yttr · GB05LU2 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:2 y om skyldighet för att tillhandahålla kopioreller utskrifter av sända program har berett lagutskottet tillfälleatt yttra sig över motion 1985/86:K403 av (). I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av garantier för attgöra program sända av tillgängliga i efterhand. Motionärenerinrar om att det genom ordningen med s.k. pliktexemplar av tryckta skrifterblivit möjligt att i efterhand ta del av vad som utgivits i tryck. När detgäller radio- och TV-program finns regler om att kopior av programmet skalllevereras till arkivet för ljud och bild. Dessa leveranser är emellertid oftafördröjda varför den som vill ta del av ett sänt program måste vända sigtill . Enligt motionären vägrar ofta att lämna utprogrammet. I några uppmärksammade fall har också riksdagsutskott vägratsrätten att få del av sända program.Motionären hävdar att vad som sänts ut avSveriges Radio bör hållas allmänt tillgängligt. Bl.a. måste den som vill bemötapåståenden som framförts vid radio eller TV ges möjlighet att se eller höra detsända programmet eller ta del av en utskrift. Motionären anser att frågan kanlösas antingen genom att i avtalet mellan staten och förs in enbestämmelse om att offentliggjorda program skall hållas tillgängliga ellergenom att särskilda lagregler införs. Lagutskottethar beslutat avge yttrande och får anföra följande. Möjligheterna att använda program som sänts i radio och TVför det med motionen avsedda ändamålet är i hög grad beroende av detupphovsrättsliga regelsystemet. Lagen (1960:729) om upphovsrätt till litteräraoch konstnärliga verk ger den som skapat ett sådant verk dels en rätt attensam förfoga över verket, dels vissa ideella rättigheter. Upphovsrättslagenger skydd inte bara åt alster av upphovsmannens andliga skapande verksamhet,s.k. egentlig upphovsrätt, utan även åt vissa närstående rättigheter.Fotografer har rättigheter till sina bilder enligt bestämmelserna i lagen(1960:730) om rätt till fotografisk bild. Dessa regler, som är tillämpliga påbl.a. fotografer som medverkar i TV-sändningar, ansluter nära tillupphovsrättslagens regelsystem. Som reglerna i upphovsrättslagen är utformade tordeprogramutbudet från företagen inom i allmänhet varaföremål för upphovsrätt. Inte bara teaterföreställningar, nöjesprogram ochliknande omfattas av skyddet utan också journalfilmer, reportage och merakvalifice- 1 1987/88. Utanför skyddssfären faller egentligen bara enklare nyhets- LU1987/88:2 y meddelanden och framställningar som endast registrerar etthändelseförlopp. Reglerna i upphovsrättslagen ger den som medverkat vidtillkomsten av ett skyddat program, t.ex. i egenskap av manusförfattare, enrätt att ensam framställa exemplar av verket och att göra verket tillgängligtför allmänheten i ursprungligt eller ändrat skick, bearbetning elleröversättning, i annan konstart eller i annan teknik. Varje form som verketframträder i är ett exemplar. En inspelning eller utskrift av ett radioprogramär således ett exemplar. Rätten att göra verket tillgängligt för allmänheteninnefattar dels en rått att framföra verket offentligt (framföranderätten),dels en s.k. exemplarrätt. Exemplarrätten är en rätt att förfoga över redanfärdiga exemplar genom att sprida dem till allmänheten, dvs. till någon sominte tillhör den närmaste familje- eller vänkretsen, eller att visa dem offentligt.En viktig inskränkning finns dock i exemplarrätten. Sedan ett litterärt ellermusikaliskt verk givits ut får exemplar som omfattas av utgivningen spridasvidare och visas offentligt. Genom detta undantag kan exempelvis trycktaskrifter fritt lånas ut från t.ex. bibliotek. Undantaget från spridningsrättenomfattar inte filmverk. Som filmverk räknas bl.a. kortfilmer, reportage ochspelfilmer och detta oavsett om det är fråga om biograffilm ellervideoinspelningar. Bestämmelserna om s.k. närstående rättigheter ger bl.a.dem som medverkar i ett radio- eller TV-program såsom skådespelare, sångare ochmusiker ett skydd mot att deras framträdanden utan deras samtycke spelas in ochatt kopior görs av en inspelning. Upphovsmännens och andra gruppers rättigheter är inteoinskränkta. Både upphovsrättslagen och fotografilagen innehållerundantagsregler som gör det möjligt att för olika närmare angivna ändamålutnyttja skyddade verk och prestationer utan rättighetshavarnas samtycke. Enväsentlig