yttr · GB05JoU3 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:3 y om miljöaspekter på trafikpolitiken (prop. 1987/88:50) har berett jordbruksutskottet tillfälleatt yttra sig över de/5 vissa under allmänna motionstiden väckta motioner,dels proposition 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 1990-talet, såvitt avserbilaga 1, dels vissa med anledning av propositionen väckta motioner, alltsåvitt propositionen i nämnda del och de angivna motionerna avserjordbruksutskottets beredningsområde. I yttrandet behandlar utskottet följandefristående motioner 1987/88: Jo701 av tredje vice talman (), Jo714 avEva och (), Jo767 avOlof m.fl. (c) yrkande 16, T202 avBengt m.fl. (fp), T227 avStig Josefson m.fl. (c) yrkande 1,, T321 avElving och () yrkandena 1 och 3, T410 avAlf (), T416 avLars m.fl. (vpk), T427 avKarl-Erik Svartberg m.fl. (s), T933 avPär m.fl. (c), ochföljande med anledning av propositionen väckta motioner 1987/88: T27 avBerit m.fl. (s) yrkande 2, T48 avOlof m.fl. (c) yrkandena 1, 4-8, 24, T65 avIngemar m.fl. (fp) yrkandena 1 och 4, T66 avLars m.fl.(vpk) yrkandena 3, 5-7, 30, 34, 36, 37 och 41, T69 avKarl-Erik m.fl. (vpk), T75 avBörje och () yrkandena 1-3, T83 avRolf Clarkson m.fl. (m) yrkande 7, 1 1987/88. T84 av m.fl.(m) yrkande 17, . Jo 1987/88:3 y T85 av m.fl.(m) yrkandena 3, 5-7, 9 och 22, T89 av m.fl.(m) yrkandena 7 och 10, T95 av ()yrkande 11. yttrande överlämnas även motionerna Jo701, Jo714 och Jo767 yrkande16 till trafikutskottet för beredning. Utskottetyttrar sig i detta sammanhang icke över moiionerna T65 yrkandena 2 och 3, T66yrkande 35, T85 yrkandena 1, 4 och 8 samt T95 yrkande 14. Nämndamotionsyrkanden rör avgasrening på fordon och ingår i jordbruksutskottetsberedningsområde. Utskottet hemställer alt trafikutskottet överlämnar dem,eventuellt tillsammans med eget yttrande, till jordbruksutskottet förberedning. Utskottetkommer i det följande att avge yttrande över miljöaspekterna på trafikpolitikenoch följer därvid i stort samma disposition som miljöavsnittel - kap. 6 Miljöoch energi - i propositionen. Miljöfrågorna behandlas i propositionen även ianslutning till resp. sakområden. I den mån motionerna ger anledning härtillkommer utskottet,vid sin granskning in även på dessa andra avsnitt avpropositionen. Regeringenföreslår i propositionen, såvitt avser avsnitt 6 Miljö och energi, dets attriksdagen yttrar sig över vad som anförts beträffande bidrag till inköp avavgasrenade lastbilar och bussar inom en total ram av 450 milj. kr., dels ävenatt tar del av vad som i övrigt anförts om miljö och energi. Syftetmed trafikpolitiken är, som kommunikationsministern framhåller i propositionen,att ge grundläggande riktlinjer och utgångspunkter för allmänhetens, företagensoch olika samhällsorgans beslut i transport- och trafikfrågor. Det finns därvidanledning att skilja mellan utformningen av transportsystemet på längre siktsom en följd av investeringarna i systemet och den påverkan på trafiken ochutnyttjandet av trafikanläggningar soin är aktuell i ett kort perspektiv. Detövergripande målet för samhällets trafikpolitik skall enligt propositionenvara att erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställande,säker och miljövänlig trafikförsörjning lill lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader. Transportsystemet skall utvecklas så att en god miljö ochhushållningen med naturresurser främjas: Inriktningenpå lång sikt när det gäller trafikens miljöeffekter skall vara att radikaltminska de skadliga utsläppen från transportsystemet. föroreningarskall begränsas, nationellt och inlernationellt, till vad naturen JoU1987/88:3 y tål. När det gäller trafikpolitikens inriktning betonas ipropositionen att konsumenterna skall ges valfrihet beträffande utnyttjandet avolika trafikmedel. Samhället skall ha ansvaret för trafikanläggningarna menvarken eller regeringen kan annat än i undantagsfall ta ställningtill enskilda åtgärder i transportsystemet. En långtgående delegering tillolika verk och