yttr · GB05SoU5 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:5 y om och den västeuropeiska integrationen (prop.1987/88:66) har berett socialutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1987/88:66 om ocli den västeuropeiskaintegrationen jämte rnotioner. Med anledning av propositionen har väckts motionerna1987/88:U2 av m.fl. (s), 1987/88:U3 av m.fl. (vpk),1987/88:U4 av m.fl. (s), 1987/88:U5 av m.fl.(c), 1987/88:U6 av m.fl. (fp), 1987/88:U7 av m.fl.(m), 1987/88:U522 av m.fl. (fp), 1987/88:U523 av OlleGöransson (s) och 1987/88:U524 av (). Under allmänna motionstiden har väckts' motionl987/88:So409 yrkande 1 av (), vilket överlämnas tillutrikesutskottet. Även detta motionsyrkande behandlas i yttrandet. Iyttrandet behandlas frågor om arbetsmiljö, alkohol- och tobakspolitik. EG och EFTA-länderna har inlett en alltmeromfattande verksamhet för att undanröja de s.k. icke-tariffära handelshindren,dvs. ändra hinder än tullar och kvantitativa begränsningar. Arbetet för attintegrera den västeuropeiska marknaden omfattar bl.a. insatser för att minskaskillnader i regler och konlrollordningar mellan länderna. Frågor om tekniska hinder - hinder sorn har samband medproduktkrav och produktgodkännandeordning - aktualiseras bl.a. på arbetsmiljöområdet. I motion U3 av m.fl. (vpk) och motion U5 avOlof m.fl. (c) berörs arbetsmiljöfrågor inom integrationsarbetet. EG-direktiv föreligger på åtskilliga arbelsmiljöområden.Vid sidan av harmonisering genom direktiv antagna av Rådet skerharmoniseringsarbetet nu i stor utsträckning genom den s.k. nyaharmoniseringsmetoden. Metoden innebär att man skall begränsaharmoniseringen.av myndighetsföreskrifter lill väsentliga säkerhetskrav ochöverlåta tekniska delaljkrav ål de europeiska standardiseringsorganen (ochCENELEC). På områden där harmonisering via direktiv inte anses nödvändig skallgälla att en vara, som lagligen tillverkats och marknadsförts i en medlemsstat,skall kunna införas utan tekniska hinder i en annan medlemsstat. Genom ikraftträdandet av den s.k.enhetsakten kan direktiv SoU 1987/88:5 y med minimiföreskrifter påarbelsmiljöområdet nu antas inom EG med kvalificerad majoritet. Vidharmoniseringsarbetet skall Kommissionen eftersträva en hög skyddsnivå i sinadirektivförslag rörande hälsa och säkerhet, miljöskydd samt konsumentskydd. Demedlemsländer som vill tillämpa strängare krav än EG beträffande bl.a.arbetsmiljö har möjlighet att utfärda nationella bestämmelser som avviker frånEG-direktivet. Sådana avvikelser får dock inte utgöra dolda handelshinder ellergodtycklig diskriminering. Kommissionen har redovisat ell nytthandlingsprogram på arbetsmiljöområdet. Med anledning av programmet antog EG:sarbelsmarknads-och socialministrar en resolution omarbetsmiljö. I såväl Kommissionens handlingsprogram som rådsresolulionenbetonas bl.a. vikten av etl aktivt deltagande och stöd från arbetsmarknadensparter i förberedelsen och genomförandel av åtgärder på området. och övriga EFTA-länder är medlemmar i de europeiskaslandardi-seringsorganen. Inom både EFTA och EG finns kommittéer för tekniskahandelshinder som har gemensamma möten. Regelbundet genomförs möten angåendearbetsmiljöfrågor mellan representanter för och svenskaregerings- och myndighetsrepresentanter. I vissa arbetsmiljöfrågor bedrivsarbete för att nå föreskrifter både inom EG och i med utbyte averfarenheter. deltar också i () verksamhet på området. Genom svenska standardiseringsorganär verksamt i de två världsomfattande standardiseringsorganen ISO ochlEC. Den nordiska ämbetsmannakommittén för arbetsmiljöfrågor är forum församarbete i ämnet mellan de nordiska länderna. harnyligen beslutat att etl förslag lill nordisk arbetsmiljökonvenlion skallutarbetas. De nordiska slandardiseringsorganen samarbetar inom ramen för etlsärskilt avtal. Arbetarskyddsstyrelsen har i en skrivelse lillregeringen pekat på ett behov av vissa ändringar i arbelsmiljölagen. Genom ändringarna skulle styrelsen kunna utforma sina föreskrifter om kontroll på ett mer ändamålsenligt sätt för att