yttr · GB05KrU4 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:4 y om ny organisation på lokal- och stiftsplanet i , m.m. (prop. 1987/88:31) Konstitutionsutskotlel har berett kullurulskotlettillfälle att yttra sig över proposition 1987/88:31 om ny organisation pålokal- och stiftsplanet i , m.m. jämte de med anledning av propositionenväckta mofionerna 1987/88:K24-K27. Utskottet begränsar sitt yttrande över propositionen ochmotionerna till de delar som rör förslagen om särskilt anslag till domkapitlenskansliresurser, om egendomsnämnder och om fördelning av prästtjänster. Särskilda statsanslag till domkapitlens kansliresurser Enligt 4 § i det i propositionen framlagda förslaget tilldomkapilelslag skall sliftssamfälligheten tillhandahålla domkapitletsekreteraren och annan personal, kontorslokaler, inventarier, materiel samtdet som i övrigt behövs för att skall kunna fullgöra sinauppgifter. Av 17 § förslaget lill kyrkofondslag framgår altkyrkofondens styrelse får bevilja stiftssamfälligheter bidrag ur kyrkofonden(stiftsbidrag) för bl.a. , sfiftsstyrelsens och egendomsnämndensförvaltningskostnader. Som skäl för att ha ett gemensamt stiftskansli anfördepartementschefen följande (prop. s. 116-117). Önskemål har länge förts fram om en möjhghet att skapa ettgemensamt sfiftskansli såväl för de legala stiftsmyndigheterna, dvs.domkapitlet och stiftsnämnd, som för den omfattande frivilliga verksamhet isliftstingels och stiflsrådets regi som bedrivs vid särskilda kanslier,vanligen benämnda sfiftsbyråer, i de olika sfiften. På flera håll har ansatserredan gjorts att lokalmässigt samordna verksamheten. I administrafivt hänseendefinns stora prakfiska fördelar alt vinna med alt samordna kanslifunktionerna. Inom ramen för den nya stiftsorganisation som här föreslåsanser jag all stiftssamfälligheterna skall svara för det sammanhållnastiftskansliet. Samfäl-ligheien kommer ju själv att behöva enkansliorganisation som dels motsvarar de nuvarande stiflstingens ickeobetydliga resurser i detta hänseende, dels kan fullgöra administrativauppgifter i samband med de statliga förvaltningsuppgifter som överlämnas åtstiftsstyrelsen. 1987/88.13 saml. av dessauppgifter sköts av domkapitlens och sliftsnämndernas KrU 1987/88:4 ypersonal. Domkapitlen behöver utöver den juridiskt utbildade sekreteraren iframtiden myckel begränsade resurser. Del är då naturligt att stiftssamfälligheternaåläggs att tillhandahålla också den personal och de övriga kansliresurser somdomkapitlen behöver. Kyrkomötet har inte haft någon erinran mot förslaget.Kyrkolagsutskottel (KL 1987:5) har uttalat att del med tillfredsställelsenoterat alt möjligheter , nu öppnas att sammanföra kansliresurserna påstiftsplanet, varför nämnda utskott tillstyrker förslaget.Organisationsutskottet (KO 1987:3) har förklarat sig inte finna anledningmotsätta sig den föreslagna konstruktionen av dét nya stiftsbidraget. I motion K25 (m) hemställs alt skall besluta altsärskilda statsanslag anvisas för dess kostnader för personal och lokaler m.m. I motionen framhålls alt det finns en risk för all soin självständig myndighet kommer att bli ekonoiniskt beroende äv den kommunala sliftssamfälligheten. Särskilda statsanslag bör anvisas såväl lill sekreteraruppgiflerna som till del av kostnaderna för lokaler, expenser ocb annat. Kullurulskotlet delar uppfattningen att det är värdefulltatt kansliresurserna på stiftsplanet kan samordnas. Vid redovisningen av denya bestämmelserna om stiftsbidrag framhålls i propositionen (s. 153) att vidkyrkofondens beslut om bidrag skall, förutom stiftsstyrelsens planer överresursbehovet, även föreligga underlag i form av beräkning avmedelsbehovet för sin andel av kansliresurserna. Departementschefen anser ilikhet med kyrkokommittén att dessa planer bör åtföljas av yttranden frånsvenska kyrkans centralstyrelse. Mot bakgrund härav anser utskottet alt delsaknas fog för sådana farhågor som uttalas i motionen. Utskottet har på grund av det anförda inte något