yttr · GB05JoU3 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligt motion T75 (fp) bör detstatliga stödet lill spårbunden trafik i stadskärnor som ökas(yrkande 3). Staten bör stödja alternativa drivmedel, framhåller motionärernaoch pekar på möjligheten att använda etanol som dieselersättning i bussar förreguljär stadstrafik (yrkande 2). Ett likartat yrkande framförs i motion T227(c), yrkande 1, beträffande och kommuner. I motion T85 (m)framhålls att privatbilismen betalar höga skatter. Därför bör enligtmotionen uttala att s.k. trängselavgifter för trafik genom storstädernascentrala delar inte bör genomföras (yrkande 22). Utskottet delar regeringens oro för alt miljöproblemen istorstäderna förvärras. Den ökade biltrafiken som följer av att de kollektivatrafiksystemen inte längre förmår klara av en ökande efterfrågan har lett tillöverbelastningar i vägtrafiksystemet. Miljöproblem som luftföroreningar ochförsurning, hälsofarligt höga föroreningskoncentrationer i trånga gaturum ochbullerstörningar måste enligt utskottets mening angripas och nedbringas.Kväveoxidutsläppen kommer visserligen alt minska efter hand som den katalytiskaavgasreningen införs för personbilar, men den pågående tillväxtenav biltrafiken riskerar att omintetgöra reduceringen. Kraftfulla JoU 1987/88:3y åtgärder måste därför vidtas för att minska biltrafiken, framför allt i destörre städerna. kommer investeringar för upprustning av väg- ochgatunät, för utveckling av fordon och drivmedel med låg miljöpåverkan och fören utbyggnad av kolleklivtrafiksyslemet att vara helt nödvändiga. Som anförs ipropositionen är bl.a. de styrmedel som finns otillräckliga. Olika former avavgifter för att styra trafikflödet och utgöra den finansiella grunden förinvesteringar kan aktualiseras. Utskottet tillstyrker mot den angivnabakgrunden att regeringen tillsätter en utredning kring storstadstrafikenstrafik- och miljöfrågor. De problem som skall lösas omfattar både åtgärder sombör vidtas på mycket kort sikt och åtgärder som innefattar långsiktigainvesteringar. Därför är det enligt utskottets mening angeläget att utredningenarbetar skyndsamt. Med den angivna målsättningen kommer flera av de frågorsom las upp i motionerna att ytterligare beredas inom ramen för den aviseradeutredningen och bör således inte nu föranleda någon ytterligare riksdagensåtgärd. De aktuella center- och folkpariimolionerna bör därför lämnas ulanåtgärd. Även förslaget i vpk-motionen T66 om satsning på enhögklassig kollektivtrafik omfattas av utredningsuppdraget. Något särskiltriksdagsuttalande påkallas således icke. Yrkandet i motionen om åtgärder förall halvera biltrafiken avstyrks av utskottet. Del förslag som väcks i moderata samlingspartiets motionT85 om all s.k. Irängselavgifter ej skall införas strider mot den beskrivningav utredningsuppdraget som lämnas i propositionen. Utskottet avstyrkermotionen i berörd del. Regeringen bedömer i propositionen att åtgärder bör sättasin för alt åstadkomma bättre efterlevnad av hastighetsgränserna. Vidare börmiljöskäl kunna beaktas vid fastställande av hastighetsgränser för enskildavägsträckor. I denna sistnämnda fråga aviseras en regeländring. I propositionen redovisas olika beräkningar av effekternaav en bättre efterlevnad av fartgränserna. Utskottet återkommer härtill i denföljande framställningen. Sammanfattningsvis anför kommunikationsministern attden viktigaste uppgiften i dagens läge är att hos trafikanterna inskärpabetydelsen av respekt för dagens hastighetsgränser. I motion T202 yrkas på skärpt farlkontroll påvägarna. Motionärerna framhåller att utsläppen enligt naturvårdsverketsberäkningar skulle reduceras om bilisterna strikt höll allahaslighelsbeslämmel-ser (yrkande 3). Skärpt hastighetsövervakning efterlysesäven i motion T75 (fp), yrkande 1. I motionerna T410 och T95 yrkande 11 (c),T416 yrkande 1 och T66 yrkande 34 (vpk) samt den tidigare refererade Jo767yrkande 16 (c) förordas en allmän minskning av fartgränserna