yttr · GB05AU1 · 1987-12-31 00:00:00 — Arbetsmarknadsutskottetsyttrande /88:1 y om och den västeuropeiska integrationen har berett arbetsmarknadsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1987/88:66 om och denvästeuropeiska integrationen jämte motioner. begränsarsitt yttrande till den del av propositionen som avser främstarbetsmarknadspolitiska frågeställningar. I propositionen föreslås vissa riktlinjer för Sverigesmedverkan i det västeuropeiska integrationsarbetet. Det övergripande måletanges bl.a. vara att åstadkomma ett gemensamt europeiskt ekonomisktsamarbetsområde som omfattar samtliga EFTA- och . I arbetet på ett utvidgat samarbete inom spelar dearbetsmarknadspolitiska frågorna en betydelsefull roll. Detta gäller inteminst människors rätt och möjligheter att fritt röra sig över nationsgränsernaför att söka eller påbörja nytt arbete. Det nordiska samarbetet har resulterat i en särskildöverenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad. Den innebär bl.a. att det ären rättighet för nordiska medborgare att fritt kunna ta arbete och bosätta sigi annat nordiskt land, att arbetstillstånd inte skall krävas och att enskiltland inte får försätta medborgare från övriga länder i ett sämre läge än deegna medborgarna. Till denna överenskommelse har också särskilda reglerbifogats för hur arbetsförmedlingar skall samarbeta för att kunna bistå bådearbetssökande och arbetsgivare. För samhörigheten i har möjligheterna att frittflytta och ta arbete haft en avgörande betydelse. Liknande överenskommelser finns för länderna inom EG därRomfördragets bestämmelser om avskaffande av hindren för den fria rörligheteninnebär att medborgare i en medlemsstat dels skall äga tillträde tillarbetsmarknaden i övriga medlemsstater på samma villkor som gäller för dessegna medborgare, dels skall behandlas lika med dessa i fråga om sysselsättning,lön och övriga arbetsvillkor. Arbetslösheten inom EG uppgår till , vilket innebäratt ca 16 miljoner arbetssökande står utan arbete. Man beräknar att överskottetpå arbetskraft kommer att överstiga 20 miljoner människor.Samtidigt utgår man från ett ökat antal vakanser, till följd av avsaknad påpersonal med erforderlig utbildning. Sysselsättningsfrågornaägnas betydande uppmärksamhet inom EG. Rå- 1 1987/88. fastslagit att uppgiften för arbetsmarknadspolitiken äratt bidra AU1987/88:1 y till attöka sysselsättningen och att reducera arbetslösheten. integrationav arbetsmarknadspolitik och ekonomisk politik har ansetts vara För att ge parterna möjlighet att aktivt påverka utformningen avsysselsättningspolitiken har en kommitté med rådgivande ställning knutits I ariges den sysselsättningsmässigamålsättningen vara att varje medlemsstat skall föra en ekonomisk politik somsäkerställer en hög sysselsättning. Målet för den svenskasysselsättningspolitiken är, som också framhålls i propositionen, merlångtgående. Här utgör målet arbete åt alla en i den ekonomiskapolitiken. De arbetsmarknadspolitiska insatserna har också haft enstörre omfattning än i i övrigt. innehåller emellertidinga föreskrifter som hindrar att arbetsmarknadspolitiska åtgärder ochsärskilt riktade insatser görs. Ett stort antal initiativ prövas, inte minstför att komma till rätta med ungdoms- resp. långtidsarbetslösheten. Här kannämnas att frågan om en förkortning av arbetstiden som ett medel att ökasysselsättningen har diskuterats inom EG. Arbetstidsförkortningmed detta syfte har prövats bl.a. i och . Av betydelse för ambitionerna på detarbetsmarknadspolitiska området i har tvivelsutan varit den närasamverkan mellan parterna som präglat arbetsmarknadspolitiken. till uttryck i parternas medverkan i olika arbetsmarknadspolitiskasammanhang. 