yttr · GB05BoU5 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:5 y om energipolitik inför 1990-talet (prop. 1987/88:90) Näringsutskottethar berett bostadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1987/88:90om energipolitik inför 1990-talet jämte motioner. 1propositionen föreslås bl.a. att ett program för effektivare användning ochersättning av el startas. behandlar i yttrandet förslaget (s.48-51) i vad avser kraven på byggnaders energiegenskaper och användningen avdirektverkande elvärme. Motionsyrkanden med anknytning härtill återfinns imotion 1987/88:N32 (c), partimotiön 1987/88;N33 samtcenterpartiets partimotion 1987/88:N38. I den sistnämnda motionen behandlasdessutom ett yrkande om bidrag till energirådgivning samt den del avytterligare ett yrkande om stöd till solvärmeanläggningar som avser stöd i formav räntebidrag m.m. 1sammanhanget behandlar dessutom utskottet de under allmänna motionstiden 1988till bostadsutskottet hänvisade motionerna 1987/88:Bo522 (c) och 1987/88:Bo545(c) vari tas upp frågan om användningen av direktverkande elvärme. Underförutsättning av näringsutsköttets'medgivande överlämnar bostadsutskottetdessa motioner till näringsutskottet. Somett led i avvecklingen av kärnkraften föreslås i propositionen att ett programför effektivare elanvändning och ersättning av el startas. Programmet omfattaråtgärder som syftar till att - utnyttja den potential för eleffektivisering ochelersättning som är ekonomiskt tillgänglig , - stärka och bevara flexibiliteten i elanvändningen, - ta till vara de långsiktiga möjligheterna atteffektivisera elanvändningen och ersätta el med andra energislag, framför alltinom uppvärmningsområdet samt inom den elintensiva industrin. Enligtförslaget skall elanvändningen följas kontinuerligt och hushållningsprogrammetliksom åtgärderna för tillförselplanering följas upp och revideras vid behov.Vidare föreslås att en första avstämning görs . Närdet gäller åtgärder för att stärka och bevara flexibiliteten inomelanvändningsområdet innebär förslaget följande avseende kraven på byggnadersenergiegenskaper och användningen av direktverkande elvärme. Ifråga om nya bostadshus bör enligt förslaget kraven på byggnadens BoU 1987/88:5y energiegenskaper höjas. I samband därmed förordas att den nuvarande generelladispensen för uppvärmning med direktverkande el i särskilt energisnåla en- ochtvåbostadshus avskaffas. Dessutom föreslås att en motsvarande höjning avkravnivån bör övervägas även i fråga om andra byggnader än bostadshus. Förslagom ändringar i bygglagstiftningen i denna del bör enligt propositionen kunnaföreläggas . Idetta yttrande behandlar utskottet följande motioner väckta . 1987/88:Bo522av () vari yrkas att beslutar om sådan ändring iPBL att "uppvärmningssystem med direktverkande elvärme" förbjuds samtatt krav på eldstad införs i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88:Bo545av () vari yrkas att beslutar om ett förbud motnyinstallation av direktverkande eluppvärmning i permanentbostäder.Motiveringen återfinns i motion 1987/88;N450. Dessutombehandlas följande med anledning av proposition 1987/88:90 väckta motioner. 1987/88:N32 av () vari yrkas 5.att beslutar om ett förbud mot nyinstallation av direktverkandeeluppvärmning i permanentbostäder. 1987/88:N33av m.fl. (fp) vari yrkas 14.att avslår regeringens förslag att förbjuda direktverkande el i nyabostadshus. 1987/88;N38av m.fl. (c) vari - som andrahandsyrkanden -yrkas 10. att hos regeringen begär förslag om förbud mot installation ■ avdirektverkande el i nyproducerade bostäder och lokaler i enlighet med vad somanförts i motionen, 11. att hos regeringen begär förslag om återinförande av stödtill energirådgivning på nivå i enlighet med vad som anförts imotionen, 14.att beslutar att stöd till solvärmeanläggningar av godkänd kvalitetskall ges enligt vad som anförts i motionen, dels som räntebidrag vid nybyggnadoch ombyggnad på samma villkor som tillämpas för övriga delar av byggnaden,dels i övriga fall som ett 50-procentigt investeringsbidrag ochdärefter en successiv avtrappning så att bidraget i princip upphör 1994(yrkandet behandlas