ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · GB05BoU4 · 1987-12-31 00:00:00 — i987/88:4y::;v.,.::::::j;-. :::;:r:::/; om och deri västeuropeiska integrationen (prop.1987/88:66) : '■. \-/y'--'--'. : ' \: Utrikesutskottethar berett bostadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1987/88:66om och den västeuropeiska integrationen jämte motionerna 1987/88:U2-U7och 1987/88:U522-U524. Ipropositionen (s. 98-99) tas bl.a. upp frågan om möjligheterna tillharmonisering beträffande byggprodukter mellan de svenska föreskrifterna ochEG:s principer om de grundläggande krav som bör gälla för byggnader. De svenskaföreskrifterna är enligt propositionen så långt möjligt uttryckta somfunktionskrav på den-färdiga byggnaden. En sådan, ordning anges överensstämmamed EG:s princip att koncentrerahårmoniseringsarbetet till väsentliga krav rörandesäkerhet, häla och miljö: De mest svårforcerade tekniska handelshindren uppgesvara skillriädér mellan bindande krav i nationella föreskrifter. Bostadsutskottetvill något översiktligt beröra och betona vissa aspekter som bör tas med i dekommande övervägandena beträffande harmoniseringen mellan de svenskabyggföreskrifterna och motsvarande regler inom EG. vill fästa uppmärksamheten på är komplexiteten i det system avbyggkomponenter och den påverkan som sådana system kan ha på dem som vistas ibostäder och i andra byggnader. Inte minst har det visatsig att vissa byggmaterial kan förorsaka psykiska och fysiska besvär.Utformningen av bostaden har dessutom betydelse inte bara för människansfysiska status utan är av stor vikt också för hennes möjligheter att påverkasina levnadsförhållanden i bostaden och i bostadens grannskap. Ytterligareen aspekt vill bostadsutskottet ta upp. Det gäller bostadslägenhetersutrustning. I vårt land utrustas kök t.ex. med spis och kylskåp, utrustning somalltså tillhör lägenheten. På den europeiska kontinenten förhåller det sig intesällan så att sådan utrustning inte tillhör lägenheten utan ärlägenhetsinnehavarens egendom. Det finns anledning att uppmärksamma dennaskillnad. Vidarekan finnas skäl uppmärksamma de skillnader beträffande bygg- ochförvaltningsprocessen som finns i olika länder. Det bör dock strykas under 1 1987/88. vikten av att det frånfall till fall måste avgöras,om det är lämpligt att helt BoU 1987/88:4 yanpassa de svenska föreskrifterna till EG:s. Detbör också betonas att i kontakterna med EG bör verka för att etterfarenhetsutbyte kommer till stånd så att vissa byggmaterials olämpligamiljöpåverkan kan minimeras. 1 detta samrnanhang kan också erinras om att vissaav de gränsvärden m.m. som gäller för svenska byggmaterial betingas avklimatologiska förhållanden såsom ljus och temperatur medan återigen andragränsvärden såsom t.ex. isolering mellan lägenheter beror av de normer somvalts för att skapa en ljudmiljö som bedöms vara acceptabel. nu anfört om harmoniseringsarbetet beträffande bygg- ochbostadssektorn m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna. övrigt anförts i propositionen och i motionerna har inte givit utskottetanledning till särskilt uttalande. ' Stockholmden På bostadsutskottets vägnar Närvarande:Agne (), (), (), (),(), Per.Olof (), (), .Nilsson(s), . (), (), (), (), (vpk), () och ().
yttr · GB05JoU1 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:1 y Konstitutionsutskottethar beslutat bereda övriga utskott möjlighet att yttra sigöver proposition 1987/88:22 om vissa grundlagsfrågor m.m. samt eventuellamotioner med anledning av denna i den del som avser möjliggörande av offentligautskottsutfrågningar. Med anledning härav får utskottet anföra följande. Ipropositionen föreslås såvitt nu är i fråga att möjlighet öppnas tilloffentliga utskottssammanträden för inhämtande av upplysningar. Sammanträdenför överläggningar och beslutsfattande skall fortfarande hållas inom stängdadörrar. Ljud- eller bildupptagningar skall få göras efter överenskommelser medutskottet. Föredraganden framhåller att förslaget överensstämmer med detförslag som folkstyrelsekommittén framlagt i enighet. Förslagetmöter ingen erinran i de motioner som framlagts med anledning av propositionen.I en motion (vpk) framhålls - utan att dock något yrkande härom ställs - attmotionärerna vill se offentliga utskottsutfrågningar som en försöksverksamhetsom noga bör följa och utvärdera. Utskottetbiträder regeringens förslag. Utskottet utgår därvid från att offentligautskottsutfrågningar endast bör komma till stånd när så kan ske utan attutskottets normala arbetsformer rubbas nämnvärt. De bör således inte medföranågra förändringar i fråga om inriktning och omfattning av det normalaberedningsarbetet. Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Närvarande:Karl (), (), (), OveKarlsson (s), (), (), (),(), (), (), (vpk), (), (), () och LarsHjertén (m). 1Riksdagen 1987/88.