myndigheter saml kommuner och landstingskommuner av beslutanderätteni frågor av central betydelse måste därför kombineras med en väl utveckladmålstyrning från och regeringens sida. Behovet av en ökadmålstyrning från riksdag och regering skall inle minst ses i belysningen av dekomplicerade sammanvägningar av intressen som krävs när man skall la ställningi övergripande trafik- och transportfrågor. Del behövs mål och riktlinjer somger en betydligt klarare vägledning än vad som har varit fallet förverksamheten i de beslutande organen. Annars får inte samhällets trafikpolitikavsedd verkan. I vissa fall finns också anledning för statsmakterna alt taställning till enskilda större investeringar som kan ha långtgående verkningarför flera trafikgrenar eller utanför transportsektorn. Under rubriken för en bättre miljö framhållerkommunikationsministern alt miljö- och enérgieffektiva transportlösningar börutvecklas och stimuleras. Kostnaderna för de skadeverkningar som trafikenåsamkar miljön skall ingå i trafikens kostnadsansvar och således bäras av varjeirafikslag. Härigenom bör en utveckling av trafiken i miljövänlig riktningstimuleras. - Utsläppen av skadliga ämnen och buller bör i första handbegränsas redan vid "källan". - Främst i de större tätorterna måstesåväl omedelbara som långsiktiga åtgärder sättas in för att begränsa trafikensskadeverkningar på människors hälsa och på miljön. Slutligen framhålls attSverige bör arbeta internationellt för alt minska trafikens miljöstörningar. Miljömålet i trafikpolitiken diskuteras i flera parti- ochkommiltémotioner. instämmer enligt motion T65 i regeringensbeskrivning av mål och riktlinjer för trafikpolitiken (yrkande 1). Moderatasamlingspartiet framhåller i motionerna T89 (yrkande 7) och T85 (yrkande 3) atttrafikpolitiken skall utformas så alt den bidrar till att reducera trafikensmiljöpåverkan. a. bör en förnyelse av bilparken uppmuntras och trafikenplaneras för all undvika stopp och ryckig körning. Enligt motion T48(yrkande 1) bör man anlägga en helhetssyn på samhällets trafikpolitik och denlångsiktiga utvecklingen samt främja miljövänliga transportsystem som interubbar den ekologiska balansen. Liknande resonemang förs i den frislåendemotion Jo767 (yrkande 16). Enligt motion T66 (vpk), slutligen, skall krav påsäkerhet, god miljö och regional balans vara del bärande i trafikpolitiken(yrkande 3). Motionärerna är kritiska lill propositionen och framhåller attregeringens förslag kommer att leda till ytterligare överflyttning av trafikfrån järnväg till bil och buss med ökade utsläpp av kväveoxider som följd. Demål som anges måste motsvaras av konkreta åtgärdsförslag, framhåller motionärerna.Del hjälper t.ex. föga alt i ord ange målet god miljö om åtgärderna härför ärotillräckliga. 1 * 1987/88. Utskottetsöverväganden JoU 1987/88:3 y Utskottet biträder regeringens uppfattning attmiljöbelastningen från transportsystemet måste minska. Därigenom kan man bidralill att uppfylla sådana grundläggande hälso- och miljökrav som kampen motluftföroreningar och försurning ställer. Målet måste vara att kraftigt minskade skadliga utsläppen från transportsystemet, begränsa bullerstörningarna ochminska fordonens energiförbrukning, Som kommunikationsministern framhåller ärdet sätt på vilket detta skall ske av strategisk betydelsevid utformningen av 1990-talets trafikpolitik. Utskottet delar den allmänna synpå trafikpolitikens utformning i miljöhänseende som regeringen anlagt ipropositionen men vill ytterligare betona betydelsen av både rening vid källanoch infrastrukturella förändringar av trafiksystemen. Vad utskottet anfört innebär att bör lämna härberörda motioner från och utan vidare åtgärd. Deöverensstämmer i stort med de förslag till strukturering av trafikpolitikensom framlagts av regeringen. Till viss del har även motionerna från moderatasamlingspartiet en likartad inriktning. Enligt utskottets mening bortseremellertid motionärerna i alltför stor utsträckning från infrastrukturensbetydelse i sammanhanget, som