endast i vad avser räntebidrag m.m. tillsolvärmeanläggningar). BoU 1987/88:5 y Krav på hushållning med energi i byggnader De grundläggande kraven på hushållning med energi ibyggnader lämnas i 3 kap. 3 § i (PBL). Dessa krav innebäratt byggnader skall medge god hushållning med energi. I fråga om uppvärmningmed direktverkande elvärme innebär kraven dessutom att en- eller tvåbostadshusfår förses med uppvärmningssystem med direktverkande elvärme endast om detfinns särskilda skäl. har på regeringens uppdrag utarbetatförslag till nya tillåmpningsbestämmelser (Svensk byggnorm) till PBL såvittgäller bestämmelserna om nybyggnad. Förslaget är under beredning iregeringskansliet. När det gäller kraven på energihushållning har dessaformulerats som övergripande funktionskrav. De ger därmed den byggande frihetatt inom ramen för en högsta tillåten energianvändning själv välja tekniskalösningar och metoder. Kravnivån i förslagets bestämmelser - som avses gällagenerellt för alla bostäder, oavsett uppvärmingssätt och hustyp - är densammasom nu gäller för småhus uppvärmda med direktverkande elvärme. 1 avvaktan på att beredningen av planverkets förslag tillnya tillämpningsföreskrifter skall avslutas gäller Svensk byggnorm (SBN1980) i tillämpliga delar. Detta innebär att småhus får förses meddirektverkande elvärme endast om de är energisnålt utformade. Ett småhus ansessom energisnålt om årsbehovet av elenergi för radiatorer och tappvarmvatten årminst lägre än behovet för radiatorerna om byggnaden varit utförd enligtminimikraven på värmeisolering och luftomsättning enligt Svensk byggnorm (SBN 1975). Enligt miljö- och energiministern bör utgångspunkten förden förestående översynen av energihushållningsbestämmelserna för byggnadervara att de förbättringar av bebyggelsens energihushållningsegenskaper som nukan uppnås utan nämnvärda merkostnader också bör förverkligas. Mot bakgrundhärav anges starka skäl tala för att planverkets förslag till kravnivåer - dvs.krav motsvarande de ovan nämnda kraven för installation av direktverkandeelvärme enligt SBN 1980 - bör införas. Detta innebär att de nuvarande villkorenför direkteluppvärmda småhus kommer att uppfyllas i all ny bostadsbebyggelse.Enligt föredragande statsrådet kan detta leda till att användningen av direktelåter ökar. Sådana bindningar måste enligt hennes mening förebyggas. Miljö- och energiministern anser att en ytteriigareskärpning av energihushållningskraven, utöver den nivå som gäller, inteär en verkningsfull eller tillrådlig metod att begränsa användningen avdirektverkande elvärme i bebyggelsen. Frågan om i vilka situationer somdirektverkande el alltjämt bör kunna installeras bör prövas efter andragrunder. Utgångspunkten bör härvid vara att långsiktiga bindningar till systemför uppvärmning med direktverkande el bör undvikas i görligaste mån i allbostadsbebyggelse. Vidare anges att det finns anledning aft överväga om dettainte bör gälla också i fråga om annan bebyggelse än bostäder. Avslutningsvisanförs alt planverket i samverkan med bl.a. 2 1* 1987/88.19saml. kommer attfå i uppdrag att komma med förslag i dessa frågor. Enligt BoU 1987/88:5 ypropositionen bör förslag om ändringar i därefter kunnaföreläggas . Med hänvisning till att den explosionsartade ökningen aveluppvärmningen av bostäder måste stoppas hemställs i motion N32 (c) yrkande 5att skall besluta om förbud mot nyinstallation av direktverkandeelvärme i permanentbostäder. Även i den av samma motionär väckta motionefi Bo545 lämnas motsvarande förslag. Enligtmotionären kan den mycket farliga sårbarheten i dagens system bli förödande ominte åtgärder vidtas. I partimotion N33 yrkande 14 hemställs attregeringens förslag att förbjuda användningen av direktverkande el i nyabostadshus skall avslås. Enligt motionärerna är inte ett förbud den rättametoden för att vidmakthålla flexibiliteten och skapa utrymme för olika energislag. Enligt partimotion N38 är dét inte rimligtatt tillåta en fortsatt låsning till direktverkande el. Med hänvisning härtillbegärs i motionens andrahandsyrkande 10 att skall föreläggas förslagom förbud mot installation av direktverkande el i nyproducerade bostäder ochlokaler. Häri innefattas också att krav skall ställas på alternativa uppvärmningsmöjligheterom el används för värme i luft- eller vattenburna värmesystem. 