yttr · GB05JoU4 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:4 y om handeln med jordbruksprodukter m.m. har berettjordbruksutskottet tillfälle att avge yttrande över motion 1987/88:N301 avHädar m.fl. (fp) yrkande 1. Den del av motionen som avser jordbruksområdet innehållerbl.a. synpunkter på den internationella handeln med jordbruksprodukter ocheffekterna av den - enligt motionen - protektionistiska jordbrukspolitik somförs av flertalet länder. För det svenska folkhushållets del innebärjordbrukspolitiken att konsumenterna får betala ett väsentligt högre pris förvåra livsmedel än vad som blev fallet om vi tillät en ökad import. För ländermed goda naturliga förutsättningar att producera livsmedel innebärprotektionismen att dessa inte kan utnyttja sina konkurrensfördelar. Samtidigtuppger sig motionärerna vara medvetna om att ett totalt slopande av det svenskagränsskyddet inte är ett realistiskt alternativ. En övergångtill världsmarknadspriser kunde snabbt resultera i alt huvuddelen av detsvenska jordbruket slogs ut. Färdriktningen i jordbrukspolitiken är emellertidväsentlig, och enligt motionen bör en ökad avreglering komma till stånd.Motionen utmynnar i denna del i ett yrkande att i den s.k.Uruguayrundan verkar för ett breddat handelsutbyte med jordbruksprodukter m.m. har i ett yttrande tillutrikesutskotlet över proposition 1987/88:66 om och den västeuropeiskaintegrationen redovisat sin inställning till vissa frågor rörande deninternationella handeln med jordbruksvaror (JoU 1987/88:2 y). Utskottet hardärvid i allt väsentligt anslutit sig till de svenska övervägandena underrubrikerna 7.1. Jordbruk och 7.2. Livsmedelsindustri (prop. s. 45-47) men harsamtidigt funnit anledning att framhålla vissa inslag i den nationella jordbruks-och livsmedelspolitiken som särskilt väsentliga. I anslutning till den nu aktuella motionen vill utskottetframhålla att ett breddat handelsutbyte med jordbruksvaror givetvis är positivtmen all möjligheterna till en ökad avreglering måste bedömas mot bakgrund av demultilaterala förhandlingar som förs inom ramen för och andrainternationella organisationer. I G ATT-förhandlingarna verkar de nordiska , 1 1987/88. länderna för en minskningav sådana stöd som snedvrider den internationella JoU 1987/88:4 yjordbrukshandeln (se prop. 1987/88:66 s. 42). De verkar vidare för ökatmarknadstillträde och för att klarare regler skall utformas för handeln medjordbruksprodukter. Av det anförda framgår att det inte föreligger någonnämnvärd motsättning mellan motionärernas önskemål och den av regeringenredovisade inställningen till hithörande frågor. Motion N301 yrkande 1 bördärför inte föranleda någon särskild åtgärd från sida. Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Närvarande:Karl (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), () och ().