1 propositionen erinras om att invandringen i frånicke-nordiska länder är reglerad, bl.a. på grund av risken för att en friinvandring skulle försvåra möjligheterna att fullfölja målen förarbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politiken över huvud taget. Enoreglerad invandring skulle dessutom försvåra möjligheterna att beredasysselsättning åt de grupper på den svenska arbetsmarknaden som har störstsvårigheter att finna arbete. Det gäller särskilt äldre kvinnor, handikappadesamt flyktingar och tidigare invandrade personer. Det anförs vidare att en friinvandring skulle kunna omöjliggöra ambitionen att tillförsäkra den invandradearbetskraften samma anställningsförhållanden och levnadsstandard i övrigt somden inhemska arbetskraften. Ett antagande av för arbetskraftens friarörlighet skulle enligt propositionen medföra att inte längre harmöjlighet att reglera invandringen av medborgare från de länder som ärmedlemmar i . Medborgare i EG skulle i princip få samma rätt att resa tillSverige och här söka arbete som medborgare i de nordiska länderna nu har. Enligt utskottets uppfattning visar det ovan framförda påde känsliga överväganden som hänger samman med en svensk anslutning till deneuropeiska arbetsmarknaden. En viktig aspekt för svenskt vidkommande är att eneventuell överenskommelse inte innebär inskränkningar i den fria nordiskaarbetsmarknaden. Som ovan nämnts räknar man inom EG med ett ökandeöverskott på arbetskraft . tyder prognoserna iSverige på att problemet här kan bli det omvända. Detta förhållande kan i ochför sig tala för en integration med den europeiska arbetsmarknaden. erinras omvad sagts om ambitionerna i när det gäller den AU1987/88:1 y invandrade arbetskraften. Denna kategori får sålunda inte behandlas annorlunda än arbetskraften i övrigt. Som framhålls i propositionen är emellertid trögheten iarbetskraftens rörlighet också inom EG;s arbetsmarknad stor. Trögheten gäller isynnerhet mellan länder, där t.ex. språksvårigheter och skillnader iutbildningen tillstöter. En anslutning till EG:s nuvarande regler omarbetskraftens fria rörlighet skulle därför under normala förhållandensannolikt knappast innebära någon risk för arbetskraftsinflyttningar i sådanomfattning att svårigheter skulle uppstå på den svenska arbetsmarknaden. Somanförs i propositionen kan, om allvariiga risker uppstår bl.a. försysselsättningen i en medlemsstat, den fria invandringen från andra EG-länderbegränsas genom att information lämnas via de offentliga arbetsförmedlingarnaom arbetsmarknadssituationen i det berörda landet. En annan fråga som i detta sammanhang är av stort intresseför svenskt - . vidkommande är jämställdhetsfrågorna. 1 har sedan långtid bedrivits ett målmedvetet arbete i syfte att uppnå jämställda förhållandenpå arbetsmarknaden. Även om mycket återstår innan vi i vårt land kan anse attdet råder reell jämställdhet på arbetsmarknaden, torde det i vart fall kunnasägas att dessa frågor fillmäts större betydelse här än i länder med andratraditioner, annan kultur osv. Tillämpningen av rådsdirektiven rörandejämställdheten mellan kvinnor och män i fråga om lika lön, tillgång tillanställning, yrkesutbildning och arbetsvillkor m.m. bedöms inom EG varaotillfredsställande. antogs en resolution om intensifierade åtgärderbåde på EG-nivå och nationell nivå, för att främja lika möjligheter förkvinnor. Utskottet vill framhålla betydelsen av att en eventuellanslutning till den europeiska arbetsmarknaden inte innebär att frågan omjämställdhet på den svenska arbetsmarknaden tillmäts mindre betydelse änhittills. En gemensam arbetsmarknad och ett ökande antalmultinationella företag kan innebära problem på det arbetsrättsliga området. Dearbetsrättsliga frågorna har inte varit föremål för någon närmarediskussion i relationerna med EG. EG antog emellertid ett direktiv somskall tillförsäkra arbetstagare samma rättigheter som de tidigare haftnär ettföretag överlåts till en annan ägare eller går samman med ett annat företaginom Gemenskapen. lade också fram ett förslag tilldirektiv med bestämmelser om informations- och samrådsplikt i koncerner ochmultinationella företag. har länge krävt regler som går längre änkommissionens förslag. Det har inte gått att nå enighet i frågan varför Rådethar uppmanats att fortsätta diskussionen. Frågan skall tas upp på nytt 1989. I sammanhanget bör erinras om att nordiska ministerrådet år1986 gav en särskild projektgrupp i uppdrag att undersöka vilka förutsättningarsom finns att genom avtal utveckla samarbetet mellan nordiska koncerner och defackliga organisationerna inom dessa koncerner. Gruppen är sammansatt avföreträdare för de nordiska regeringarna (utom ) och