yttr · GB05KrU1 · 1987-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsyttrande /88:1 y om kabel-TV och om etableringsfrihet på TV- KrU 1987/88:1y Konstitutionsutskottethar beslutat bereda kulturutskottet tillfälle alt yttra sigöver proposition 1986/87:151 om ändringar i tryckfrihetsförordningen m.m.jämte motioner, nämligen motionerna 1986/87:K121-K127. Konstitutionsutskottethar berett kulturutskottet tillfälle att yttra sig överföljande motioner om olika massmediefrågor m.m., nämligen motionerna1985/86:K221, K402, K404-K406, K411 yrkande 2, 1986/87;K210 yrkande 1,K403-K405, K407, K409, K411, K412, K415, K417-K420, K421 yrkande 2, K423-K426,K432-K434 och K815. Medanledning av konstilutionsulskollets beslut yttrar sig kullurulskotlet i dettasammanhang över dels motioner om radio- och TV-sändningar i kabelnät och omkontroll över medieulvecklingen, dels motioner om etableringsfrågor på radio-och TV-området och om reklamfinansierad TV m.m. Utskottet kommer senare attyttra sig över propositionen i vad avser våldsskildringar i filmer, videogramm.m. och motioner som avser lagstiftningen på området. Iärendet har kulturutskottet inhämtat närmare informafion om bl.a. utvecklingenpå kabel-TV-området av t.f. direktören för kabelnämnden . Iproposition 1986/87:151 föreslås vissa ändringar av grundlagsskyddet förtryckta skrifter på grundval av förslag som lagts fram avyttrandefrihelsutred-ningen i betänkandet (SOU 1983:70) yttrandefriheten. lagrådsremiss som föregått propositionen förordades en utbyggnad avgrundlagsskyddet för radio, TV, film, videogram och vissa andra medier (seprop. främst s. 29-32). Efter lagrådsbehandlingen stod det emellertid klart alten bred enighet om den lösning som valls i remissen inte skulle kunna uppnås iriksdagen (prop. s. 320). Förslaget i denna del lades därför inte fram ipropositionen. Sedermera har frågan om ett utbyggt grundlagsskydd för deangivna medierna beretts ytterligare i under medverkanav företrädare för de fem riksdagspartierna. Därvid har tre olika 1 1987/88. modeller för ettgrundlagsskydd för nya medier diskuterats. Del har KrU 1987/88:1 yemellertid visat sig att tillräckligt bred anslutning till någon av de trelagtekniska modellerna inte kunnat uppnås. Företrädare för justitiedepartementethar förklarat alt ställning till de aktuella frågornas fortsatta behandlingfår tas sedan har behandlat propositionen. Kulturutskottethar informerats om alt könstitutionsutskotlet avser att beredapropositionsärendet först . Delta innebär mot bakgrund av vadsom redovisats ovan att man måste räkna med att frågan om del framlidagrundlagsskyddet på bl.a. radio- och TV-området inte kommer alt få en slutliglösning förrän relativt förflutit. Defrågor som kulturutskottet i det följande yttrar sig över har i lagtekniskthänseende i vissa fall ett nära samband med frågorna om grundlagsskyddet för denya medierna. I materiellt hänseende finns det däremot, såvitt utskottet kanbedöma, inte något hinder för att redan nu ta ställning. Med hänsyntill vad som redovisats i del föregående kan den eventuella lagstiftning somkan bli följden av ställningslagande behöva bli av provisoriskkaraktär. I detta sammanhang vill kulturutskotlet redan här erinra om attkonsfilutionsutskottel vid behandlingen av proposition 1984/85:199 om radio-och TV-sändningar i kabelnät gjort uttalanden av innehåll all - i avvaktan påetl mer definitivt ställningstagande till de förslag som lagts fram avyttrandefrihetsutredningen - lagregler rörande denna verksamhet är att se somen tillfällig lösning av det föreliggande behovet att reglera verksamheten (KU1985/86:7 s. 8-9). Härfinns också skäl att nämna följande. Dagens kommunikationssatelliter ersättsstegvis med medeleffekl- och direklsändande satelliter, vilka båda sänder medstörre effekt än kommunikationssatelliterna. Radiolagsutred-ningen har molbl.a. denna bakgrund lagt fram betänkandet (SOU 1987:63)Vidaresändning av satellitprogram i kabelnät. I betänkandet föreslås att allaslag av satellitsändningar som