från 110 lill 100km/tim, . Sänkningen motiveras främst av miljöskäl menäven av säkerhetsskäl. Enligt moiionerna T85 yrkandena 6,7 och 9 samt T89yrkande 10 (m) bör begära en översyn av hastighetsgränserna förmotorfordon. De bör utformas så att trafikanterna i större utsträckningupplever dem På vissa sträckor bör hastighetsgränserna höjas, på andra JoU1987/88:3 y Engenerell sänkning av hastighetsgränserna på det svenska vägnätet bör enligtmotion T85 icke ifrågakomma, ulan trafikplaneringen bör inriktas på attåstadkomma en jämnare trafikrytm. I motionerna T427 (s) och T27 (s), yrkande 2,förordas sänkning av hastighetsgränserna regionalt, inom västra inom de mest försurningsdrabbade länen. Som inledningsvis antytts föreligger olika uppgifter omvilken miljöeffekt en anpassning lill gällande hastighetsgränser skulle få.Uppgiften i folkpartimoliönen om att utsläppen skulle reduceras , omalla hastighetsgränser iakttogs, är enligt vad utskotlet inhämtat hosnaturvårdsverket korrekt. Siffran avser den effekt laglydnaden skulle ha fåttför , innan över huvud någon katalytisk avgasrening fanns iSverige, och avser utsläppen på landsvägar utanför tätorterna. I propositionen redovisas uppgifter i en promemoria frånnaturvårdsverket benämnd Hastighetens inverkan påvägtrafikbuller och bilavgaser. Enligt SNV är del främst emissionen avkväveoxider som påverkas av hastigheten, och då mest i intervallet 70-110km/tim. Vägtrafikens kväveoxidemission skulle minska , om manstrikt följde dessa hastighetsgränser. Utskottet har härvidlag erfarit att detlägre procenttalet beror på att kväveoxidulsläppen redan minskar betydligtoberoende av hastigheten på bilar med katalysatorrening, varav det beräknas.finnas ett stort antal . Dessutom är siffran i sistnämnda rapportrelaterad till kväveoxidutsläppen över huvud från motorfordon (såväl i tätortsom på landsväg). I propositionen redovisas även beräkningar som utförts avstatens väg- och trafikinstitut (VTI) i promemorian Trafik, luftföroreningaroch buller (Ds K 1987:5).Enligt denna skulle en konsekvent anpassning tillgällande hastighetsgränser reducera vägtrafikens kväveoxidutsläpp med blott för . I propositionen (s.56) redovisas i tabellform uppskattadeprocentuella förändringar av utsläpp till följd av olika åtgärder.Enligt tabellen beräknas en anpassning lill gällande hastighetsgränser ge eneffekt i form av minskade kväveoxidutsläpp om . En viktig del avförklaringen till alt så olika värden redovisas torde ligga i skildautgångspunkter beträffande efterlevnaden. utgår från denverkan ett fullständigt iakttagande av bestämmelserna skulle få, medan VTI ochregeringen gör vissa antaganden om vilken efterlevnad man reellt bör räkna med.Naturvårdsverket och använder även i viss mån olika beräkningsmetoder.Slutligen bör det erinras om att hastigheten betyder mindre för kväveutsläppenfrån personbilar med katalytisk avgasrening. Utskottet delar regeringens mening alt del är viktigt idagens läge att göra trafikanterna medvetna om betydelsen av sambandet mellanhastighet, utsläpp och miljöpåverkan. Som framgår av den lämnade redovisningenskulle kväveoxidbelaslningen längs landets vägar kunna nedbringas väseni- ligt meddagens bilpark om gällande hastighetsgränser följdes. Sedan den JoU 1987/88:3 ykatalytiska avgasreningen genomförts kommer avgasutsläppen att vara mindreberoende av hastigheterna. Det informationsarbete som pågår börsåledes inriktas särskilt på nödvändigheten att på kort sikt anpassahastigheten på vägarna till gällande fartgränser. Som framgår av propositionenhar NTF tillsammans med polisen planerat särskilda intensivperioder, som bl.a.omfattar ökade övervakningsinsatser. Utskottet vill särskilt understryka denbetydelse detta arbete har från miljövårdens synpunkt. Vad utskottet anföriinnebär att syftet med motionerna T202 och T75 i berörda delar får ansestillgodosett. Vad utskottet anfört om möjligheten att nedbringakväveoxidutsläppen från bilar genom att hålla lägre