yttr · GB05JuU2 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:2 y om ombudsmäns och justitiekanslerns ställningsom åklagare, m.m. (prop. 1986/87:160) Iproposition 1986/87:160 har regeringen () efter lagrådetshörande föreslagit att anta vid propositionen fogade förslag till lagom ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän m.fl.lagar. Förslagenrör den ställning som åklagare som ombudsmän () ochjustitiekanslern () intar samt deras roll i def disciplinäraansvarssys-temef. Proposifionenhar hänvisats fill konstitutionsutskoftet. Ingen motion har väckts medanledning av propositionen. Konsfitufionsutskottethar beslutat bereda justitieutskottet tillfälle att yttra sigöver proposifionen. Ärendet föranlederföljande yftrande från justitieutskottets sida. Förslageni propositionen innebär bl.a. att JO och JK i sin brottsutredande verksamhetskall omfattas av samma lagregler som gäller för åklagare i allmänhet. 1propositionen (s. 18) behandlas som en särskild fråga rörande förundersökninghos JO spörsmålet om hur man skall lösa konkurrenssituationen när såväl JO somallmän åklagare har tagit upp ett ärende. Föredragande statsrådet uttalar attdet givetvis inte bör förekomma aft förundersökning rörande samma gärning ägerrum hos flera åklagare. I de få fall som kan bli aktuella bör sakenenligt statsrådet kunna lösas i samförstånd mellan JO och berörd allmänåklagare. Man kan - heter def vidare - utgå från att riksåklagaren kommer attmeddela åklagarna allmänna råd eller rekommendafioner på den här punkten, omdet visar sig finnas ett behov av def. 1 1987/88. Utskottet,som ansluter sig till dessa uttalanden, vill för sin del endast JuU1987/88:2 y påpeka att uttalandena bör ha motsvarande tillämpning när detgäller förundersökning hos JK. Stockholmden På justitieutskottets vägnar Närvarande:Karin Ahrland (fp), (), i (s),(), (), (), (), (), (), (), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), () ochIngbritt Irhammar (c).
yttr · GB05JuU3 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:3 y om rätten att besluta om resning m.m. (prop. 1987/88:58) Iproposifion 1987/88:58 har regeringen (jusfifiedepartementet) efter hörande avlagrådet föreslagit att anta vid propositionen fogade förslag tilllag om ändring i bl.a. regeringsformen, tryckfrihetsförordningen ochrättegångsbalken. Propositionenhar hänvisats till beträffande förslagen till ändring iregeringsformen och tryckfrihetsförordningen samt i övrigt filljustitieutskottet. Konsfitufionsutskottethar berett justitieutskottet tillfälle atf yttra sig över propositionen. Ärendet föranlederföljande yttrande från jusfitieutskottets sida. Förslageni propositionen gäller främst prövningen av ansökningar om resning ochåterställande av försutten tid i tvistemål och brottmål. Sådana ansökningarprövas enligt gällande ordning av högsta domstolen. I syfte att förbättrahögsta domstolens möjligheter att fillfredsställande fylla funktionen somprejudikatinstans föreslås i propositionen att ansökningar om resning ochåterställande av försutten tid skall prövas av hovrätterna i stället för avhögsta domstolen om de gäller tingsrättsavgöranden och vissa med dem likställdaavgöranden. Grundläggandebestämmelser om högsta domstolens och regeringsrättens befogenheter att prövafrågor om resning och återställande av försutten tid ges i 11 kap. 11 §regeringsformen. Den nu föreslagna ordningen vad gäller prövningen av sådanafrågor förutsätter ändring av dessa bestämmelser. Proposifionen innehållerförslag om grundlagsändring i detta hänseende. Jusfifieutskoffet har från sinautgångspunkter inget atf erinra mot vad som föreslås i denna del. Stockholmden På justitieutskottets vägnar 1 1987/88. Närvarande: (), (), i JuU 1987/88:3 y (s), (), (), (), Hans GöranFranck (s), (), (), (),(), (), (), ()och ().
