yttr · GB05UbU3 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:3 y om och den västeuropeiska integrationen (prop.1987/88:66) har beslutat attbereda utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1987/88:66 om 0(:h den västeuropeiska integrationen jämte motionerna1987/88:U2. 1987/88:U3, 1987/88:U4, 1987/88:U5, 1987/88:U6, 1987/88:U7,,1987/88:U522, 1987/ 88:U523 och 1987/88:U524 såvitt propositionen ochmotionerna rör utbildningsutskottets beredningsområde. Under allmänna motionstiden väcktes en motion 1987/88:Ub806i vilken hemställs att hos regeringen begär att en strategi utvecklasoch att verkar för ett fullvärdigt deltagande i EG:s utbytes- ochforskningsprogram (yrkande 30). Motionen remitterades till utbildningsutskottet.Utskottet överlämnar motionsyrkandet till utrikesutskottet med dettayttrande för fortsatt beredning. vill med anledning av proposition1987/88:66 och motionerna anföra följande. I propositionen anges ett antal områden, inom vilkaSverige eftersträvar ett fördjupat samarbete med EG. Utbildningsutskottetbegränsar sitt yttrande till att beröra två konkreta frågor som föredragandestatsrådet tar upp i anslutning till EG:s arbete på att uppnå målen för en inremarknad. Den första frågan gäller deltagande i det europeiskasamarbetet på forsknings- och utvecklingsområdet, den andra frågan berör EG:ssträvanden att öka rörligheten för människor i vad avser studentutbyte,praktikanttjänstgöring och ungdomsutbyte i . Forskning och utveckling (FoU) kräver stora insatserbeträffande utrustning och personal för att nå goda resultat. Ett relativtlitet land som har numera ingen möjlighet att självständigt initieraoch genomföra större forskningsprojekt. Mot denna bakgrund har verkatför ökad internationell samverkan. Ett europeiskt forskningssamarbete iorganiserade former - inom både grundforskning och tillämpad forskning - harfunnits . Detta samarbete är öppet för alla länder i . Ibilaga till detta yttrande redovisas översiktligt de program/projekt, somsvenska institutioner, organ och företag är engagerade i och vilkas kostnaderfrämst täcks av anslag under åttonde huvudtiteln ()/89. Det ärenligt utbildningsutskottets uppfattning väsentligt att det svenska 1 1987/88. deltagandeti ett brett europeiskt forskningssamarbete får goda möjligheter UbU1987/88:3 y att utvecklas även . När det gäller EG:s FoU-arbete instämmerutbildningsutskottet i regeringens ställningstagande i propositionen att detär av största vikt att svenska forskningsinstitutioner och företag gesmöjlighet att medverka i de projekt som ingår i EG:s nya ramprogram för FoU.Den erfarenhet som svenska forskare fått av internationellt forskningssamarbetebör kunna utgöra en god grund för ett deltagande även i EG:sindustristrategiska forskningsprogram som t.ex. ESPRIT (European StrategicProgramme for Research- and development in ), RACE(Research and develop-ment of technologies in Europé)och (in for Europé). ochvissa EFTA-länder har tecknat ramavtal om tekniskt och vetenskapligt samarbetemed EG. Det är enligt utbildningsutskottets mening angeläget att deltari det s.k. stimulansprogrammet SCIENCE (Stimulation de la CoopérationInternationale et des Échanges nécessaires aux chercheurs Européens) som syftartill att främja rörligheten och samarbetet mellan de europeiska forskarna. Inom EG drivs två program som syftar tillatt öka utbytet av högskolestuderande och studerande ungdom. Programmet (European Community Action Scheme for the Mobility of University Students)vänder sig till universitet och högskolor inom EG. Målet är att varjehögskolestuderande skall få tillbringa minst en termin av sina studier i enutländsk högskola. Det andra programmet COMETT (Community Action Programme inEducation and Training for Technology) syftar fill att öka samarbetet mellanutbildningsanstalterna och industrin inom EG. Ett stort antal industriföretagskall sörja för att de studerande ungdomarna får tillgång till praktikplatser undersin utbildningstid. I fyra av de till utbildningsutskottet remitterademotionerna och i motion 1987/88:Ub806 yrkande 30 berörs frågan om Sverigesdeltagande i det utvidgade studerande- och ungdomsutbytet inom EG. I motion1987/88:U7 (m) betonas att ökade utlandskontakter är väsentligt för attvidmakthålla utbildningskvaliteten vid svenska universitet. Uppläggningen avden högre utbildningen i bör grundas på ett europeiskt synsätt iframtiden. Motion 1987/88:U6 (fp) understryker att ett av syftena med denvästeuropeiska integrationen är att stärka den europeiska gemenskapskänslan,inte minst bland ungdomen. För del är det därför väsentligt att intehamna helt utanför det europeiska samarbetet i vad gäller student- ochpraktikantutbytet. I båda de nu nämnda motionerna och i motion 1987/ 88:U524(c) anförs att den svenska politiken borde vara mera aktiv för att uppnå enanslutning till ERASMUS- och COMETT-programmen. I motion 1987/88:U5 (c)framhålls att ett samarbete med EG på detta område bör omfatta allaEFTA-länder. Enligt motion 1987/88 Ub:806 är det angeläget att få till stånd enanslutning av EFTA-länderna till EG:s forsknings- och utbytesprogram. Densvenska regeringen bör därför utarbeta en strategi och verka för ettfullvärdigt svenskt deltagande i EG:s samarbetsprogram. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna (yrkande 30). Beträffande EG:s utbytesprogram och delarUbU 1987/88:3 y utbildningsutskottet regeringens uppfattning att ettintensifierat utbyte mellan universitet och högskolor inom EG kan få negafivakonsekvenser för svenska studerandes och ungdomars möjligheter att delta iundervisningen vid utländska läroanstalter, om inte ges möjligheter attdelta i programmen. vill i detta sammanhang också erinraom de diskussioner som pågår inom beträffandeutbytet av studerande, lärare och forskare samt det arbete som ärengagerat i för att öka kontakterna mellan ungdomar i olika länder.Utbildningsutskottet har vidare erfarit att det även inom finnsplaner på att öka utbytet av bl.a. studerande, lärare och forskare inom denordiska länderna. I en handlingsplan för det nordiska kultursamarbetet, somutarbetats av ministerrådet, finns bl.a. förslag om ett nordiskt utbytesprogramför lärare och studerande (). Tanken är att lärare och studerande skallfå stipendier för att vistas upp till vid en nordisk utbildningsanstalt.Bidrag skall även kunna utgå till de mottagande skolorna/ institutionerna förextra kostnader. NORDPLUS föreslås starta och pågå under enfemårsperiod. av försöksperioden beräknas antaletstipendier uppgå fill 1 200 . förslag kommer att behandlasunder 36:e session . Enligt utbildningsutskottets uppfattning ärNORDPLUS-programmet intressant och påminner om EG:s ERASMUS-program. OmNORDPLUS-programmet kan genomföras som planerat kommer svenska studerande ochlärare att få ökade möjligheter till nordiska kontakter. Ett etableratsamarbete enligt intentionerna i NORDPLUS-programmet skulle enligtutbildningsutskottets uppfattning kunna vara en brygga över till EG:s utbytesprogramoch ett brett studerande- och ungdomsutbyte i . Det pågående arbetet inom och Nordiska rådetför ökade möjligheter till utbyte och kontakter mellan forskare, lärare,studerande och ungdom ser utbildningsutskottet som positivt. Detta arbete stårenligt utskottets mening inte i någon motsats till arbetet på att från svensksida delta i EG:s utbytesprogram och . Enligt vad utbildningsutskotteterfarit arbetar också regeringen på olika sätt aktivt för att EFTA-länderna, ochdärmed , skall kunna ingå i och . Med hänvisning till det anförda föreslårutbildningsutskottet att utrikesutskottet hemställer att godkännerde i proposition 1987/88:66 förordade riktlinjerna för det fortsatta arbetet beträffandeSveriges medverkan i det västeuropeiska samarbetet och avslår motionerna1987/88:U5, 1987/88:U6,1987/88:U7, och 1987/88:U524 i berörda delar samt1987/S8:Ub 806 (yrkande 30). Närvarande:Lars (). (), (), UbU 1987/88:3 yBirgitta Rydle (m), (), (), IngvarJohnsson (s), (), (). (),(m), (), (), ()och (vpk). (), (), (), (), (m), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar med"Beträffande EG:s utbytesprogram" och slutar med "(yrkande30)" bort ha följande lydelse: . har en stor värdegemenskap med länderna iVästeuropa. anser att strävan att delta i EG:skultur- och utbildningspolitiska samarbete måste präglas av kreativitet ochinitiativkraft. I så stor utsträckning som möjligt bör helhetslösningareftersträvas inom ramen för EFTA:s gemensamma målsättning för ett vidgateuropeiskt samarbete. På utbildningspolitikens område tilldrar sig EG:sutbytesprogram och allt större uppmärksamhet. Från svensk sidafinns det en oro över att svenska studenter inte kommer att få sammaförutsättningar som studenter i att under sina studier knytakontakter med studenter, lärare och forskare i andra länder. Det är därförangeläget att EFTA-länderna får möjlighet att anslutas till EG:s samarbets-program på detta område. I bör förberedelsearbete till ett omfattandesamarbete påbörjas . och EFTA-länderna måste vidta,åtgärder för att göra studier i vårt land lockande för studenter frånEG-länderna. Enligt utbildningsutskottets uppfattning är student- ochpraktikantutbytet av sådan betydelse att den svenska polifiken borde varaavsevärt aktivare. Mot denna bakgrund bör regeringen utarbeta en strategi förett fullvärdigt svenskt deltagande i