hastighet får särskild vikti de delar av som är värst drabbade av försurningen, dvs. landskapen isödra och västra . I propositionen förutses alt länsstyrelserna vidfastställande av hastigheten för olika vägsträckor bör göra sådana avvägningaratt - förutom säkerhetsaspekten - även miljöeffekten beaktas. Därmed kan,framhåller kommunikationsministern, miljöproblem som härrör från högahastigheter på en vägsträcka begränsas. I propositionen görs i detta hänseendeingen åtskillnad mellan olika län. Enligt utskottets mening finns emellertidhärvidlag anledning att la fasta på de förslag som framförs i motionerna T427(s) och T27 (s). Utskottet vill i anslutning till motionerna framhålla viktenav att hastigheterna frän miljösynpunkt måste nedbringas särskilt i despeciellt försurningsdrabbade och folktäta delarna av vårt land.Genom de ökade befogenheter som länsslyrelserna enligt propositionen kommer attfå för att anpassa hastighetsgränserna till miljökraven kan både regionalt ochlokall betingade faktorer läggas till grund för beslut. Dåmiljöproblemen inte upphör vid länsgränserna är det enligt utskottets meningsynnerligen viktigt att ett samarbete i fråga om hastighetsbegränsningarsnarast inleds mellan länsstyrelserna. Enligt utskottets mening börtrafikulskotlel föreslå all göra ett uttalande i enlighet med vadutskottet anfört med anledning av motionerna. Däremot avstyrker utskottet de motioner - T410, T416yrkande 1, T66 yrkande 34, T95 yrkande 11 och Jo767 yrkande 16 i motsvarandedel - som förordar generellt lägre hastighetsgränser i hela riket. Utskottetdelar regeringens mening att i dagens läge är den viktigaste uppgiften att hostrafikanterna inskärpa betydelsen av respekt för nu gällande hastighetsgränser.En sådan inriktning har större möjlighet att bli framgångsrik än generelltsänkta hastighetsgränser. Vad utskottet anföri innebär att syftet med motion T85yrkande 6 tillgodoses. Utskotlet delar även motionärernas mening atttrafikplaneringen bör inriktas på att åstadkomma en jämnare Irafikrytm. Somkommunikationsministern anför är åtgärder som kan medverka lill en lugnaretrafikrytm och bättre anpassning till hastighetsgränserna nödvändigakompletteringar till effektivare avgasrening på fordon och andra långsiktigaåtgärder. Något särskilt uttalande av påkallas således icke medanledning av motionerna T85 yrkandena 6 och 7 samt motion T89 yrkande 10,Utskottet avstyrker yrkande 9 i niotion T85, vari begärs en översyn avhastighelsgrän- Somtidigare anförts kommer länsslyrelserna alt få i uppgift alt vid sina JoU1987/88:3 y beslut om hastighetsbegränsningar även beakta miljöfaktorerna. Enligt propositionen bör trafikverken ges i uppdrag att isamråd med utreda resp. trafikslags miljöeffekter och geförslag lill åtgärder för att begränsa störningarna. Alla trafikverk börupprätta beskrivningar av åtgärders miljökonsekvenser. Spridningen avkemikalier för avisning av bansystem på flygplatser och flygplan bör minska. har fastställt ettmiljöpolitiskt program som innebär att verket skall kartlägga och vidta åtgärderför att minska de miljöproblem som flygtrafiken förorsakar. I programmetpåpekas att buller samt utsläpp av luft- och vattenföroreningar frånflygtrafiken påverkar miljön i närheten av flygplatser. Is och snö på bansystemsom inle kan avlägsnas mekaniskt smälts bort genom spridning av urea, som är enkväveförening. Smältvattnet rinner ut i dågvattensystem och vidare ut i naturenutan föregående rening. Is och snö på flygplan avlägsnas med hjälp av glykol. Ivissa fall uppsamlas spillet för vidare transport till reningsverk. I andrafall rinner glykolen ut i naturen. Enligt programmet skall resurser avsättasför att minska miljöstörningarna. För varje flygplats skall verket utredalämpliga kombinationer av banavisningskemikalier. Kemikalier för avisning avflygplan skall inte släppas ut i sjöar eller vattendrag om det inte kan skeutan olägenhet. I motion Jo714 (s) betonas behovet av åtgärder för atträdda miljön