yttr · GB05KrU2 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:2 y om offentliga utskottsutfrågningar (prop. 1987/88:22delvis) Konslitufionsutskoltet har berett kulturutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1987/88:22 om vissa grundlagsfrågorm.m. såvitt avser frågan om offentliga utskotlsulfrågningar jämte motioner idenna del. I propositionen föreslås att 4 kap. 12 § riksdagsordningenändras så alt utskottssammanträde för inhämtande av upplysningar skall kunnabli offentligt. Lagändringen föreslås träda i krafl . Några motionsyrkanden med anledning av propositionen idenna del har inte väckts. Frågan om offentliga utskottsutfrågningar berörsdock i motiveringarna i några motioner. I propositionen föreslås att genom en ändring avbestämmelserna i 4 kap. 12 § riksdagsordningen möjlighet öppnas att ordnaoffentliga utskottssammanträden för att inhämta upplysningar. Under den diskussion om offentliga utskotlsulfrågningarsom pågått har framför allt frågan om huruvida sådanaförhör skall kunna ordnas i konstitulionsutskottet som ett led i granskningenav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning tilldragitsig uppmärksamhet. vill med hänsyn härtill framhålla all delnumera inte sällan förekommer att utskotten håller utfrågningar som ell led iberedningen av ärenden rörande budget- eller lagstiftningsfrågor. Detförekommer också att utfrågningar ordnas för all etl utskott skall skaffa sigen allmän information om utvecklingen eller den aktuella situationen inom visssektor av utskottets beredningsområde. Kulturulskollel - som främst berederkulturfrågor och frågor om radio och TV - gör bedömningen all utfrågningar iutskottet i vissa fall skulle kunna vara av ell allmänt intresse och såledesvara väl lämpade för att vara offentliga. fillstyrker därförförslaget i propositionen all del skall bli möjligt alt ordna offentligaulskoltsulfrågningar. Uiskottei har inte något all erinra mol den ipropositionen redovisade, här aktuella författningstexten. 1 1987/88. Närvarande: IngridSundberg (m), (), 1987/88:2 y (s),(), (), (), (), (), (), (),(vpk), (), (),() och ().
yttr · GB05KU6 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:6 y om reglerna för sammansättningen avlöntagarfondstyrelserna Näringsutskottethar berett konstitufionsutskottet tillfälle att yttra sig över två motioner1986/87:N359 och 1987/88:N273 av och (båda c) ivilka hävdas att reglerna för ledamotskap i löntagar-fondstyrelserna inte ståri överensstämmelse med grundlagen. Motionärerna erinrar om stadgandet i 11 kap.9 § regeringsformen, som bl.a. innebär att endast den som är svensk medborgarefår vara ledamot av myndighet eller styrelse som lyder underregeringen. I lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden haremellertid inte uppställts något krav på svenskt medborgarskap som villkor förledamotskap i löntagarfondstyrelserna i motsats till vad som gäller för första-fjärdefondstyrelserna. Konstitufionsutskottethar i annat sammanhang behandlat frågan om medborgarskapets betydelse ifråga om statliga styrelser mot bakgrund av berörda grundlagsstadgande (seKU 1987/88:3 y och JuU 1987/88:18). Beträffandede nu aktuella styrelserna vill utskottet erinra om att regeringen förordnarledamöter och suppleanter i löntagarfondstyrelserna. Av ledamöterna förordnarregeringen en till ordförande och en till vice ordförande. Revisions- ochförvaltningsberättelser över löntagarfondernas verksamhet skall ges in tillregeringen. Även i en rad andra hänseenden har regeringen att ta befattning medlöntagarfondstyrelserna. Mot denna bakgrund anser attdessa styrelser får anses utgöra myndigheter i den mening som avses i 11 kap. 9§ tredje stycket regeringsformen. Detfår ankomma på näringsutskottet att ta ställning fill behovet av ändringar ilagstiftningen på det område som aktualiserats genom motionerna. Avslutningsvisvill utskottet erinra om att den parlamentariskt sammansattamedborgarskapskommittén (A 1985:01) bl.a. har till uppgift att göra en analysav skillnaderna i behandlingen i olika avseenden av svenska medborgare ochutländska medborgare som är bosatta i . Det bör ankomma på regeringenatt bedöma behovet av en översyn av reglerna i 11 kap. 9 § regeringsformen ochi vilket sammanhang översynen i så fall bör göras. Riksdagen1987/88. dén , KU 1987/88:6 y Närvarande:Olle (), (), (), (), (), (), Hans Nyhage (m), (),(), (), (), (vpk), (), () och ().