man överbelonar effekterna äv vissastimulanser och frihet från generella restriktioner beträffandefordonstrafiken. Utskottet kan därför inle oreserverat instämma i motionärernassynpunkter. Utskottet delar icke vpk:sbedömning att risken är stor för att konkur renskravet kommer att sättas före krav som säkerhet, god miljö och regional balans. Som framgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen för proposi tionen betonas däri och regeringens ansvar för de övergripande målen, myndigheters och kommuners ansvar för utformningen av investe ringar i trafikanläggningar och slutligen medborgarnas valfrihet att använda olika trafikmedel för sina transporter. Genom en sådan ansvarsfördelning kan enligt utskottets mening en utveckling av trafiken i takt med den allmänna ekonomiska utvecklingen främjas som miljökraven uppfylls.Enligt utskottets mening är det viktigt att anlägga en helhetssyn. Denfortsatta utbyggnaden av trafiksystemet bör utformas så att miljövänligatransportalternativ främjas och kombineras med ett kostnadsansvar som ocksåomfattar miljökostnader. Utskottet avstyrker mot den bakgrunden vpk:smotionskrav om trafikpolitikens allmänna inriktning. Kommunikationsministern erinrar om att det är miljö- ochenergiministern som i regeringen föredrar frågor som rör avgasutsläpp frånvägfordon. Han har dock funnit angelägel att redovisa sin strategiska syn påframlida fordonskrav från miljösynpunkt. Utskottet erinrar om alt det iriksdagen är jordbruksutskottet som svarar för beredningen avavgasreningsfrågor. I enlighet därmed avger utskottet icke något yttrande överde motionsyrkanden som rör avgasrening. Denna fråga kommer utskottet att taställning till i sambandmed behandlingen av den miljöpolitiska propositionen (prop. JoU 1987/88:3y 1987/88:85). I förevarande sammanhang yttrar sig utskottet över vad somanförs i proposition 50 och de motionsyrkanden som rör motorutveckling m.m. Enligt propositionen bör skadeverkningarna av trafikensavgasutsläpp begränsas i första hand genoni "rening vid källan", ochhögre miljökrav bör därför ställas på fordonen. Köpare av nya bussar ochlastbilar bör - till dess att lagkrav på förbättradavgasrening kan ställas års modeller - stimuleras att anskaffafordon som uppfyller skärpta avgaskrav genom ekonomiskt stöd med en sammanlagdbidragsram på 450 milj.kr. Behov av medel för detta ändamål uppkommer förstfr.o.m. För att nå effekter på kort sikt föreslås att äldrebussar ges bidrag för ombyggnad så att de miljöfarliga avgasutsläppen kanbegränsas. För mindre bussar kan tidigarelagd skrotning komma i fråga. Även försådant ändamål bör bidrag kunna utgå enligt ett statsbidragssystem förstimulansåtgärder för miljövänlig och energieffektiv kollektivtrafik. I motion T66 (vpk) yrkas avslag på förslaget om alt satsa450 milj. kr. för stimulanser till inköp av dieseldrivna fordon. Enligtmotionen är det inle rikligt att indirekt gynna de redan rika bilföretagen fören sådan satsning. Även om det handlar om förbättrad avgasrening innebär dettaatt kollektivföretagen mister incitamenten att salsa på ännu miljövänligareteknik. I stället bör samma belopp anvisas för utveckling av alternativadrivmedel och fordonstyper (yrkandena 36 och 37). Utskottet finner regeringens förslag väl motiverat. Somkommunikationsministern framhåller är del angelägel alt samhället ger beskedom framlida kravnivåer för emissioner och därvid ocksåbeaktar den tekniska utvecklingen. Av bl.a. handelspolitiska skäl och medhänsyn till de svenska lastbilsproducenlernas betydelse på världsmarknaden harregeringen icke bedömt möjligt all införa skärpta emissionskrav för tyngredieselfordon års modeller. torde de krav somförutses kunna uppfyllas. Det är då enligt utskottets mening rimligt, medhänsyn lill de viktiga miljövinster som kan göras, att staten träder in medstimulansåtgärder under en övergångstid. Utskottet tillstyrker såledesregeringens förslag och avstyrker vpk-motionen i motsvarande del. I motion T66 (vpk) yrkas även på forskning