sådan regel medger att utan tillstånd från rättighetshavaren enstakaexemplar av skyddade verk och prestationer får framställas för enskilt bruk.Enligt ett av högsta domstolen (NJA 1984 s. 304) meddelad dom i ett målom upphovsrättsintrång är emellertid denna bestämmelse inte tillämplig nårSveriges Radio på beställning av utomstående personer framställer kopior avbevarade programinspelningar. Några av undantagen i upphovsrättslagen harsamband med radio- och TV-sändningar och verksamheten vid arkivet för ljud ochbild. Ett sådant undantag har tillkommit för att radio- och TV-företag skallkunna spela in program för att sedan sända dem . Har företagetfått rättighetshavarens tillstånd att sända ett program har företaget enligt 22§ upphovsrättslagen rätt att spela in programmet utan särskilt samtycke, s.k.efemär inspelning. Av 22 a § följer att företaget också får spela in programmetför att säkerställa framtida bevisning om programmets innehåll, s.k.referensupptagningar. Referensupptagningar får endast användas för bevisåndamålnär det gäller yttrandefrihetsbrott. Rätt att ta del av inspelningarna och attfå utskrift av vad som yttrats i programmet har endast justitiekanslern ochenskild som anser att yttrandefrihetsbrott begåtts mot honom eller att hanlidit skada på grund av sådant brott. Bestämmelser om referensupptagningarfinns i radioansvarighetslagen (1966:756) och förordningen(1967:226) om tillämpningen av radioansvarighetslagen, Refe- LU 1987/88:2y rensupptagningarmed dokumentariskt värde får vidare bevaras i arkivet för Arkivet för ljud och bild får göra kopior av offentliggjorda verk förbevarande i arkivet samt för forskningsändamål göra enstaka kopior av Sådana kopior får inte användas för annat ändamål, t.ex. för enskiltstudium (22 c §). I anslutning till det anförda vill utskottet erinra om attdet upphovsrättsliga regelsystemet i hög grad är internationellt. Ett flertalinternationella konventioner har sålunda tillkommit vilka syftar till att geupphovsmän m.fl. skydd utanför det egna hemlandets gränser. Upphovsrättslagenliksom motsvarande lagar i , och bygger i storutsträckning på dessa konventioner. Av grundläggande betydelse på det rentupphovsrättsliga området är för skydd av litterära ochkonstnärliga verk som kom och som revideratsåtskilliga gånger samt Världskonventionen 1952. De s.k.närstående rättigheterna regleras i Romkonventionen om skydd för utövandekonstnärer, framställare av fonogram samt radioföretag från år 1961.Konventionerna bygger på två huvudprinciper. Den ena är att varjekonventionsstat skall ge upphovsmän m.fl. från andra konventionsstater sammaskydd som sina egna medborgare. Den andra principen är att en konventionsstatär skyldig att ge de övriga staternas upphovsmän ett visst minimiskydd.Minimiskyddet behöver dock inte upprätthållas i verkets eller prestationenshemland. och ett mycket stort antal länder, däribland istort sett samtliga europeiska stater, är anslutna till Bernkonventionen.Sverige och många andra länder har också tillträtt Världskonventionen ochRomkonventionen. Genom fillträdet till konventionerna har åtagit sigatt skydda verk och prestationer från andra länder i enlighet medkonventionernas bestämmelser och i gengäld erhåller svenska upphovsmän m.fl.ett skydd i de flesta länderna i världen. Av intresse i förevarande sammanhang är artiklarna 9 och11 bis i samt artikel 7 i Romkonventionen. Artikel 9 i Bernkonventionenföreskriver att upphovsmän till litterära och konstnärliga verk har uteslutanderätt att mångfaldiga verken på vad sätt och i vilken form det vara må.Konventionsstaterna kan dock i sin lagstiftning tillåta mångfaldigande i vissasärskilda fall förutsatt att mångfaldigandet inte gör intrång i det normalautnyttjandet av verket och inte heller oskäligt inkräktar på upphovsmännenslegitima intressen. Enligt artikel 11 bis gäller att i avsaknad av avtaltillstånd till radio- och TV-sändningar av skyddade verk inte innefattartillstånd att spela in utsändningen. Konventionsstaterna får dock i sinnationella lagstiftning införa regler om efemära upptagningar som görs avradio- eller TV-företaget med dess egna hjälpmedel och för dess egnautsändningar. Det år också tillåtet för staterna att i lagstiftningen ta inbestämmelser om bevarande i offentligt arkiv av inspelningar som äger ovanligdokumentarisk karaktär. Genom artikel 7 i Romkonventionen