undanröja tekniska handelshinder, anförs del. En arbetsgrupp inom har tillsatts som skall se över arbetsmiljölagen med utgångspunkt bl.a. från den aktualiserade frågan om tekniska handelshinder. Arbetet avses vara avslutat . Frågan om internationellt samarbete på bl.a. arbelsmiljöområdet har behandlats av utredningen om vissa frågor inom området kontroll genom teknisk provning som redovisat sitt betänkande Provning och kontroll i internationell samverkan (SOU 1988:6). Utredningen har haft att ta ställning till om det mol bakgrund av den internationella utvecklingen behövs några förändringar i det svenska systemet för provning och kontroll av produkter. I utredningen betonas att myndigheterna i allt större utsträck ning kommer att behöva utnyttja resultat från del europeiska slandardise- ringsarbetet i sin regelskapande verksamhet och alt de därför måste följa och vid behov delta i sådant standardiseringsarbete. Utredningen uppmärksam mar också frågan om arbetsmarknadens parters och särskilt de fackliga organisationernas möjligheter lill insyn i och påverkan på det europeiska nu aktuella propositionen anförs (s. 85 f.) bl.a. attdel är självklart att SoU 1987/88:5 y den höga ambitionsnivå som harnär del gäller områden som yttre miljö, arbetsmiljö och konsumentskydd skallvara vägledande också för deltagande i det europeiskaintégrationsarbetet. En av de viktigaste uppgifterna är därför att verka föratt gemensamma regler på dessa områden uppfyller tillräckliga krav från bl.a.miljö-, säkerhets- och hälsosynpunkt. Det framhålls att det är angeläget attsvenska myndigheter går igenom EG:s gemensamma regler och lar hänsyn lill dessanär man utfärdar egna föreskrifter, så alt inte hinder för handeln skapasoavsiktligt. Del är viktigt, anförs det, all identifiera de delar som vi harsvårt att acceptera från svensk sida och skälen för detta. Ett sådant arbetehar inletts. Det innebär ingen ändring i de arbetsformer vi har i Sverige.Beslut om svenska regler kommer som att tas av riksdag och regeringoch ansvariga myndigheter. Det är angeläget att också arbetsmarknadens parteraktivt medverkar i arbetet i större utsträckning än . uttalar vidare bl.a. (s. 90). Sammantaget verkar dock inte problemen med den nyaharmoniseringsmetoden uppstå fortare och vara fler än att kan klara avdem allt eftersom de uppstår. Utgångspunkten bör vara att svenskalillämpningsför-fattningar för produkter som berörs av den nyaharmoniseringsmetoden så långt som möjligt harmoniseras med EG-reglerna så attonödiga handelshinder inte uppstår. Enskilda har som tidigare nämntsmedgetts rätt att tillämpa strängare arbetsmiljöregler än de direkfiv somantagits enligt den nya harmoniseringsmetoden, om detta anses nödvändigt bl.a.med hänsyn fill människors liv och hälsa. måste i samarbetet med EGockså förbehålla sig rätten alt utfärda de arbelsmiljöregler som ansesnödvändiga för alt säkerställa medborgarens liv och hälsa. Den nuvarandesamverkan med arbetsmarknadens parter måste också kunna bibehållas. En samordning mellan , EFTA-länderna och EG bör,anför statsrådet, i största möjliga utsträckning ske inom ramen förinternationella organisationer och slandardiseringsorgan, genom nordisktsamarbete, samt bilateralt med EG inom ramen för vårt arbetsmiljöavtal.Möjligheten att träffa kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter somreglerar arbetsmiljöförhållanden kan eventuellt påverkas genom en ökadintegration, anförs del. Utskottet delar regeringens bedömning om vikten avinternationell samverkan på arbetsmiljöområdet. Denna samverkan får, som anförsi propositionen, inte rubba den höga ambitionsnivån i fråga om en godarbetsmiljö. "Onödiga" handelshinder som orsakas av en specifiksvensk organisation av arbetet på området bör emellertid undvikas. Utskottetvill vidare framhålla det angelägna i alt berörda myndigheter och arbetsmarknadensparter bereds möjlighet all på ett tidigt stadium följa eller delta istandardiserings- och föreskriftsarbete. I sammanhanget kan även erinras om att redanenligl