om bilen ochbilindustrins roll (yrkande 5). I motion T416 (vpk) yrkas påsatsning på utveckling av nya motortyper, miljövänligare drivmedel ochbränslesnåla fordon (yrkande 2). I viss mån likartade krav framställs i motionT48 (c), vari efterlyses insatser genom lagstiftning, ekonomiska stimulanserlill bilister, stöd till teknisk forskning och formulering av krav påbiltillverkare i syfte att minimera bilismens inverkan på miljön. I motionenerinras om all rymmer två internationellt välkända biltillverkare. Detär därför rimligt att intar en tätposition när del gäller alt ta framnya bränslen och nya motorer.För att främja övergång till renare niotorerbehövs enligt motionärerna stimulanser och internationella överenskommelser.Slutligen betonas att bidrag bör kunna utgå till molorbyte i befintliga fordon(yrkandena 4-7). Utskottet delar motionärernas bedömning att det ärönskvärt alt nya motortyper utvecklas som ger mindre miljöpåverkan än dagens.Som framgår av propositionen släpper även de senaste generationerna av dieselmotorersom finns på marknaden fortfarande ut mutagena kolväten JoU 1987/88:3 y Därför bör särskilda ansträngningar göras för att stimulera fram entrafik som är mindre miljöfarlig än den dieseldrivna i tätorterna. finns isammanhanget även skäl att erinra om att i 1987 års forskningspolitiskabeslut anslog närmare 140 milj. kr. för FoUrörande alternativa drivmedel, motorer m.m. transportforskningsberedningen,STU och statens energiverk fått i uppdrag attutarbeta program för energirelaterad forskning med anknytning till transportsektorn.Utskottet finner alt motionerna således till betydande del kanbesvaras med hänvisning till det anförda. uttalandemed anledning av motionerna i övrigt synes icke påkallat. I ett par motioner tas upp frågan om alternativadrivmedel. Enligt motion T69 (vpk) bör ett långsiktigt forsknings- ochåtgärdsprogram startas i syfte att introducera välgastekniken i . Imotion T75 (fp) begärs stöd för försök med etanol som dieselersätlning istadstrafik. Utskottet är, bl.a. mot bakgrund av det anförda, ickeberett förorda någon åtgärd med anledning av motionerna.Problematiken kring vätgas som energikälla är föremål för omfattandediskussion, framför allt utanför . Någon ekonomiskt tillfredsställandelösning förutses enligt vad utskottet erfarit icke inom överskådlig tid. Fråganom etanol som dieselersätlning har behandlats av bl.a. motoralkoholkömmittén ibetänkandet Alkoholer som motorbränsle (SOU 1986:51).Kommittén har där föreslagitatt olika tekniska lösningar för alkoholdrift bör prövas och utvärderas. Bl.a.bör tälortsbussar ingå i försöken. Betänkandet har remissbehandlats och beredsför närvarande i . I detta sammanhang kan noteras att enlägesredovisning beträffande introduktionsproblemen för alternativa drivmedel,utarbetad inom miljö- och , införts som bilaga 4.10 (s. i proposition 1987/88:85 om miljöpolitiken inför 1990-talet. Regeringen förordar alt åtgärder vidtas för att minskabullerstörningarna från flygtrafiken och alt internationellt verkar föråtgärder som syftar lill en övergång till flygplanstyper med lägre mängderskadliga avgasemissioner. bör utarbeta förslag som syftar tillalt successivt minska den miljöpåverkan som utsläpp från flygplan förorsakar.Arbetet bör ske i samråd med . För att beakta de samhällsekonomiska marginalkostnader somkan hänföras till inrikesflygtrafikens avgasutsläpp skall som ett komplementtill luflfartsavgifterna en särskild miljöavgift införas. Enligt motion T65 (fp) bör miljöavgiften på flygetutformas så att den klart stimulerar övergång till miljövänligare maskiner. Ettmotsvarande krav ställs i motion T83 (m), vari även begärs alt denna avgift isin helhet skall användas för miljöförbättringar inom luftfarlsområdel. Utskottet delar motionärernas mening om att miljöavgiftenskall vara styrande så att en minskning av utsläppen också skall medföra allavgiften minskar. Som framgår av propositionen (s.329) är detta ävenregeringens avsikt. Något uttalande av påkallas alltså