arbetsmarknadensparter. Utskottetvill för sin del framhålla att de arbetsrättsliga frågorna måste ägnas storuppmärksamhet i samband med dels den ökade integrationen på AU 1987/88:1 y deneuropeiska arbetsmarknaden, dels internationaliseringen av de större företagen.Som framhålls i propositionen får ett närmare samarbete med EG inte ledatill att arbetstagarnas möjligheter att påverka arbetsvillkoren minskas.De strikt företagsekonomiska aspekterna vid t.ex. större fusioner måsteförenas med bl.a. de anställdas intressen. Detta bör ske genom samverkanmed de fackliga organisationerna. För att åstadkomma en balanserad regional utveckling iSverige fyller regionalpolitiken en viktig funktion. har en liten delav befolkningen inom stödområdena i jämförelse med andra länder. Som norm inomEG gäller för övrigt att högst av befolkningen inom ett land får tillhöraett stödområde. Som framhålls i motion 1987/88:U5 (c) är det angeläget att vårtland även fortsättningsvis har möjlighet att göra insatser som syftar till attstärka de regioner som har en svag tillväxt, t.ex. genom infrastrukturellasatsningar och företagsstöd. Utskottet har i det föregående pekat på vissa frågor sombör beaktas och analyseras i en diskussion om en svensk anslutning till deneuropeiska arbetsmarknaden. Utskottet vill framhålla de fördelar förSverige som en europeisk arbetsmarknad kan innebära. Som bl.a. framhålls imotionerna 1987/88:U6 (fp) och 1987/88;U7 (m) är det viktigt för svensktnäringsliv både att svenskar kan tjänstgöra utomlands och att utländsk .personal kan arbeta i . Goda möjligheter för svenska medborgare att fören tid ta anställning i företag i bör vara till gagn inte bara förindividen utan för riket i stort. Detta gäller inte minst - som sägs i motionU6 (fp) - på tjänsteområdet. Utskottet vill slutligen framhålla betydelsen av att manfrån svenskt håll inom utskottets beredningsområden, dvs. arbetsmarknads- ochregionalpolitiken, intensifierar kontakterna.med . Det gäller bådedepartement, myndigheter, parterna på arbetsmarknaden m.fl. Utskottet noterardärvid med tillfredsställelse att regeringen i propositionen anmäler sin avsiktatt bl.a. verka för smidiga och effektiva samverkansformer med och mellanstatliga verk och myndigheter i det internationella harmoniseringsarbetet. Med det anförda finner arbetsmarknadsutskottet för sin delatt motionerna U5, U6 och U7 i de delar dessa tagit upp frågor som ligger inomutskottets beredningsområde inte bör föranleda någon åtgärd. Närvarande: (), (), MarianneStålberg (s), (), (), (), BengtWittbom (m), (), (), (). SonjaRembo (m), (), (vpk), () ochErik Holmkvist (m). Avvikandemeningar AU 1987/88: ly och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "För att" och slutar med "och företagsstöd" bort haföljande lydelse; Utskottet vill framhålla betydelsen av att man i Sverigekommer till rätta med de regionala balansproblemen. En ekonomisk stormarknadinnebär att ökade koncentrationstendenser gör sig gällande. En integration medden europeiska arbetsmarknaden skulle därmed kunna innebära att de betydan- -deregionala öbalansproblemen i vårt land förstärktes ytterligare. Som framhålls imotion U5 (c) måste inför en sådan situation väsentligt skärpa deregionalpolitiska ambitionerna. Detta är helt nödvändigt även . Ett närmare samarbete får inte omöjliggöra insatser förregional balans. Åtgärder som infrastrukturella satsningar, stöd tillogynnsamma avståndskostnader osv. måste förstärkas och inte försvagas. Det ärnödvändigt att kan använda alla aktuella medel för att skapa regionalbalans också efter ett närmande till den europeiska arbetsmarknaden. Riksdagenbör i anledning av motion U5 (c) som sin mening ge regeringen detta till känna. dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Med det" och slutar med "åtgärd" bort haföljande lydelse; Med det anförda finner utskottet att motionerna U6 och U7i de delar dessa tagit upp frågor som ligger inom utskottets beredningsområdeinte bör föranleda någon åtgärd. 