vidarésänds i kabelnät från och med den 1 juli 1988skall vara tillståndspliktiga enligl lagen om lokala kabelsändningar.Undantagna från denna regel föreslås bli satellitsändningar som kommer frånSveriges Radio eller från något av företagen , ,Norsk rikskringkasting (), Rikisötvarpid () och (). Kabel-TV-verksamhelenregleras i första hand i lagen (1985:677) om lokala kabelsändningar (ändradsenast 1986:1216), som gäller fr.o.m. . Lagen bygger på ettkoncessionssystem, där en särskild kabelnämnd är tillståndsgivare. Tillståndfår avse satellitsändningar och egensändningar. Nätinnehavare och lokalakabelsändarföretag kan få tillstånd till satellitsändningar. Däremot kanendast de senare få tillstånd lill egensändningar. Kabelnämndenfår i vissa fall återkalla sändningstillstånd eller förbjuda vidaresändning aven programkanal. Bl.a. får fortsall vidaresändning av en programkanal frånsatellit förbjudas för av högst om det i programkanalen och i betydande omfattning har förekommit sådan kommersiell reklamsom måste anses riktad särskilt fill förbud får dock meddelas endast om det med KrU 1987/88:1 yhänsyn fill sändningarnas art och programkanalens karaktär och inriktningbedöms att elt förbud för programkanalerna är godtagbart från yttrandefrihets-och informationssynpunkt. I lagen (1985:1057) om ansvarighet för lokalakabelsändningar finns ytterligare bestämmelser om inskränkningar i rätten altsända enligt lagen om sådana sändningar. I ansvarighetslagen stadgas attfortsall vidaresändning får förbjudas om det i programkanalen vid upprepadefillfällen har förekommit program som har innehållit rörliga bilder medskildringar av sexuellt våld eller tvång eller med närgångna eller utdragnaskildringar av grovt våld mot människor eller djur samt sändningarna inte harvarit försvarliga med hänsyn till syftet och sammanhanget saml omständigheternai övrigt. Elt förbud kan också meddelas om satellitkanalen har varit ensidigtinriktad på sändningar av pornografiska bilder eller våldsskildringar i bild.Frågan om förbud enligt ansvarighetslagen prövas i domstol under medverkan avjury och på talan av juslifiekanslern. I fem motioner framställs yrkanden som avser delsskärpning av lagen om lokala kabelsändningar, dels avgiftsuttag för vissakabelsändningar i större utsträckning än , dels ock frågan om deldemokratiska inflytandet över utbyggnaden av kabel-TV. Bedömningen av motionerna - och då inte minst motionen omskärpning av lagstiftningen - måste enligt kulturutskottets uppfattning ses molbakgrunden av att som inledningsvis angetts lagstiftningen är av provisoriskkaraktär och alt den varit i krafl mindre än . Vid bedömningen kan maninte heller bortse från följande. Utvecklingen lill starkare satelliter gör allenskild mottagning blir mycket lättare och billigare (se närmare härom i delovan angivna belänkandet SOU 1987:63). Därmed finns en risk för alt en alltförhård reglering av kabelnäten får den effekten att salellitmottagningen alltmerstyrs över till de enskilda hushållen eller i vart fall lill icke reglerademindre enheter. I mindre nät finns del inte någon garanti för all det finns enlokal kanal tillgänglig för egensändningar för det lokalakabelsändarförela-get. Utskottet berör i det följande frågan om man genom eninternafionell överenskommelse kan minska behovet av lagreglering påkabel-TV-området. I motion 1986/87:K405 (s) ullalar motionärerna sin oro förde negativa effekterna på ungdomen som det nuvarande programutbudet i vissasatellitsändningar i kabel-TV kan ha. Motionärerna framhåller bl.a. all det påbästa sändningslid för barn sänds filmer med våld och pornografi. De hävdar attden svenska lagstiftningen är mer liberal än i vissa andra västländer och attlagstiftningen måste skärpas. Flera yrkanden framställs mol den angivnabakgrunden. Utskottet delar motionärernas uppfattning så lill vida attdel är angelägel alt liksom då del gäller videoulbudel motverka sändningar somkan ha en skadlig inverkan på filtarna. Delta gäller inte minsl sådanaskildringar som innehåller