alt erinra mol ' propositionensförslag om finansieringen av kansliresurser. Motionen avstyrks imotsvarande del (yrkande 2). Enligt propositionens förslag till lag om förvaltningen avkyrklig jord skall i varje stiftssamfällighet finnas en egendomsnämnd. Nämndenskall ha hand om de uppgifter i fråga om kyrklig jord inom stiftet som ankommerpå nämnden enligl lagen eller bestämmelser som har meddelats med stöd av lagen(4 §). skall bl.a. förvalta präsllönefondsfastighe- .. ter,domkyrkas fasligheter och saml skogen på löneboställen (7 §). Närelt löneboställe eller en församlingskyrkas fastighet skall upplåtas påjordbruksarrende, skall egendomsnämnden bestämma villkoren för upplåtelsen. eller en domstol handlägger frågor om sådana villkor företrädsden kyrkliga jorden av egendomsnämnden (13 §). tar således överstiftsnämndens och boslällsnämndens nuvarande uppgifter alt bestämmaarrendevillkor även för sådan jordbruksé-gendom som nämnden inte förvallar. Förslaget i propositionen ansluter: sig lillkyrkokommitténs förslag all egendomsnämnderna skall överta samtliga deuppgifter som enligt lagen (1970:939)och förordningen (1971:860) om förvaltning av kyrklig jord KrU 1987/88:4 yankommer på de nuvarande stifts- och boslällsnämnderna. I propositionenframhålls alt de nya egendomsnämnderna till skillnad från sliftsnämnderna är kommunalaorgan, vars ledamöter väljs av företrädare för samtliga stiftets kyrkligakommuner. Enligt departementschefens mening går därför förslaget dem lillmötes som efterlyst ett ökat lokall inflytande över förvaltningen påstiftsplanet av den kyrkliga jorden som förutsättningar skapas för enenhetlig och kompetent behandling av arrendevillkor m.m. I fråga omsamråd om arrendevillkor anför departementschefen följande (prop. s. 167). Jag förutsätter att de förslag till arrendevillkor, somegendomsnämnden skall ta ställning till, utarbetas efter samråd med de kyrkligaarrendatorerna. har all själv bestämma hur ell sådant samrådskall gå lill. Sådan samverkan förekommer enligl vad jag inhämtat regelmässigtoch i skiftande former bl.a. inom fasfighetsförvaltningarna hos några kommuneroch i . Jag delar också den bedömning av del stora värdetav ett organiserat samråd mellan jordförvallare och arrendatorer, sorn uttrycksi en skrivelse i frågan från jordbruksarrendatorers förbund. Etlsådant organiserat samråd kommer lättare till stånd i egendomsnämndens än i deenskilda församlingarnas eller pastoratens regi. Kyrkomötet har i sitt yttrande inte haft något alt erinramot förslaget all stiftsnämnderna ersätts med egendomsnämnder. I sitt av kyrkomötet godtagna betänkande (KL 1987:5)avstyrkte kyrkolagsutskottel en motion med förslag att boslällsnämndernaskulle behållas i ■ den nya organisationen och anfördedärvid följande. Frågan om att avskaffa boslällsnämnderna behandlades av1986 års kyrkomöte med anledning av regeringens skrivelse 1986:3. Utskottettillstyrkte regeringens förslag all avskaffa nämnderna. I sitt betänkande (KL 1986:1) med anledning av regeringens förslagframhöll utskottet att omfattningen av det kyrkliga jordinnehavet växlar starktmellan de olika stiften, liksom behovet av lokalkännedom och jordbruksexperlis.Utskottet framhöll vidare all det borde ankomma på sfiftsnämnderna själva attbedöma vilket behov av biträde som kan föreligga i det egna stiftet och attstiftsnämnderna bäst kunde avgöra i vilken form ell sådant behov lämpligen kantillgodoses. Enligl utskottets mening gäller de synpunkter som utskottetframförde föregående år på stiftsnämnderna även egendornsnämnderna. Det fårvidare anses ligga i sakens natur att de nya egendomsnämnderna genom arvoderingoch delegation tar fillvara den sakkunskap som redan finns i Stiftet, inteminsl hos de. nuvarande boslällsnämndsordförandena, när nämnden tar överansvaret för den kyrkliga jorden. Behovet av kännedom om de lokalaförhållandena kan vidare fillgodoses genom att stiftsfullmäktige väljerledamöter i nämnden från olika delar av stiftet. I en