1 motion Bo522 (c) föreslås att skalländras så att direktverkande elvärme inte tillåts som huvudsakligtuppvärmningssystem i bostadshus. I de fall bostadshus uppförs meddirektverkande elvärme bör enligt motionären krav ställas på att anordning förvedeldning installeras. När det gäller frågan om kraven på byggnadersenergiegenskaper och användningen av direktverkande elvärme villbostadsutskottet för sin del anföra följande. delar miljö- och energiministernsuppfattning att de förbättringar av bebyggelsens energihushållningsegenskapersom nu kan uppnås utan nämnvärda merkostnader bör förverkligas. Även enligtbostadsutskottets mening bör sålunda de allmänna kraven på byggnaders energiegenskaperkunna höjas i förhållande till de krav som ställs. Som redovisats ovanpågår också ett beredningsarbete med denna inriktning inom regeringens kansli. När de nuvarande kraven för installation av direktverkandeelvärme i småhus infördes innebar de en reell begränsning i fråga omanvändningen av denna typ av uppvärmning. De bostäder som uppförsuppfyller i stor utsträckning kraven. Skälen till detta är i första hand enökad medvetenhet om betydelsen av en god energihushållning och den lönsamhetsom sådana hushållningsåtgärder ger. En generell höjning av kraven påbyggnaders egenskaper torde innebära att i princip all bebyggelse kommer attuppfylla kraven för installation av direktverkande elvärme. Som anförs iregeringsförslaget får detta faktum inte leda till att användningen av direktelåter ökar. Sådana bindningar måste även enligt bostadsutskottets meningförebyggas. Mot bakgrund av det ovan anförda bör enligtbostadsutskottets mening frågan om i vilka situationer som direktverkande el alltjämt bör kunna '■ installerasånyo prövas med utgångspunkt i de nya förutsättningar som BoU 1987/88:5 ykommer att gälla. Prövningen bör ske utifrån de utgångspunkter som miljö-ochenergiministern angivit. Som anförs i regeringens förslag bör resultatet avdenna prövning kunna föreläggas i form av förslag till ändringar iplan- och bygglagen . Detta innebär att inte nu börta ställning till ett eventuellt förbud mot direktverkande elvärme. Regeringensförslag bör avvaktas. Med hänvisning till det anförda bör enligtbostadsutskottets mening förslagen i motion N32 (c) yrkande 5, folkpartietspartimotion N33 yrkande 14, partimotion N38 andrahandsyrkande10 samt motionerna Bo522 (c) och Bo545 (c) avvisas av . Avslutningsvisvill bostadsutskottet i detta sammanhang något beröra frågan om sambandetmellan kraven på energihushållning och behovet av ett bra inomhusklimat. Desenaste årens energisparande har i vissa fall inneburit ett försämrat inomhusklimat.Orsakerna härtill är många och i en del fall ocksä okända.. Enligt utskottetsmening är det därför viktigt att vid genomförandet av olika energisparåtgårderoch vid fastställandet av nivån för byggnaders energiegenskaper beakta ocksåmöjligheterna att säkerställa ett bra inomhusklimat. En angelägen minskning avenergianvändningen för uppvärmning får således inte leda till ett försämratinomhusklimat i form av t.ex. en sämre luftkvalitet. Det är därför nödvändigtatt insatser görs för att få fram tekniska lösningar som fyller såväl kraven påenergisparande som kraven på ett bra inomhusklimat. Enligt utskottets meningkan inte dessa frågor ses isolerade från varandra utan vad som behövs ärsamordnade insatser där båda aspekterna beaktas. Utskottet utgår från att dessafrågor beaktas utan att nu vidtar några åtgärder. Fram till utgången av utgick ett statligt stödtill kommunerna för besiktning och rådgivning m.m. avseende energibesparandeåtgärder och annan bostadsförbättringsverksamhet. I partimotionN38 andrahandsyrkande 11 föreslås aft detta stöd till kommunernas energirådgivningskall återinföras. Enligt motionärerna har verksamheten stor betydelse för attde nationella målen skall kunna genomföras och för att de statliga åtgärdernaskall få avsedd effekt. Stödet bör enligt