icke. utskottetförslaget om att intäkterna från avgiften skall specialdestineras. JoU1987/88:3 y Enligt motion T48 (c) bör begäraregelförändringar så att det blir möjligt att belägga även utrikesluftfartenmed miljöavgifter (yrkande 24). I motion Jo701 (c) begärs åtgärder motavgasföroreningar från flygplan. Frågan om utrikesluftfartens miljöpåverkan är självfalleticke möjlig att avgöra internt inom . I propositionen redovisas altSveriges internationella åtaganden på luftfartens område utgör hinder för attbelägga den utrikes linjetrafiken med en miljöavgift. Denna bör därför omfattaendast den inrikes flygtrafiken. Utskottet delar regeringens mening. Motion T48bör alltså avslås av . När del gäller förslaget i motion Jo701 omavgasföroreningar hänvisar utskottet till redovisningen ovan av vad som anförtsi propositionen om luftfartsverkets ansvar för att minska utsläppensmiljöpåverkan. Utskottet har erfarit att påbörjat enundersökning av miljöpåverkan från de utsläpp som görs på hög höjd, som ett ledi myndigheternas arbete på området. Av propositionen framgår även attutvecklingen av nya flygplan och flygplansmolorer har lett till en minskning avbulleremissionerna och utsläppen av koloxider och kolväten. Däremot har detinte skett en motsvarande reducering av kväveoxidutsläppen. De nordiskamiljöministrarna kommer enligt propositionen att i det internationella arbetetverka för all påskynda utvecklingen och införandel av miljövänligareflygplanstyper. Med hänvisning härtill och till det uppdrag luftfartsverket ochövriga berörda myndigheter fått att särskilt bevaka hithörande frågor börmotionen enligt utskottets mening icke påkalla någon ytterligareåtgärd. Under denna rubrik bedömer kommunikationsministern altbullerstörningarna från järnvägstrafiken, liksom utsläppen från dieseldrivnarälsfordon, bör minska. Av propositionen framgår att SJ arbetar med ettmiljöprogram. När det gäller frågan om järnvägens roll i det framtidatransportsystemet framhålls i propositionen (s.95 ff) att järnvägen skall gesförutsättningar att spela en viktig roll som ett konkurrenskraftigt,miljövänligt och energisnålt transportmedel. SJ:s insatser för att förbättrapersontrafiken har koncentrerats till de områden där järnvägens fördelar ärmest uppenbara. Trots detta är den långsiktiga trenden för SJ:s persontrafiknegativ med försämrad konkurrenskraft gentemot såväl bilismen som flygtrafiken.På godstrafikområdet har laslbilstrafiken på många viktiga marknadssegmenttagit marknadsandelar, även om SJ återtagit en del av tidigareförlorade godsvolymer. Den långsikliga trenden är emellertid också här att SJhar svårt att hålla priser som ger acceptabel lönsamhet och att behållamarknadsandelar både i förhållande till lastbilstrafiken och sjöfarten.Sammanlaget innebär utvecklingen enligt propositionen ett allvarligt hot motjärnvägens framtidsmöjligheter. Bl.a. mot den bakgrunden föreslår regeringenalt en kraftfull satsning skall göras på s.k. kombitrafik. Enligt motion T48 (c) framträder framför allt de eldrivnajärnvägstransporterna som ett verkligt utvecklingsbart reformallernativ somhar framtiden för sig. bör därför göra ett uttalande om järnvägensroll i det framlidatransportsystemet (yrkande 8). Mot en likartad bakgrundsteckning JoU1987/88:3 y begärs imotion T66 (vpk) ett principuttalande att tunga landsvägstransporter över 30mil stoppas och att järnvägens kapacitet successivt byggs ut för att motsvarakraven på effektivitet i godstrafiken. organiserasefter principen "lastbilen på tvären och järnvägen på längden" (yrkandena6 och 7). Enligt motion T84 (m) bör göra ett uttalande avinnebörd att trafiken på det icke elektrifierade nätet har betydande Utskottet vill för egen del framhålla att järnvägen somhelhet är ett miljövänligt och även energisnålt transportmedel. Som framhålls ipropositionen är det angeläget att de negativa miljöeffekterna avjärnvägstrafiken gås igenom och att åtgärder vidtas för att minska dem. Någonanledning för alt, som föreslås i motion T84, göra