fempartimotion, K26, yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om val av ledamöter iegendomsnämnden saml alt ger stiftsfullmäktige rätt all inrättalokala egendomsnämnder i enlighet med vad som framförts i motionen. I mofionenframhålls att ledamöterna i de statliga sliftsnämnderna skall ha insikt ijordbruk eller skogsbruk eller eljest vara förfarna i allmänna värv medanmotsvarande kompetenskrav inte kan läggas på ledamöterna i en kyrkokommunalnämnd. Med hänsynlill viklen av att sådan kompelens finns representerad i de nya KrU 1987/88:4 yegendomsnämnderna anser motionärerna att bör uttala sig för attbehovet av sådan kunskap skall beaktas vid val av ledamöter lill egendomsnämnder.Enligt motionärernas mening bör den kompetens som finns iboslällsnämnderna tas lill vara genom en i förhållande lill propositionenutvidgad organisation. I motionen föreslås därför alt stiftsfullmäktige underegendomsnämnderna får inrätta lokala egendomsnämnder med uppgift att eflerdelegation från egendomsnämnden bestämma arrendeavgift saml övrigaavtalsvillkor, att upprätta förslag till arrendeavtal samt att planera ochföreslå investeringar och lämpliga rationaliseringsålgärder m.m. I den månenighet inte kan uppnås mellan arrendator och lokal egendomsnämnd ellerreservation föreligger inom den lokala egendomsnämnden skall ärendet återgålill egendomsnämnden. 1 lagtekniskt hänseende hänvisas i motionen lill lokalaorgan på det primärkommunala området. behandlade frågan omavskaffande av boslällsnämnderna (KrU 1986/87:8). Enligl ell i proposifion1986/87:13 framlagt förslag om ändring i lagen (1970:939) om förvaltning avkyrklig jord skulle boställsnämndernas förvaltningsuppgifter överläs av den somförvaltar den kyrkliga jorden. Med anledning av motioner rörandeboställsnämndernas avskaffande fann utskottet alt det inte fanns skäl attföregripa den allsidiga prövning av organisationen som borde göra medanledning av den kommande propositionen om ny organisation på del lokala ochregionala planet inom . Utskottet avstyrkte därför regeringensförslag om avskaffande av boslällsnämnderna. beslöt i enlighet medutskottets förslag (rskr. 1986/87:113). Utskottet godtar i princip del i propositionen framlagdaförslaget om förvaltning av kyrklig jord genom de föreslagna egendomsnämnderna.Dessa är kommunala organ och deras ledamöter skall utses av stiftsfullmäktige.Det skulle strida mot kommunalrätlsliga principer all föreskriva eller rekommenderasärskilda valbarhetskriterier för ledamöter i kommunala nämnder även om detgäller specialreglerad verksamhet. Utskottet anser sig därför inte böratillmötesgå motionärernas förslag all skall uttala sig om kompetensenhos egendomsnämndernas ledamöter. Utskottet avstyrker därför motionen i dennadel (yrkande 1). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt med erforderlig lokalkunskap vid bestämmande av villkor förjordbruksarrende. Likaledes i överensstämmelse med vad motionärerna anfört bördärför möjligheter skapas för att tillgodose detta önskemål. Om så kan ske,skapas större garantier för all rättvisa och enhetliga regler tillämpas vidbestämmande av arrendevillkor. De i motionen föreslagna lokala organen skiljer sig enligtulskottets mening från sådana lokala kommunala organ som regleras genom bestämmelsernai lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna. I sistnämnda fall rördet sig om kommunala organ med självständig beslutanderätt enligt samma reglersom gäller för kommunala nämnder vars verksamhet regleras direkt avkommunallagen. Som framgår av motionen skall de föreslagna lokala organen underegendomsnämnderna inte ha Enligt ulskottets mening innebär motionärer- KrU 1987/88:4 y nasförslag snarare etl delegationsförfarande än inrättande av självständigakommunala organ. Utskottet vill därför erinra om att propositionens förslagtill lag om förvaltning av kyrklig jord ger möjlighet för stiftsfullmäktige attdelegera beslutanderätten i fråga om upplåtelse av jordbruksarrende ochfastställande av