2.Lars-Ove (vpk) anser att yttrandet bort haföljande lydelse: Utskottet delar den grundläggande uppfattning beträffandeproposition 1987/88:66 om och den västeuropeiska integrationen somkommer fill uttryck i vpk-motionen U3. Frågan om förhållande till devästeuropeiska gemenskaperna berör i grunden vår nationella självbestämmanderättoch självständighet. Vår demokratiska självbestämmanderätt sätts här i fråga påett uppseendeväckande sätt. De integrationsfrågor som tas upp skall inte begränsastill att gälla och EG, utan och världen. Denna större dimensionberörs emellertid inte. När det gäller de arbétsmarknadspolitiska aspekterna påpropositionen vill utskottet framhålla påtagliga inre svårighetermed svag tillväxt, överproduktion och massarbetslöshet. I projsositionen pekasockså på att man i de länderna har en lägre ambition på detsysselsättningspolitiska området än vi har i . Marknadskrafternas starkainflytande i har tvärtom inneburit att utslagning ochmassarbetslöshet anses tillhöra ett normaltillstånd. Följdriktigt drivs ocksåen medveten, cynisk politik för att bryta ned fackföreningsrörelsen och tryckaned arbetarrörelsen. I propositionen talas om ambitionerna på jämställdhetsområdeti . I de stora dominerar en kvinnosyn som är konventionelloch traditionalistisk. Invandrarna på arbetsmarknaden används i EG-ländernaalltmer för att AU 1987/88:1 y klara av konjunktursvängningarna. Närkonjunkturen går ned skickas den invandrade arbetskraften hem. Vi har i ambitionen att komma till rätta med deregionala balansproblemen. Mycket återstår att göra och den förda politikenlämnar mycket övrigt att önska. I betraktas emellertid enregionalpolitisk utvecklingspolitik alltmer som subventioner eller"handelshinder". Det anförda bekräftar vad utskottet inledningsvis uttalat,nämligen att integrationssträvanden i stället skall ses globalt ochinte begränsas till att avse EG. Den svenska industrin har ett uttalat önskemål om en friarbetskraftsinvandring från . Därmed skulle man kunna uppnå likartadeproduktions- och kostnadsfördelar med . En konsekvens skullenämligen bli ytterligare sänkta reallöner' för arbetarna i och enförvärrad regional obalans. Till saken hör att den svenska industrin i daganvänder sig av nya s.k. högproduktiva utsugningsmetoder, som ökar utslagningenav människor. De efterfrågar i huvudsak personer i åldern medyrkesutbildning och lång arbetslivserfarenhet. Slutligen vill utskottet framhålla de arbetsrättsligaaspekterna vid en integration med EG. 1 propositionen talas i försiktigaordalag om de fackliga organisationernas inflytande vid internationaliseringenav de större företagen. Vad det handlar om är i själva verket att företagen pådetta sätt medvetet kan undvika ett inflytande från de anställdas sida. Härkrävs i stället en facklig vetorätt om man skall kunna komma till rätta medproblemen. Till denna fråga återkommer arbetsmarknadsutskottet i samband medbehandlingen av den arbetsrättsliga lagstiftningen. , och (alla m)anför: har i sitt yttrande utifrån främstarbetsmarknadspolitiska utgångspunkter redovisat sina synpunkter när detgäller en svensk anslutning till den europeiska arbetsmarknaden. Vi vill för vår del också peka på det mer övergripandeperspektivet när det gäller sysselsättningen. Som framgår av motion U7 (m), syftar den pågåendevästeuropeiska integrationen till att i samarbete mellan folken skapa ettstarkare med ökad tillväxt och sysselsättning och med högre livskvalitetoch ökad rörelsefrihet för de enskilda människorna - ett medborgarnas . Ett vidgat samarbete med när det gäller dentekniska utvecklingen, forskningen, utbildningen, arbetsmarknaden etc. är engrundförutsättning för att skall kunna uppnå och bevara denkonkurrenskraft som är nödvändig för att uprätthålla full sysselsättning. En sammanläggning av den nordiska gemensammaarbetsmarknaden med EG;s gemensamma arbetsmarknad bör därför eftersträvas. Vi vill stryka under behovet av intensifierade kontaktermed . Enligt vår mening år det av en avgörande betydelse med närakontakter mellan å ena sidan regering, parlamentariker, myndigheter ochparterna på arbetsmarknadeni och å andra sidan EG. Vi vill i detta sammanhang AU 1987/88:1 yhänvisa till de konkreta förslag i detta syfte som förs fram i motion U7 (m).Bl.a. föreslås i motionen att regeringen aktivt skall medverka till attEG-kommissionen öppnar ett informationskontor i .