garanteras utövandekonstnärer ett skydd mot bl.a. att deras framföranden utan samtycke spelas inoch att gjorda inspelningar olovligen mångfaldigas. Efemära upptagningar ärtillåtna också enligt Romkonventionen men de får inte utan rättighetshavarnassamtycke mångfaldigas för annat ändamål. Enligt utskottets mening är det önskvärt att detupphovsrättsliga regelsys- LU 1987/88:2 y temet är så utformat att skyddadeverk och prestationer kan utnyttjas för olika ändamål som framstår somangelägna med hänsyn till bl.a. samhällets intressen. är detemellertid viktigt att man slår vakt om upphovsmännens och dem närståendegruppers berättigade intressen. Som utskottet flera.gånger tidigare i olikasammanhang slagit fast är det nämligen en grundläggande förutsättning förkulturlivet i stort att upphovsmännen tillförsäkras en ensamrätt till sina verkoch prestationer. Det är vidare betydelsefullt att inte åsidosättersina internationella förpliktelser på upphovsrättens område. De nuvarandebestämmelserna i upphovsrättslagen om kopiering för enskilt bruk samt omutnyttjande av inspelningar av radio-och TV-program bygger på en avvägningmellan de olika intressen som sålunda gör sig gällande på bl.a, radio- ochTV-området. Som framgår av redogörelsen ovan är rätten att kopierainspelningar, som gjorts av programföretagen i , utanrättighetshavarnas samtycke begränsad till fall då kopian skall användas förföretagets egen verksamhet, för bevisändamål vid ifrågasattyttrandefrihetsbrott, för verksamheten vid arkivet för ljud och bild samt förforskningsändamål. För övriga fall krävs rättighetshavarnas samtycke. Sådantsamtycke kan lämnas i det avtal varigenom sändningsrätten förvärvas eller ivarje enskilt fall eller, när det gäller företagets anställda, ianställningsavtalet. Nuvarande bestämmelser i upphovsrättslagen hindrar såledesatt allmänheten i enlighet med motionärens önskemål ges en mer eller mindreoinskränkt rätt att från prograrnföretagen få ut utskrifter eller andra kopiorav skyddade radio- och TV-program. Inte heller har programföretagen möjlighetatt med stöd av reglerna om kopiering för enskilt bruk tillhandahållaallmänheten sådana kopior. För att den av motionären önskade ordningen skallkunna genomföras krävs därför ändringar i det upphovsrättsliga regelsystemet.Sett ifrån lagutskottets beredningsområde kan det med fog ifrågasättas huruvidagenom en lagändring upphovsmännens ensamrätt bör inskränkas till förmån förintresset av att allmänheten i efterhand skall kunna få kopior av radio- ochTV-program. Utskottet vill också understryka att en lagändring som skulleomfatta samtliga skyddade verk och prestationer knappast skulle vara förenligmed konventionsbestämmelserna och därmed strida mot våra internationellaförpliktelser. En rätt för allmänheten att få kopior av radio- och TV-programmåste därför inskränkas till i allt väsentligt program med svenska upphovsmänoch andra medverkande. En sådan särreglering för svenska verk och prestationerhar inte tillämpats här i landet och kan vålla svåragränsdrägningsproblem. Det anförda leder lagutskottet till den uppfattningen attnågra ändringar i upphovsrättslagen inte bör genomföras i syfte att ge allmänhetenen generell, och ovillkorlig rätt att få kopior av radio- och TV-program. I denmån det kan anses befogat att allmänhetens tillgång till programföretagensinspelningar underlättas bör spörsmålet enligt lagutskottets mening lösas genomavtal mellan upphovsmännen och företaget. Vad nu sagts utesluter emellertidinte att det beträffande vissa typer av program såsom olika debattprogram isamhällsfrågor kan vara befogat och med hänsyn till våra internationellaförpliktelser också möjligt att inskränka upphovsmännens ensamrätt av hänsyn till allmänhetensintresse. På hemställan av i LU 1987/88:2 y betänkandet KU 1982/83:11har också som sin mening givit regeringen fill känna attspörsmålet om rätten att få utskrifter av främst radio- och TV-program isamhällsfrågor bör ses över och att därvid de upphovsrättsliga hindrenbör behandlas. Enligt vad utskottet inhämtat övervägs sistnämnda frågaför närvarande av upphovsrättsutredningen. avvaktan på utredningensställningstagande bör enligt lagutskottets mening inte göra någotuttalande i saken. Utskottet förordar därför att Stockholmden På lagutskottets vägnar (), (), (). (), (), Marfin (), (),(), (), (), (), (), (), () och EwaHedkvist ().