arrendevillkor (jämför 6 § propositionens förslag fill lag omförvaltningen av kyrklig jord samt 7 kap. 17 § och 9 kap. 7 § propositionensförslag till församlingslag). Utskottet vill här skjuta in att skäl talar föratt hänvisningen i 6 § lag om förvaltning av kyrklig jord i här aktuellthänseende bör förtydligas. En sådan prövning bör ankomma påkonstitutionsutskottet. får vidare framhålla följande. Enligt 5§ förslaget till lag om förvaltningen av kyrklig jord skall ledamöter ochsuppleanter i egendomsnämnderna väljas av stiftsfullmäktige till det antal somfullmäktige bestämmer. Antalet ledamöter får dock inte vara mindre än fem. Detfinns således inga föreskrifter om högsta antal ledamöter. Det är därför fulltmöjligt för stiftsfullmäktige att välja så stort antal ledamöter alt egendomsnämndernarymmer lokalkunskap över hela stiftet. Nämnden kan sedan delegera tili utskottbestående av ledamöter i nämnden all besluta i ärenden rörandejordbruksarrende. Med en sådan ordning öppnas möjligheter lill erforderliglokalkunskap hos de organ som skall besluta i sådana frågor. Syftet medmotionärernas önskemål om delegering till lokala organ kan härigenomtillgodoses. Någon saklig ändring av förslaget lill lag om förvaltningen avkyrklig jord erfordras därför enligt utskottets mening inte. Ettriksdagsbeslut (prop. 1957:153, SU 1957:175, rskr. 1957:388) reglerarnuvarande ordning för tilldelning av prästtjänster i pastoraten. På grundval avdet riksdagsbeslutet genomfördes också pastoralsregleringen 1962. Kriteriernaför tilldelning av prästtjänster är folkmängd, areal och tätortsgrad. Ennärmare redovisning av bestämmelserna finns i KrU 1985/86:5. Underförberedelsearbetet till propositionen har frågorna om prästtjänsternasfördelning varit föremål för ingående överväganden. Utskottet hänvisar i förstahand lill kyrkokommitténs betänkanden (SOU 1985:1) Församlingar i samverkan och(SOU 1986:17 och 18) Framtid i samverkan samt till ulskottsbetänkanden vid 1985och kyrkomöten (KO 1985:10 och KL 1987:5). Enligtpropositionens förslag till prästanslällningslag skall i huvudsak följandegälla. Regeringenfastställer hur många statligt reglerade prästtjänster som får finnas inrättadei riket. skall besluta hur mångaprästtjänster som får finnas inrättade i varje stift. Frågor om inrättande avtjänster som biskop och domprost prövas av regeringen. Frågor om inrättande avtjänster som sfiftsadjunkt och konlraktsadjunkt prövas av svenska kyrkanscentralstyrelse. Frågor om inrättande av tjänster som kyrkoherde, komministeroch pastorsadjunkt prövas av stiftsstyrelsen. Kyrkomötethar godtagit de i propositionen föreslagna reglerna för KrU 1987/88:4, yfördelning av prästtjänster (KL 1987:5). Imotion 1987/88:K27 (c) hemställs att som sin mening ger regeringenlill känna vad som i motionen sagts om prästtjänsternas fördelning. I motionenframhålls alt nuvarande antal prästtjänster i stiften skall vara utgångspunktenför den nya tjänsteorganisationen och att del är viktigt att svenska kyrkanscentralstyrelse inte frångår de grundläggande målsättningar som legat bakomkyrkomötets godtagande av principen och de principer som gällt för dens.k. Kulturutskottetkonstaterar att propositionens förslag innebär att nuvarande antalprästtjänster i riket skall vara utgångspunkt för den nya tjänsteorganisationenoch att den nya beslutsordningen innebär ökad frihet för kyrkan att bestämmaöver sina angelägenheter. Utskottet har ingen erinran mot den i propositionenvalda lösningen men vill framhålla följande. Ettgenomförande av propositionens förslag innebär att tidigare fattade beslutangående orlsindelning vid fördelning ay prästtjänster kommer all sakna formellbetydelse. Bakom dessa beslut ligger en strävan alt åstadkomma en jämnfördelning av prästtjänsterna mellan olika delar av riket och mellan tätort ochlandsbygd. Härigenom skulle i görligaste mån hela befolkningen få likamöjlighet alt komma i åtnjutande av kyrkans verksamhet. Utskottet anser alldenna målsättning bör bestå