våldsinslag beslående i sexuella övergrepp ochsadism mot barn och vuxna. Utskottet har däremot inte blivit övertygat om attdet är motiverat all med anledning av motionsyrkandena förorda ändringar i 1* 1987/88.13saml. Vid denna bedömning beaktar utskottet vad som KrU 1987/88:1 yinledningsvis anförs samt följande skäl. Att, som föreslås i motionen (yrkande 1), införa enförhandsgranskning av vilka programkanaler som skulle få vidaresända skulleinnebära att ett system godtogs som ligger nära censur. I motionen förordas också att tillfälligt sändningsstoppskall kunna meddelas för programkanaler som innehållit grovt våld ellerpornografi eller inneburit rashets, även om inte sändning med sådant innehållskett vid upprepade tillfällen (yrkande 2). Utskottet anser att en regel avangivet innehåll skulle stå i mindre god överensstämmelse med vår syn påyttrandefriheten. Etl enda "övertramp" skulle kunna innebära att enprogramkanal avstängdes trots att kanalen allmänt sett hade ett godtagbart ellert.o.m. kvalitafivt högtstående innehåll. Till detta kommer att en övervakningskulle kräva orimligt stora resurser; enligt vad utskottet inhämtat omfattarsatellitsändningar redan nu ca , vilket är ca tio gångerså lång sändningstid som den totala sändningsfiden av . Detbör också påpekas att, enligt vad utskottet också inhämtat, det ännu inte skettnågon prövning hos jusfifiekanslern av frågan om brott mot de aktuella reglernai lagen om lokala kabelsändningar. bör få bedöma lämpligheten hos eltsändarföretag, menar också motionärerna (yrkande 3). Vilka kriterier som skullegälla för en sådan prövning anges inte. Utskottet vill peka på att tillståndsåväl till satellitsändningar som till egensändningar får ges endast omsökanden kan förväntas fullgöra de ekonomiska förpliktelser som följer med denavsedda verksamheten. Vidare krävs för satelliltillstånd att samråd i god tidskett med dem som berörs av sändningarna. Utskottet, som i enlighet med det ovan sagda avstyrker deredovisade yrkandena, vill tillägga följande. Den omständigheten att, somfidigare delvis berörts, även icke kabelanslutna hushåll betydligtlättare än kommer att kunna ta emot satellitsända programinnebär att möjligheterna alt reglera gränsöverskridande TV-sändningar ibetydande utsträckning måste bygga på internafionella överenskommelser. Delland från vilket sändningarna sker måste åta sig ansvaret för att reglerna följs.En överenskommelse av angivet slag kan således få betydelse för programinnehålletoavsett om programmen i mottagarlandet las ned för vidaresändning i kabelnäteller om det tas emot direkt av hushållen. På initiativ av bl.a. pågårinom arbetet på en europeisk massmediekonven-lion i vilkengemensamma regler för gränsöverskridande TV-sändningar skall fastställas. Iuppgiften ingår alt undersöka behovet av programregler, t.ex. med avseende påvåldsinslag, regler för program riktade möt barn och ungdom saml att prövamöjligheten att förbjuda sådan salellitreklam som direkt riktar sig mothushållen i ett särskilt land. För lokala kabelsändningar gäller inte bestämmelserna iradiolagen om opartiskhet och saklighet. I motion 1986/87:K405 yrkas också allriksdagen skall begära en omedelbar översyn av frågan om huruvida man i lokalaprogram - egensändningar - skall få sända propaganda eller bör eftersträvaopartiskhet. Ulskoltetvill erinra om att propaganda så lill vida är förbjuden all kommersiellreklam inte får förekomma i egensändningar. Att därutöver KrU 1987/88:1 yställa upp elt opartiskhetskrav av samma innehåll som det som gäller i SverigesRadios sändningar skulle enligl ulskottets mening föra för långt, eftersom ettsådant krav i viss mån direkt skulle motverka syftet med de sändningar somexempelvis en ideell förening gör. Utskottet vill i sammanhanget peka på attföreskriften alt de lokala kabelsändarföretagen skall innehålla företrädare förolika intressen och meningsriktningar syftar till att säkerställa mångfalden idet samlade utbudet. Utskottet, som också vill erinra om alt inte heller