ett särskiltuttalande om de icke elektrifierade linjernas negativa miljöeffekter finnsicke. Utskottet har i annat sammanhang haft anledning attbehandla de frågor som tas upp i motionerna T48 och T66 om en överföring avgodslrafiken från landsväg till järnväg. I sitt betänkande om skärptaavgasreningskrav för personbilar m.m. konstaterade utskottet alt enväsentlig del i den järnvägspolitik som lagts fast skulle varasatsning på kombitrafik, dvs. transport av trailers på järnväg som ett led isträvan att överföra dieseldrivna vägfordons transporter lill järnväg.Utskottet framhöll all denna omläggning var av stor betydelse frånmiljösynpunkt och att det var nödvändigt att målsättningen verkligen uppnås.Mot bakgrund bl.a. härav antog på förslag av utskottet ett uttalandeav innebörd alt miljöaspekterna måste särskilt beaktas i arbetet medvägplanerna för liden (prop. 1985/86:61, JoU 11, rskr. Utskottet tillstyrker med hänvisning till det anfördaregeringens förslag all statsmakterna genom trafikpolitiska åtgärder skallskapa sådana förutsättningar att kombitrafiken kan vidareutvecklas som ettkonkurrenskraftigt och miljövänligt alternativ lill främst fjärrtrafik pålandsväg. Enligt utskottets mening kommer syftet, med förslaget icentermotionen därigenom all i väsentlig grad tillgodoses. Utskottet är däremot icke berett tillstyrka vpk:s förslagom drastiska inskränkningar av vägtransporterna. Förutom att de skulle innebärasynnerligen långsiktiga och kostsamma investeringar i järnvägar och låg skullede medföra allvarliga hämningar av transportutvecklingen. Kommunikationsministern framhåller i propositionen atttrafiklillväxten i landels tre storstadsregioner, , ochMalmö, har utvecklats i en sådan riktning att transportsystemen inle längreförmår klara av de växande transportbehoven. Problemen består i att trafikensom helhet växer och alt nyinvesteringar och reinvesteringar itransportsystemen varit otillräckliga. Särskilt allvarligt är det altkollektivtrafiken kan klara av trafiken med påföljd att biltrafikenökar. Trängsel, dålig framkomlighet och allvarliga miljöstörningar har. Miljöproblemen beslår dels i luftföroreningarnasallmänt försurande inverkan och de hälsofarligt höga JoU 1987/88:3 yföroreningskoncentrationerna i trånga gaturum, dels i bullerstörningar för demsom bor och vistas i storstäderna. Ansvaret för utformningen av trafikförsörjningen lokaltoch regionalt i storstadsområdena åvilar i första hand kommunerna ochtrafikhuvudmännen. En riktpunkt för deras arbete bör vara attskapa samordnade lösningar i hela regionen där både kollektivtrafikenoch-biltrafiken ingår som nödvändiga beståndsdelar. Statens uppgift i deltasammanhang bör vara att skapa så goda förutsättningar som möjligt för dettaarbete samt alt medverka till att lösa genomfartstrafiken, framhållerkommunikationsministern. En , ■ .utgångspunkt är att vägtrafiken skall betala för sina samhällsekonomiskamarginalkostnader. En utredning bör därför tillsättas med uppgift att ta framett samlat underlag angående möjligheterna att begränsa trafikens hälso- ochmiljöeffekter i storstadsregionerna. Vidare måste särskilda fordonsåtgärdervidtas i landets tätorter för att skyndsamt begränsa trafikens hälso- ochmiljöeffekter. Utveckling och anskaffande av miljövänliga tätortsfordon förkollektivtrafik.bör stimuleras. På kan en övergång tillalternativa drivmedel eller motorer vara fördelaktig. De motioner som behandlas i detta sammanhang innehållerbl.a. Enligt miljömotion Jo767, som redan tidigarerefererats, bör vissa stadskärnor befrias från biltrafik. I särskilt belastadetätorter bör miljöavgifter prövas (yrkande 16 i motsvarande del). Liknandesynpunkter förs fram i motion T933 (c), där ett program för att få till stånden miljövänligare fordonstrafik i storstäderna efterlyses. I motion T66 (vpk)begärs förslag till åtgärder för att halvera biltrafiken i de tätare delarna avstäderna. Resurserna bör i stället satsas på en kollektivtrafik av högkvalitet, anser motionärerna (yrkande 41).