EG:s utbytesprogram och , Med det anförda föreslår utbildningsutskottet attutrikesutskottet hemställer att med anledning av proposition1987/88:66 och motionerna 1987/88:U5, 1987/88:U6, 1987/88:U7, 1987/88:U524 iberörda delar samt 1987/88:Ub806 (yrkande 30) som sin mening ger regeringentill känna vad utbildningsutskottet anfört om utarbetandet av en strategi förett fullvärdigt deltagande i EG:s utbytesprogram. (vpk) anför: Naturligtvishar ett litet land som , tillhörigt ett tämligen begränsat språkområde(det nordiska), allt intresse av att tillgodogöra sig den stimulans somvetenskapliga och kulturella förbindelser med andra länder kan ge. Däremot finns i en sådan utbytes- och utvecklingsprocessinga som helst rimliga skäl att prioritera . Kontakterna inomforskning och vetenskap bör tvärtom vara bredare än så. Det är ingaliinda såatt alltid representerar det mest avancerade. Inte heller är detjust den inomEG dominerande inriktningen av forskning och teori som är den, UbU1987/88:3 y för vilkenSverige med sina sociala och politiska utgångspunkter bör ha bör noga avväga utformningen av samverkan med EGpå det vetenskapliga området. Två synpunkter är därvid särskilt betydelsefulla. bör bevara sin egen forskningspolitiskasjälvständighet, sin rätt att utifrån egna strävanden inrikta och prioriteravetenskapligt arbete. Att lära av andra är nyttigt, men att tillämpa resultatenmåste vila på en grund av självständig social och politisk hållning. Inte minstviktigt är att hålla distansen till vissa av teknologiskamastodontprojekt, vilka styrs av en militärstrategisk avsikt som helt stridermot den svenska säkerhetspolitiken. För det andra bör det sociala innehållet och inriktningeni forskning och vetenskap noga beaktas. Det är en uppgift för att t.ex.framhäva vikten av ett socialt ställningstagande då det gäller inriktningen avny teknologi. Det är sålunda tydligt, att massarbetslösheten i EG-ländernabl.a. beror på att teknologiska förändringar slagit ut arbetare ochfragmentiserat det mänskliga arbetet. En sådan inriktning har inteintresse av. Teknologin skall ställas i de folkliga intressenas tjänst och befordraen uppgradering av det mänskliga arbetets ställning i samhälle och produktionsprocess. Som ett typiskt exempel på teknologi, som strider motgrundläggande linjer i svensk politik, kan nämnas Prometeus. Detta projektsyftar till att främja en transportpolitik byggd på massiv expansion avbiltrafik och tunga vägtransporter. Projektet speglar bilindustrins ochvägbyggnadsindustrins övermakt inom EG-blocket. Strävanden av detta slag gårhelt på tvärs med all seriös transport- och miljöpolitik. Det striderföljaktligen mot den svenska nationens uppenbara intresse. Slutsatsen blir a) att vetenskapliga samarbetebör ha en mer allsidig och global inriktning än vad EG-samarbetet ger och b)att noga bör formulera sin egen utbildnings- och forskningsfilosofi ochhävda denna. Detta gäller kanske särskilt på de nya teknologiernas område,eftersom de sociala och mänskliga effekterna här blir djupgående. Svensktdeltagande i internationellt samarbete på forskningens och utbildningensområde UbU1987/88:3 y Bilaga BP 1987/88:100. bil. 136 02.") (D .15) CEMB (molekylärbiologi) 49 819 (D 35) ESFR (synkronljus) inom anslaget för NFR (D 32) EUREKA (teknologi) COST (främst teleteknik) 8 5.37 (D35) (bl.a. STU. Svenska företag deltar i 32 projekt (totalt 165) deltar i ca 60 projekt Tillämpad forskning och utveckling 211 milj. kr. Livskvalitet (aids- och cancer forskning) ESPRIT (informationsteknologi) RACE (telekommunikation) Inom anslaget för MFR (D 31) deltar (projektnivå) EURAM (material) Exploatering och användning av biologiska resurser BP 1987/88:100, bil. Vetenskap och teknik för utveckling Exploatering av havsbotten och användning av resurser Utveckling av FoU-samarbetet i (10 OOO/år ) COMETT (praktikplalser) Youth for Europé (ungdomar) jfr ca 5.5 milj. kr. (D 28) och Fulbright Commission ca 4,5 milj. kr. (D 28) UbU1987/88:3 y Bilaga Anslag i budgetpropositionen 1987/88 bilaga 10 angåendeinternatiotuilisering m. m. Anslag D 1 UHÄ Anslagspost 1 Förvaltningskostnader, bl. 690 000 kr.för värdering av utländsk högre utbildning. Anslag D 7 Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. Anslagspost 1 fill UHÄ:s disposition (internationellverksamhet), . Sektorsanslagen (högskoleenheternas "friaresurser"). Naturvetenskapligaoch medicinska forskningsråden avsätter särskilda medel för stipendier tillsvenska forskare för vistelse utomlands och för utländska gästforskaresvistelse i . 25 470 000kr. EG har 1986 tecknat ramavtal om tekniskt och vetenskapligtsamarbete med bl. Forskningsråden är medlemmar i ().