förnärradiosändningar kravet i radiolagen på opartiskhet och saklighet gäller,anser all motionsyrkandet bör avstyrkas (yrkande 4). Utskottet tar härefter upp fill behandling två motionersom avser avgifter för satellitsändningar. I mofion 1986/87:K415 (s) begärssnabbutredning om avgiftsuttag - lika för landets samtliga nälägare - från deprogrambolag som sänder satellitprogram vilka vidarésänds via kabel. Intäkternafrån avgiftsuttaget skulle användas för att motverka negativa effekter avmedieulvecklingen genom stöd till bl.a. lokal medieproduktion. Ett yrkande imotion 1986/87;K419 (vpk) har ett likartat innehåll (yrkande 3). I denna motionanges alt en nätavgift skall las ut av reklamfinansierade salellit-TV-bolag. utgår en avgift för näfinnehavaren med 10kr. för varje bostad som nås av satellitsändningar. Avgiftsmedlenläcker kabelnämndens förvaltningskostnader saml kostnaden för visst stöd tilllokal programverksamhet. Möjligheterna att ge stöd fill sådan produktion ärsåledes beroende av kabelavgiftens storlek. Frågor härom får prövas ibudgetsammanhang. Utskottet vill här också nämna att kabelnämnden lagt framell förslag om avgift för visning av spelfilmer i kabelnät. Ärendet bereds inomutbildningsdepartementet. Det finns också skäl nämna attreklamskatteulredningen har i uppdrag att behandla frågan om reklamskatt förbl.a. satellitförmedlad TV-reklam (dir. 1986:11). Med hänvisning till det anförda - och då utskottetförutsätter alt man inom nämnda departement följer utvecklingen utomlands dådel gäller avgiftsuttag - anser utskottet att motionsyrkandena bör avstyrkas. I detta avsnitt behandlar utskottet slutligen tvåmotionsyrkanden som -med den terminologi som används i motionerna -sammanfattningsvis kan sägas avse frågor om det demokratiska inflytandet överkabel-TV-utbyggna-den. I motion 1986/87:K420 (s) framhålls all sociala ochregionalpolitiska hänsyn bör vara vägledande för all vidare utbyggnad avkabelnät, att kommunernas ställning måste stärkas i förhållande till nätägareoch andra intressenter samt all brukarna bör få elt vidgat inflytande även dådel gäller valet av programkanaler för de enskilda kabelnäten. I motion1986/87:K419 (vpk) anförs likartade synpunkter (yrkande 2). Del förordas idenna motion att etl särskilt medieråd inrättas med bl.a. uppgiften alt la frambeslutsunderlag om den pågående medieulvecklingen och alt ge riktlinjer ochrekommen-dafioner till bl.a. inför fortsatta satsningar på området. På hemställan av trafikutskottet avslog förraårel en motion av i huvudsak samma innehåll som motion K419 i här aktuell del. (/86:16 s. 14-15) framhöll att de kultur-, medie- och lelepoliliska ' aspekterpå kabel-TV som motionärerna aktualiserat behandlats myckel KrU 1987/88:1y utförligtunder tillkomsten av lagstiftningen om lokala kabelsändningar. hänsynhärtill och till att lagstiftningen inte varit i krafl längre än sedan den 1 januari1986 och till att kabel-TV är en ny verksamhet vars utveckling är svår attförutse, syntes enligt trafikutskottet någon åtgärd från sida medanledning av motionen inte böra komma i fråga. dock altregeringen följer utvecklingen på området och återkommer lill ,om så blir erforderligt. Regeringen har därefter, nämligen i den under våren 1987behandlade forskningspropositionen 1986/87:80 (bil. 6 s. 157-160), hemställtatt skall godkänna vad som förordats om en särskild forskningsresursmed massmediepolilisk inriktning. På hemställan av kulturutskottet har riksdagenbifallit förslagen (KrU 1986/87:16). Kulturministern anser all del finns behovav att systematiskt samla in och ställa samman uppgifter om den aktuellautvecklingen inom ljud- och bildområdet. En sådan verksamhet bör kunna utgöraen basresurs för den forskning som pågår inom massmedieområdet och fungera somen källa för fortlöpande information för dem som har behov av att följa med ihändelseförloppet. En särskild utredning kommer att få i uppdrag att förberedainrättandet av denna forskningsresurs. I propositionen preciseras närmareinriktningen av