande arbete för att frigöra kapitalrörelserna. Målet är atttill ha ett helt öppet och fritt flöde av kapital mellan EG:smedlemsländer. Det finns en uppenbar risk att kommer att hamna utanförEG-samarbetet på detta område. blir alltmer ensamt bland devälutvecklade industriländerna om att behålla ett regelverk som försvårarkapitalrörelser. Utskottetanser aft den snabba utvecklingen mot en europeisk marknad utan gränser förkapital ställer krav på ändringar för del. En fri rörlighet mellan EGoch måste upprättas även vad gäller finansiella transaktioner. Fördetta krävs aft valutaregleringen avskaffas. I harvalutaregleringarna redan i allt väsentligt undanröjts. Det är en illusion atttro aft kan bevara handlingsfrihet genom valutaregleringen.Omfattningen av de kapitalrörelser som kan ske i anslutning till utrikeshandelnär så stor att de ändå påverkar stabiliseringspolitiken. Härtill bidrar ocksåden stora utlandsupplåning som såväl staten som företagen har ådragit sig. Enavreglering bör ske omgående och vara definitiv. Det gör att de FiU 1987/88:4 yanpassningsrörelser som blir oundvikliga när en reglering avskaffas går i bådariktningarna och tenderar atf ta ut varandra. Vad finansutskottet anfört medanledning av mofion U7 yrkande 12 om atf avskaffa valutaregleringen börriksdagen som sin mening ge regeringen och fullmäktige i till känna. i (vpk) anser att utskottets överväganden i avsnittetKapitalrörelser bort ha följande lydelse: Sverigesutrikeshandel sker fill med . Utskottets slutsats härav är atfden redan höga'graden av beroende inte bör höjas ytterligare. Det är snararelogiskt att prioritera förbindelser med andra länder och marknader. Dettaunderstryks av påtagliga inre svårigheter.