motionsförslaget finnas kvar så längeomställningen av energisystemet pågår och avvecklingen av kärnkraftengenomförs. Efter hand bör dock kommunerna ta över en större andel av kostnadenför verksamheten genom att bidragens nominella nivå bibehålls. har så sent som i sitt betänkande BoU1987/88:10 (s. 67) behandlat ett motionsyrkande (vpk) om att stödet tillkommunernas energirådgivning skall återinföras. Av detta betänkande framgår attstödet aldrig varit avsett att permanent stödja kommunernas rådgivningsverksamhetutan att dess syfte varit att stimulera uppbyggnaden av en långsiktigverksamhet som motsvarar de varaktiga lokala behoven. framhållaatt kommunerna genom bostadsförsörjningslagen och lagen om BoU 1987/88:5 y kommunalenergiplanering givits ett ökat ansvar på bostadsförsörjningens är inte berett ändra sin nyligenoch tidigare intagna ståndpunkt och förorda ett återinförande av det statligastödet till energirådgivning i enlighet med förslaget i centerpartietspartimotion N38 andrahandsyrkande 11. Enligt partimotion N38 andrahandsyrkande 14såvitt nu är i fråga bör ett stöd till solvärmeanläggningar av godkänd kvalitetutgå som räntebidrag vid nybyggnad och ombyggnad av flerbostadshus på sammagrunder som tillämpas för övriga delar av byggnaden. Till grund för beräkningen av lånets storlek vid denstatliga bostadslångivningen ligger ett låneunderlag. Vid beräkningen av dettalåneunderlag får ingå kostnaden för bl.a. värmeanläggning. Det ingåendebeloppets storlek bestäms av kostnaden för den typ av anläggning sominstalleras. Bland de värmeanläggningar som kan belånas ingår bl.a. solvärmesystem. Sedanden kan dessutom en kombination av två olikavärmesystem, t.ex. solvärme och fastbränslepanna, belånas. Dessutom lämnas ettsärskilt stöd för installation av solvärmeanläggningar i samband med ny- ochombyggnad av bostadshus. Detta stöd utgår enligt bestämmelseriia i förordningen(1987:771) om statligt bidrag till investeringar i solvärmeanläggningar. Stödetkan kombineras med statligt bostadslån och därtill kopplat räntestöd. Som framgår av ovanstående framställning får vad icenterpartiets partimotion N38 andrahandsyrkande 14 såvitt nu är i frågaförordats anses i inte ringa grad tillgodosett genom de lånemöjligheter och detstöd i övrigt som redan nu utgår till solvärmeanläggningar. Motionen bör enligtbostadsutskottets mening med hänvisning härtill avvisas av . Närvarande: (), (), RolfDahlberg (m), (), (), Per (),(), (), (), RuneEvensson (s), (vpk), (), (),() och (). Avvikandemeningar BoU 1987/88:5 y Byggnaders energiegenskaper och användningen av direktverkande elvärme RolfDahlberg (m), (), (), ()och () anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken hushållning med energi i byggnader börjar med"delar" och slutar med "av " bortha följande lydelse; Somanförs i partimotion N33 finns det goda skäl att vidta åtgärdersom vidmakthåller flexibiliteten och skapar utrymme för olika energislag viduppvärmningen av våra bostäder. Utskottet delar sålunda regeringens ambition pådenna punkt. Däremot delar inte utskottet uppfattningen att det eftersträvademålet kan nås genom införandet av ytterligare förbud och detaljregleringar avdet slag som ett förbud mot direktverkande elvärme utgör. Vad som behövs är istället en övergripande energipolitik inom vilken de olika aktörerna ges frihetatt fatta de beslut som behövs för att målen skall uppnås. I en sådanövergripande strategi måste också ingå en aktiv prispolitik som medverkar tillatt bästa möjliga teknik tas i anspråk och till att ny energisnål teknikutvecklas. nu med anslutning till partimotion N33 yrkande 14anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetsställningstagande i denna del innebär att motion N32 (c) yrkande 5,partimotion N38 andrahandsyrkande 10 samt motionerna Bo522 (c)och Bo545 (c) bör avvisas av . Byggnaders energiegenskaper och användningen av direktverkande elvärme (), (vpk) och () anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken hushållning med energi i byggnader börjarmed "delar" och slutar med "av "bort ha följande lydelse: Ienlighet med vad som anförs i partimotion N38 måste