utredningsarbetet. Utskottet vill här också hänvisa fill att bostadsulskolletunder våren mycket ingående behandlat frågan om hyresgästers rätt alt slippaanslutning till kabel-TV-nät (BoU 1986/87:14). vill då delgäller brukarinflylandel på programsidan peka på att del i många tillståndsområdenbildas programkommittéer som förhandlar med nätinnehavare om val avprogramkanaler för resp. nät. Utskottet anser att en sådan ordning ger godamöjligheter att öka brukarinflylandel. Systemet ansluter väl till det krav påsamråd som lagen om lokala kabelsändningar ställer upp för att tillstånd lillsatellitsändningar skall få ges. Då del gäller möjligheter för kommunerna att påverkateleverkets kabel-TV-utbyggnad vill utskottet nämna att Svenska kommunförbundethos regeringen hemställt om sådan ändring av teleförordningen (1985:765) attdet oomtvistligt framgår att ledningar för TV-kabel inte ingår idel allmänna telenätet. Frågan om kommunernas inflytande överkabel-TV-ulbyggnaden har på detta sätt aktualiserats hos regeringen. I en annanskrivelse, ställd till , har tagit uppfrågan om etersänd lokal-TV. I en lill denna skrivelse fogad PM diskuterasockså kommunernas intresse för den lokala medieutvecklingen. Därvid las ocksåupp frågor om kabel-TV. Utskottet - som i nästa avsnitt behandlar motionsyrkandenom etersänd lokal-TV - anser mol bakgrund av den lämnade redovisningen och medbeaktande av kabel-TV-lagstiflningens provisoriska karaktär alt del inte ärerforderligt med någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena. Etableringsfrågorpå radio- och TV-området. Reklamfrågor KrU1987/88:1 y Frågan om fri etableringsrätt på radio- och TV-området harofta diskuterats . Därvid har bl.a. krav framförts på en frånSveriges Radio fristående tredje TV-kanal som skulle vara reklamfinansierad.Även krav på reklamfinansiering inom ramen för verksamhet harframförts. Bland motioner över vilka kulturulskollel berettstillfälle yttra sig ingår motioner innehållande yrkanden inom i huvudsak denram som ovan redovisats. Beträffande det närmare innehållet i yrkandenahänvisar utskottet till motionerna 1986/87:K407 (c) såvitt avser en rikskanal,1986/87:K417 (c) yrkande 1, 1986/87;K432 (m), 1986/87:K433 (m) och 1986/87:K815(fp) yrkande 1. behandlade i samband medställningstaganden fill verksamhet för innevarande avtalsperiodfrågor av angivet slag. Därvid hänvisades bl.a. fill uttalanden i propositioneni ämnet av innehåll att den nya mediesituationen inte innebär att publicservice-idén och det allmänna ansvar som följer med denna har spelat ut sinroll, att det råder en bred enighet om att det även skall finnas enstark public service-organisation och att det i den nya mediesituationen behövsen garant för en programverksamhet som står i allmänhetens tjänst. godkända betänkande i ämnet (KrU 1985/86:21 s. 15) hänvisade kulturulskottettill yttrande av , vari framhölls att förslag beträffandeyttrandefrihetsfrågorna var att vänta och att förkonstitufionsutskottets bedömning betänkandeväntades . De då aktuella motionerna avstyrktes under hänvisning tillde synpunkter som redovisats av konsfitutionsulskottel. vill med anledning av de nu aktuellamotionsyrkandena anföra följande. Av den i ett inledande avsnitt lämnaderedovisningen framgår att förutsättning för att pröva frågan om engrundlagsreglering beträffande etableringsrätten på radio- och TV-området förnärvarande inte föreligger. I detta sammanhang kan utskottet dock konstateraatt en oinskränkt etableringsfrihet för etersändningar inte är möjlig på grundav all utrymmet i etern är begränsat. Vad som finns anledning att la ställningtill i detta ärende är enligt kulturutskottels uppfattning i första hand fråganom huruvida en rikstäckande TV-kanal utanför skall få upprättas.En förutsättning för att det skall bli möjligt att driva en sådan kanal tordevara att reklamfinansiering av kanalen tillåls. Uiskollel som beaktat resultatet avreklameffektutredningens arbete (Ds U 1986:2) - i förening med innehållet iremissyttrandena däröver (Ds U 