vid . bör också åläggas ansvarför att en saneringsplan utarbetas och att saneringen av området sättsi gång. Utskottet delar regeringens mening alt det är angelägetalt spridningen av kemikalier för avisning av landningsbanor och flygplanminskar. Som framgår a v det anförda pågår ett arbete med delta syfte inomluftfartsverket. Någon ytterligare åtgärd med anledning av motionen synes motden ■ , bakgrunden icke påkallad.Självfallet får flygsäkerheten inte äventyras genom de åtgärder som vidtas imiljövårdande syfte. I propositionen anges att ett arbete pågår inom vägverketmed att se över verksamhetens miljöeffekter och fastlägga en strategi för hurverket skall arbeta med miljöfrågorna. I flera motioner diskuteras vägbyggens påverkan på miljön.Enligt motion T202 (fp), yrkande 1, bör tillståndsprövning enligt miljöskyddslagen införas för vägprojekt. Den praktiska utformningen bör enligt motionen utredas ytteriigare. Särskilt bör därvid beaktas Svenska förslag om att alla vägprojekt skall anmälas till , som sedan avgör om tillståndspliki skall gälla. Ett motsvarande yrkande återfinns i motion T321 (c), yrkande 3, vari efterlyses koncessionsnämndsprövning enligt miljöskyddslagen av planerade motorvägar och andra större trafikle der. I sistnämnda motion yrkas vidare att satsningen på motorvägsbygge mellan och ersätts med en upprustning av hela - vägsträckangenom av (yrkande 1). I motion T66 JoU 1987/88:3 y (vpk)yrkas avslag på alla delar inkl. Öresundsbro.Motorvägsbygget i måste avbrytas (yrkande 30). Utskottet erinrar om att miljöskyddsutredningen på sin tid- i betänkandet Bättre miljöskydd II (SOU 1983:20) - föreslagit att miljöskyddslagen (1969:387, ML)kompletteras med en regel, varigenom regeringen bemyndigas att föreskriva altvissa gatu- och vägbyggen m.m. inte får utföras utan tillstånd avkoncessionsnämnden. Vid den ändring av ML som företogs beslöt riksdagenpå förslag av regeringen att icke genomföra utredningens förslag, vilket enligtvad utskottet anförde skulle medföra vissa praktiska svårigheter. Isammanhanget underströks vikten av att varje sektorsmyndighet bevakar ochtillvaratar miljöintressena inom sin sektor. Från miljösynpunkt betonadessärskilt vikten av att miljökonsekvenserna av ett planerat vägbyggnadsföretagblir belysta på ett så tidigt stadium som möjligt (prop. 1986/87:135, JoU 25). Enligt utskottets mening finns det skäl att omprövariksdagens beslut . Utskottet ansluter sig således till vad somanförs i motionerna T202 och T321 om miljöskyddsprövning av väg- ochgatubyggnadsföretag. Enligt utskottets mening bör regeringen vidare utredafrågan och återkomma lill med ett lagförslag med utgångspunkti miljöskydds-utredningens förslag och de nu berörda motionerna. Vad utskottetanfört med anledning av motionerna såvitt nu är i fråga bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottet avstyrker yrkandena i motionerna T321 och T66 omstopp av motorvägsbygget i och om den planerade . Enligtvad utskottet erfarit skall det påbörjade motorvägsbygget icke ses som ett ledi den s.k. ScanLink. På grund av trafiksäkerhet är en upprustning av vägennödvändig. Sommarturism och industriexpansion motiverar bygget. Frågan om enfast förbindelse över utreds inom . Utskottet tar slutligen upp ett yrkande i motion T202enligt vilket tillsynen av att gällande avgasregler efterlevs bör förbättrasgenom att avgasutsläppen ägnas större uppmärksamhet vid den årligakontrollbesiktningen (yrkande 2). Utskottet erinrar om att kontrollsystemetförbättrats sedan nya regler för avgaskontrollen infördes från (SNFS 1987:2). Utskottet utgår från att reglerna följs av AB SvenskBilprovning. Något särskilt uttalande från sida ter sig ickepåkallat. Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), () och (). Avvikandemeningar JoU 1987/88:3 y SvenEric Lorentzon, , och (alla m) anseratt utskottets yttrande på s. 4 som börjar med "Till viss" och slutarmed "motionärernas synpunkter" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den syn på trafikpolitikens miljömål som framförs i de moderatamotionerna T89 och T85. Bl.a. bör således en förnyelse av bilparken uppmuntrasoch trafiken planeras för att undvika stopp och ryckig körning. KarlErik och () anser att den del av utskottets yttrandepå s. 4 som börjar med "Utskottet biträder" och slutar med "avregeringen" bort ha följande lydelse: Utskottetbiträder den syn på trafikpolitiken som företräds i cenlermolionerna. Man börsåledes anlägga en helhetssyn på samhällets trafikpolitik och den långsikligautvecklingen. Miljövänliga transportsystem bör främjas som inte rubbar denekologiska balansen. JanJennehag (vpk) anser att utskottets yttrande på s.4 som börjar med"Utskottet delar" och slutar med "allmänna inriktning" bortha följande lydelse: Utskottetdelar vpk:s bedömning att risken är stor för att konkurrenskra-vel kommer altsättas före krav som säkerhet, god miljö och regional balans. De mål som angesmåste motsvaras av konkreta åtgärdsförslag. Förslag till konkreta åtgärder föratt snabbt få ned förbrukningen måste ersätta allmänna uttalanden som att"oljeförbrukningen borde minska". AndersCastberger (fp) anser att följande stycke bör införas som andra stycke underrubriken . Utskottetvill med anledning av motion T66 anföra att frågor kring skärpta emissionskravför tyngre dieselfordon m.m. och stimulanser för tidigareläggning av bättrerening av dieselfordon bör behandlas i samband med jordbruksutskottetsövergripande behandling av avgasfrågor i anslutning till miljöpropositionensförslag. JanJennehag (vpk) anser att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med "motsvarande del",den del som på s. 5 börjar med "Utskottet delar" och på s. 6 slutar méd "icke påkallat"samt den del som på s. 6 börjar med "Uskottet är" och slutar med"inför 1990-talet" bort ha följande lydelse: 15 Utskottetdelar den mening som uttrycks i motionerna T66 och T416 om att JoU 1987/88:3 ymiljöarbetet måste inriktas på forskning om bilens och bilindustrins roll samtpå utveckling av nya motortyper, miljövänligare drivmedel och och bränslesnålafordon. De medel regeringen föreslagit för stimulanser till inköp avdieseldrivna fordon bör, som motionärerna framhåller, i stället anvisas försatsning på miljövänlig teknik. bör alltså bifalla motion T66beträffande anslaget och göra ett särskilt uttalande i enlighet med motionernaT66, T69 och T416 i berörda delar om utveckling av fordon, motorer ochdrivmedel. KarlErik och (båda c) anser att den del av uskottelsyttrande som på s. 5 börjar med "Utskottet delar" och på s. 6 slutarmed "icke påkallat" bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer i den mening som framförs i centermolionen all bör görainsatser genom lagstiftning, ekonomiska stimulanser till bilister, stöd tillteknisk forskning och formulering av krav på biltillverkare i syfte attminimera bilismens inverkan på miljön. Som biltillverkarland bör intaen tätposition i detta hänseende. bör göra ett särskilt uttalandehärom. KarlErik (), () och () anser att dendel av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med "Utskottet är" ochslutar med "inför 1990-talel" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är angeläget att stöd ges för försökmed etanol som dieselersättning i stadstrafik. bör göra ett särskiltuttalande i denna riktning. SvenEric Lorentzon, , och (alla m) anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 7 slutar med "skall specialdestineras" bort haföljande lydelse: Utskottetbiträder förslaget i den moderata motionen. bör således uttala attden miljöavgift som läggs på flyget i sin helhet skall användas förmiljöförbättringar inom luftfarsområdet samt vara så utformad altmiljöförbättrande åtgärder på motorerna medför lägre avgifter. KariErik och (båda c) anser att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 7 med "Frågan om" och slutar med"ytterligare åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottetbiträder förslaget i