gällande avtal med och saml frihandelsavtal med EG har altöverväga om tekniska föreskrifter som innebär handelshinder är nödvändiga föratt skydda liv och hälsa (jfi SoU 1985/86:12 och 1986/87:14). I motionU2 av m.fi. (s) begärs att alkohol och tobak skall SoU1987/88:5 y undantas från integrationsarbetet med EG. ()framhåller i motion So409 yrkande 1 - som väckts under allmänna motionstiden iår - att bör samarbeta med i kampen mol cancer och anslutasig lill en gemensam europeisk strategi mot tobakens skadeverkningar. presenterade etl brettupplagt handlingsprogram mot cancer. Inom ramen för programmet föreslåsåtgärder för alt minska tobaksrökningen. Som eftersträvansvärda mål harangivits bl.a. att medlemsländerna skall ha förbjudittobaksreklam, försäljning av tobaksvaror på flygplatser och färjor samtrökning i offentliga lokaler. Även pris- och skatleproblemaliken tas upp.Yllerligare moment i programmet är bl.a. TV-informalion och proklamerandet avår 1989 som "cancerår". En särskild kommitté som beslår av ledande cancerforskareinrättades för arbetet med programmet. är representerat ikommittén genom en observatör. I etl förslag från Kommissionen till direktiv angåendeharmonisering av , i punktskatter på cigaretter hänvisas lill att det ärnödvändigt med en skaltenivå som är förenlig med kommissionens hälsopolitik såsom den angetts i bl.a. handlingsprogrammet mot cancer. Aktionsprogrammet harförelagts hälsovårdsminislerkommittén. Arbetet fortgår även inom Kommissionensom har lagt fram förslag lill harmoniseringsdirektiv angåendebegränsning av tjärinnehåll resp. medicinska varningstexter på tobaksvaror. Även i frågan om alkoholdrycker har Kommissionen lagt framförslag om harmonisering av beskattningen. På alkoholområdel föreslås enbeskattningsnivå som skiljer sig kraftigt från den svenska. I sammanhanget kan anmärkas att () Europaregion antog en resolution om bl.a. en målsättning allminska lotalkonsumlionen av alkohol fram lill . Även EG-ländernamedverkade i resolutionen. I propositionen anges (s. 108 f.) all utsikten att snabbtnå enighet om Kommissionens förslag beträffande harmonisering av punktskatterpå ifrågavarande områden har satts i fråga. Det konstateras alt en anpassningtill EG;s skattesatser skulle kunna strida mot svensk alkoholpolitik. Utskottet konstaterar all del inom EG-organen bedrivs ellrelativt omfattande arbete som syftar till alt begränsa lobakskonsumlionen.Enligt utskottets mening är det värdefullt med ell samarbete mellan EG ochSverige i fråga om åtgärder för att uppnå en sådan konsumtionsbegränsning. Delanförda ligger väl i linje med motion So409 (m) yrkande 1, som därför intepåkallar någon åtgärd. alkoholpolitiska beslut innebär bl.a.att prismekanismen bör utnyttjas som ett aktivt alkoholpolifiskt instrument.Enligt dessa riktlinjer måste därför priserna på alkoholdrycker vara höga ochminst följa rned i den allmänna prisutvecklingen: Utskottet förutsätter att integrations-arbeteti förhållande till EG inte bedrivs på ett sådant sätt alt det försvårar en ,effektiv svensk alkoholpolitik. Det sagda hindrar självfallet inte ell internationelltsamarbete på alkoholområdet syftande till minskad konsumtion. Utöverdet anförda föranleder propositionen och motionerna inte några SoU1987/88:5 y uttalanden från socialutskottets sida. Stockholmden På socialutskottets vägnar Närvarande:Daniel Tarschys (fp), (), (), (),(), (), (), (),Ann-Calhrine (), (), (), (), (), () och (vpk). Lars-OveHagberg (vpk) anser att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "1986/87:14)" bort haföljande lydelse: Utskottetkan konstatera att vid en "harmonisering" på arbelsmiljöområdetkommer i direkt konflikt med krav och interna politik. Inomarbelsmiljöområdet är det särskilt viktigt att bevara den nationellasjälvständigheten för lagsfiftning, föreskrifter m.m. och möjligheter attförstärka de demokratiska rättigheterna på arbetsplatserna för de arbetande ochderas fackliga organisationer. Utskottet motsätter sig därför starkt en"harmonisering" på arbetsmiljöområdet.