1987:3) - har kommit till slutsatsen att detinte har visals att effekterna av en reklamfinansierad svensk TV skulle bli såpositiva att del finns skäl tillåla TV-reklam. Härvid har utskottet ocksåbeaktat att den internafionella utvecklingen visar att det uppenbarligen finnsett vikande ekonomiskt underlag för reklam-TV och att denna finansieringsformdärför ger dåliga planeringsförutsättningar, som den motverkarmöjligheterna för programbolag att vara oberoende gentemot finansiärerna.Utskottet anser såledesall definte är motiverat att föreslå all inhemsk TV-reklam skall vara KrU1987/88; 1 y tillåten. Detta ställningstagande leder också till slutsatsen attdet inte finns förutsättningar för alt med den resursknapphet som råder i frågaom TV-frekvenser tillåla en tredje etersänd TV-kanal. Utskottet vill, då det gäller reklam i TV, framhålla altdet inte finns skäl att ha ett annat synsätt på reklam i TV inom ramen förSveriges Radios sändningar än i en frislående tredje kanal. Utskottet anseratt, om reklamfinansiering av sändningar tilläts, detta skullevara ägnat all försämra möjligheterna för att driva en programverksamhetsom står i allmänhetens tjänst. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / 87:K407 i här aktuell del, 1986/87:K417 yrkande 1,1986/87;K432, 1986/ 87:K433 och 1986/87;K815 yrkande 1. I fleramotioner framförs önskemål som avser etersänd lokal-TV. Utskottet har inhämtat alt man inom förnärvarande studerar olika frågor på området. Med hänsyn härtill anser utskottetatt motion 1986/87:K407 (c) i här aktuell del, mofion 1986/87;K417 (c) yrkande2, mofion 1986/87:K815 (fp) yrkande 2, mofion 1986/87:K418 (m) och motion1986/87:K419 (vpk) yrkande 1 inte påkallar någon åtgärd. Belräffandeetl önskemål om reklamfinansiering som framställs i motion 1986/87:K418hänvisar utskottet till föregående avsnitt. Slockholm På kulturulskottels vägnarIng-Marie Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (m), KerstinGöthberg (c), (vpk), (), MaudBjörnemalm (s), () och (). Etableringsfrågor på radio- och TV-området ochreklamfrågor rörande TV (), (), (), (m) och () anser att den del avulskottets yttrande som på s. 7 börjar med "behandlade" ochpå s. 8 slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse; Utvecklingen på TV-området är så snabb att del enligtulskottets mening krävs snara riksdagsbeslut för all hålla takten med dennautveckling. Regeringen har inte angett några riktlinjer på området, och därmedkommer vikliga beslut alt skjutas på framliden. Det gäller t.ex. den svenskatelevisionens förmåga att konkurrera med utländska satellitprogram ochtillkomsten av en från fristående TV-kanal. En sådan fristående 3 - bör inrättas. Den börfinansieras KrU 1987/88:1 y med reklamintäkter. Utländska satellitsändningar når redan och kommersnart att göra det i väsentligt större utsträckning. Dessa sändningarfinansieras så gott som undantagslöst med reklam. Svenska företag bör intehänvisas till utländska kanaler för att få annonsera sina produkter i TV på densvenska hemmamarknaden. TV-reklam förekommer i så gott som alla europeiskastater. Erfarenheterna från jämförbara länder tyder på att farhågorna förnegativa effekter av TV-reklam varit överdrivna. Det tycks snarare varadirektreklamen än dagspressens annonser som påverkas. Reklamfinansiering av en kanal inom vidgarinte yttrande- -friheten utan cementerar snarare monopolet. Ett förelag som svarar för en ny TV-kanal bör ha frånstaten frislående ägare. Ingen delägare får ha ell dominerande inflytande. Frekvenser för radio- och TV-sändningar är en allmännyttighet. De bör därför användas på etl sådant sätt att de i möjligaste månkommer hela folket till godo. Liksom bör därför ett friståendeTV-bolag sluta avtal med staten om vissa villkor för verksamheten. Regler sombör gälla för - liksom för - bör innehålla bl.a. krav påopartiskhet och saklighet, garantier för vidsträckt yttrande- ochinformationsfrihet samt skyldighet att tillämpa principerna om allas lika värdeoch den enskildes frihet och värdighet.