även . Utskottet anser sig kunnaförutsätta att gällande principer för ortsindelning även i framlidentillmäts betydelse vid fördelning av prästtjänster mellan och inom stiften.Härigenom tillgodoses enligt ulskottets mening i viss utsträckning syftet medmotionen i denna del (yrkande 6). Stockholmden På kulturutskotlets vägnar Närvarande:Ingrid (), (), (), MajaBäckström (s), (), (), (), LarsAhlmark (ni), (), (), (),(), (vpk), () ochHåkan Stjernlöf (m). Avvikandemeningar KrU 1987/88:4 y 1.Särskilda statsanslag till domkapitlens kansliresurser IngridSundberg, och (alla m) anser att den del avutskottels yttrande som på s. 2 börjar med "Kullurulskotlet delar"och slutar rhed "(yrkande 2)" bort ha följande lydelse; Ettflertal remissinstanser har reagerat mot förslaget alt stiflssamfällighe- ten skall tillhandahålla de kansliresurser som behövs för och att ' detta således inte fårnågon egen personal anställd. Remissinstanserna har framhållit att det firtnseri risk för att som självständig myndighet kdmriier att bliekonomiskt beroende av den kommunala sliftssamfälligheten. En konsekvens kanbli att besparingar i första hand går ut över den del av kahsliet söm betjänardomkapitlet. För att motverka en sådan utveckling bör särskildastatsanslag,anvisas såväl till sekreteraruppgiflerna som fill delav kostnaderna för lokaler, expenser och annat. Utskottet menar att ;det finnsfog för remissinstansernas oro. Av såväl principiella som praktiska skäl bördomkapitlet inte vara beroende av ett kommunall organ för att kunna utföraålagda arbetsuppgifter. Utskottet anser därför att mofion K25 i här aktuell del(yrkande 2) bör tillstyrkas. KarlBoo (c), () och (vpk) anser att dendel av utskoltets yttrande som på s. 4 börjar med "Utskottet godtar"och på s. 5 slutar med "mening inte" bort ha följande lydelse: Utskottetanser sig inte böra motsätta sig förslaget i proposifionen ätt egendomsnämnderskall inrättas. Liksomvad nu gäller i fråga om kompetenskrav för ledamöterna i sliftsnämnderna börledamöterna i egendomsnämnder ha insikt i jordbruk eller skogsbruk eller eljestvara förfarna i allmänna värv. Utskottet tillstyrker därför motion K26 imotsvarande del. Ävendå det gäller förslaget i motionen om inrättande av lokala egendomsnämnderansluter sig utskottet till motionärernas bedömningar. Del av dem framlagdaförslaget om sådana nämnder synes vara väl ägnat att tillgodose önskemålet omatt den kompetens som finns i boslällsnämnderna skall las till var. Dettagäller både lokalkännedom och expertkunskap på jordbruksområdet. Utskottet villi sammanhanget framhålla all det är viktigt att man vid ställningstagandet tillfrågor som rör inrättandet av lokala nämnder tar hänsyn lill de vitt skildaförhållanden som finns i olika stift. Delfår ankomma på konstitufionsutskottet att utforma erforderlig lagtext för ettgenomförande av motionärernas förslag. KarlBoo och (båda c) anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 6 börjar med "Ett genomförande" och slutar med (yrkande6)" bort ha följande lydelse; Ett genomförande av propositionens förstaginnebär att tidigare fattade beslut angåendeortsindelning vid fördelning av prästtjänster kommer att KrU 1987/88:4 y saknaformell betydelse. Riksdagsbeslutet innebar att en omgruppering avprästtjänsterna skulle ske. Det angavs alt riktpunkten härvid borde vara ensåvitt möjligt jämn fördelning av de tillgängliga prästeriiga arbetskrafternai förhållande till arbetets omfattning och art, vilket också torde vara ettanspråk sammanfallande med hela intresse och därmed ett givetriksintresse. Hela befolkningen borde i görlig mån äga lika möjlighet tillprästerlig betjäning oberoende av om den tillhörde tätort eller landsbygd,rikets södra eller dess norra delar (prop. 1957:153 s. 9-10). Kulturutskottetanser att den målsättning för prästtjänsternas fördelning som sålunda angavs år1957 bör beslå även . Detta ställningstagande innebär att syftet medmotionen i denna del (yrkande 6) tillgodoses. 0Ot»b 1388 14747