motion T48 yrkande 24. bor således begäraregelförändringar så att del blir möjligt att belägga även utrikesluftfartenmed miljöavgifter. Utskottet delar även den rhening söm framförs i motion Jo701 omåtgärder mot avgasföroreningar från flygplan. JoU 1987/88:3 y Arbetet bör iförsta hand inriktas på en kartläggning av utsläppens sammansättning, totalaomfång och effekter på människor och totalmiljö. Vad utskottet anfört medanledning av berörda motioner bör som sin mening ge regeringen tillkänna. SvenEric Lorentzon, , coh (alla m) anseratt den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "finns icke" bort ha följande lydelse: Utskottet vill-- (=utskottet)- minska dem. särskilt uttalande härommed anledning av motion T84. JanJennehag (vpk) anser att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med"Utskottet är" och slutar med "av transportutvecklingen"bort ha följande lydelse: Utskottettillstyrker de förslag som läggs fram i vpk-motionen om successiv utbyggnad avjärnvägens kapacitet för att möjliggöra en avveckling av godstransporter pålandsväg över , liksom även yrkandet om "lastbilen på tvären, tågetpå längden". bör således göra ett uttalande i denna riktning. SvenEric Lorentzon, , och (alla m) anser detsatt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 9 med "Utskottetdelar" och slutar på s. 10 med "arbetar skyndsamt" bort haföljande lydelse: Utskottet delar-- (=utskottet)- och nedbringas. kommer visserligen attminska efter hand som den katalytiska avgasreningen införs för personbilar,förutsatt att antalet personbilar ökar blott måttligt. Ändå kommer kraftfullaåtgärder att krävas som minskar biltrafiken, framför allt istorstädernas centrala delar. utskottet)- arbetarskyndsamt. detsatt den del av yttrandet på s. 10 som börjar med "Del förslag" ochslutar med "berörd del" bort ha följande lydelse: Utskottettillstyrker vad som sägs i motion T85 (m) yrkande 22 att s.k. trängselavgifterför trafik genom storstädernas centrala delar inte bör genomföras. KarlErik (), () och () anser att dendel av utskottets yttrande på s. 10 som börjar med "Med den" ochslutar med "utan åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till de förslag som framförs ifolkparti- och JoU 1987/88:3 y cenlermolionerna om befrielse från biltrafik ivissa stadskärnor, om miljöavgifter, om statligt stöd till spårbunden trafikoch till användande av etanol som dieselersätlning i bussar för reguljärtrafik. Spårvägstrafiken i exempelvis och den utbyggnad somföreslår där visar på de positiva alternativ som spårbunden trafik kan erbjuda.Riksdagen bör göra ett särskilt uttalande till regeringen i enlighet med vadutskottet anföri. En utredning kan endast fördröja genomförandel av angelägnabeslut. (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 10 som börjar med "Även förslaget" och slutar med"av utskottet" bort ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker förslaget i vpk-motionen T66 omsatsning på högklassig kollektivtrafik. Likaså bör uttala sig lillförmån för att åtgärder vidtas för all halvera biltrafiken i de tätare delarnaav storstäderna. (), () och JanJennehag (vpk) anser att den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjar med"Däremot avstyrker" och slutar med "sänktahastighetsgränser" bort ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker även de yrkanden i motionerna fråncentern och vpk vari begärs generellt lägre hastighetsgränser så alt den högstatillåtna hastigheten bestäms i stället för och att90 km-gränsen sätts ned . bör som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört i denna fråga. (), () och JanJennehag (vpk) anser att den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med"Utskottet avstyrker" och slutar med "inomregeringskansliet" bort ha följande lydelse: Utskottet biträder även yrkandena i motionerna T66 ochT321 om att motorvägsbygget i bör stoppas av hänsyn till bl.a. miljön.Riksdagen bör av samma skäl även uttala sig mot byggandet av .