åtgärdervidtas för att spara energi i våra bostäder. Detta gäller inte minst den energisom används för uppvärmning. måste målet vara att uppnå en halvering avden nuvarande energianvändningen i våra bostäder. För att nå detta mål måste enrad åtgärder vidtas. Det gäller bl.a. förbättrad isolering och en ökadvärmeåtervinning. Somett led i strävandena att minska energianvändningen och underlättaomställningen av energisystemet bör enligt bostadsutskottets meningdirektverkande elvärme fortsättningsvis inte tillåtas i nyproducerade bostäder.Samtidigt bör krav ställas på installation av alternativa uppvärmningsmöjligheterom el används för värme i luft- eller vattenburna värmesystem. Förbudet motinstallation av direktel i nyproduktionen är ett första steg i en minskadanvändning av direktverkande elvärme i bostadsbeståndet. Dettaförsta steg måste därför följas upp med åtgärder som avser att minska BoU1987/88:5 y användningen av denna uppvärmningsform också i befintliga bostäder.Som framhålls i partimotion bör detta ske genom att ettlångsiktigt åtgärdsprogram med denna inriktning upprättas. Vad utskottet nu med anledning av centerpartietspartimotion N38 andrahandsyrkande 10 samt motionerna N32 (c) yrkande 5, Bo522(c) och Bo545 (c) anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Förslaget i partimotion N33 yrkande 14 bör därmed avvisas avriksdagen. (), (vpk) och ()anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken kommunalenergirådgivning börjar med "har" och slutar med"andrahandsyrkande 11" bort ha följande lydelse: Det nu behandlade regeringsförslaget innefattar också ettstöd till riktade informationsinsatser avseende energianvändningen m.m. frånbl.a. Dessa informationsinsatser utgör en i och för signödvändig del i en effektiv energispai"verksamhet. Som framhålls icenterpartiets partimotion N38 kan dock de föreslagna insatserna riskera attbli ganska verkningslösa om de inte följs upp på den kommunala nivån. Genom attstödet till den kommunala energirådgivningen tagits bort har emellertid denlokala basen för rådgivning och information ryckts bort. Enhgt bostadsutskottetsmening måste därför förutsättningar på nytt skapas för en effektivenergirådgivning m.m. på lokal nivå. Med hänvisning till det nu anförda förordarbostadsutskottet att det statliga stödet till energirådgivning äterinförs. Endast härigenom kan de övergripande nationella målen nås och de statliga åtgärderna i övrigt få avsedd effekt. Bidragsnivån bör enligt utskottets mening motsvara den som gällde för det t.o.m. utgående stödet. Det statliga stödet bör utgå undertiden som omställningen av energisystemet pågår och avvecklingen av kärnkraften genomförs. Efter hand bör dock kommunerna svara för en större andel av kostnaderna genom att den nominella nivån för det statliga stödet behålls oförändrad. Vad bostadsutskottet nu med anslutning till centerpartielspartimotion N38 andrahandsyrkande 11 .anfört bör. som sin mening geregeringen till känna. (), (vpk) och ()anser ått den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "Som framgår" och slutar med"avvisas av " bort ha följande lydelse: Det har skett en positiv men fögauppmärksammad utveckling av solvärmetekniken. Framstegen på området har kommitsnabbt och med enfortsatt positiv utveckling av solvärmemarknaden kommer BoU 1987/88:5 y betydandekostnadssänkningar att kunna ske, vilket skulle göra solvärmen Ett exempel på det snabba framåtskridandetär att kostnaderna per kvadratmeter solfångare under en femårsperiodhar halverats som den insamlade energimängden har För att förbättra förutsättningarna för en intensifieradintroduktion av solvärmetekniken och bidra till en nödvändig expansion avmarknaden bör enligt bostadsutskottets mening statligt stöd utgå tillsolvärmeanläggningar i enlighet med förslaget i partimotion N38.Vid den statliga belåningen bör sålunda solvärmeanläggningar fullt ut kunnaingå såväl i låneunderlaget som i underlaget för räntebidrag både vid ny- ochombyggnad. Vad utskottet nu med anslutning till partimotionN38 andrahandsyrkande 14 såvitt nu är i fråga anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.