yttr · GB05LU5 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:5 y om offentliga utskottsutfrågningar (prop. 1987/88:22delvis) 1987/88:5 y har berett lagutskottet tillfälleatt yttra sig över proposition 1987/88:22 om vissa grundlagsfrågor m. m. såvittavser frågan om offenthga utskottsutfrågningar jämte modoner i denna del. I propositionen föreslås att 4 kap. 12 § riksdagsordningenändras så att utskottssammanträde för inhämtande av upplysningar skall kunnabli offentligt. Förslaget innebär att beslut om offentlighet vid utskottsutfrågningarskall fattas av utskottet med enkel majoritet. Lagändringen föreslås träda ikraft . Några modonsyrkanden med anledning av propositionen idenna del har inte väckts. Frågan om offentliga utskottsutfrågningar berörsdock i motiveringen i tre motioner (m, c resp. vpk). Lagutskottethar beslutat avge yttrande och får anföra följande. I folkstyrelsekommittén vars förslag ligger till grund förpropositionen har stor enighet rått när det gällt frågan om möjliggörande avoffentliga utskottsutfrågningar. vill för sin del tillstyrka attförslaget genomförs. De uttalanden rörande dllämpningen av den nya bestämmelsensom görs i propositionen innebär enligt lagutskottets mening endllfredsstäl-lande avvägning mellan de intressen som gör sig gällande i frågan.Vad särskilt gäller spörsmålet om fotografering och TV-inspelning vidoffentliga sammanträden anser lagutskottet att det bör överlämnas åtvederbörande utskott att i varje enskilt fall avgöra i vad mån ljud- ochbildupptagningar lämpligen bör få göras. Till de synpunkter som anförts iproposidonen vill lagutskottet lägga att offentliga utskottsutfrågningar intefår bli något självändamål. Sådana utfrågningar bör anordnas endast när ämnetsnatur talar för det. När det gäller mera detaljerade frågor som saknar allmäntintresse bör offentliga utskottsutfrågningar inte äga rum. villvidare peka på att om offentliga utskottsutfrågningar skall bli meningsfulladet kan komma att ställas ökade krav på genomgång och systematisering avmaterialet i det ärende som utfrågningen avser. Det kan intebedömas i vilken utsträckning offentliga utskottsutfrågningar kommer att ägarum. Skulle offentliga sammanträden för inhämtande av upplysningar komma attbli ett regelbundet inslag i utskottsarbetet kommer det att medföra en ökadarbetsbelastning på utskottens kanslier. Resursförstärkningar till dessakanslier kan då bli nödvändiga. 1 1987/88. Utöverdet anförda föranleder propositionen i aktuell del inte några LU 1987/88:5y uttalanden från lagutskottets sida. (), (), Sdg (), MartinOlsson (c), (), (), (),(), (), (), EwaHedkvist (), (), (), HåkanStjernlöf (m) och ().
yttr · GB05LU6 · 1987-12-31 00:00:00 — Som skäl åberopades att proposidoneninnebar en alltför snävt tilltagen övergångsperiod med hånsyn till att reformenkrävde en omfattande informadon till allmänheten och till att medborgarnabehövde rådrum för att anpassa sig till de nya reglerna. reservation som fogades till utskottsbetänkandet LU 1986/87:26 yrkadesdärför sammanfattningsvis att den nya familjerättsliga lagstiftningen skulletråda i kraft . Utvecklingenhar visat att den kridk som sålunda framfördes var berätd-gad. De åtgärder somhittills vidtagits från regeringens sida i syfte att informera allmänheten ärotillräckliga. Vidare har regeringen först framlagt enproposidon om följdändringar i arvsskattelagstiftningen, vilket medför att ettriksdagsbeslut i frågan troligen kan fattas först ca föreikraftträdandet. I yttrande över lagrådsremissen med förslag till ändringar iAGL har lagrådet understrukit att det är ett utomordentligt starktsamhällsintresse att kännedom sprids om de äktenskapsrättsliga, arvsrättsh-gaoch arvsskatterättsliga förändringar som förestår. Med hänsyn särskilt till denkorta tid som står dll förfogande innan de nya reglerna träder i kraft harlagrådet förordat att information om den nya lagstiftningens innebörd iarvsskatterättsligt hänseende sprids på ett effektivt sätt. Utskottetkonstaterar att till följd av regeringens senfärdighet medarvsskattelagstiftningen det stora flertalet människor i vårt land som berörsav reforrnen får en orimligt att sätta sig in i de samladekonsekvenserna av den nya familjerätten och att anpassa sina förhållanden dllden. Risken för att många personer kommer att drabbas av rättsförluster ärdärför påtaglig. För att denna risk skall kunna motverkas och för att medborgarnaskall få underlag för en bedömning av vilka åtgärder som de måste vidta krävsenligt utskottets mening att regeringen skyndsamt ger allmänheten en omfattandeinformation om de nya reglerna. Viktigt är härvidlag att informationen utformasså att den verkligen når ut till allmänheten. I detta hänseende kan meraextraordinära informationsåtgärder vara påkallade. Vadsom sålunda anförts bör med bifall till modonerna Skl9, Sk20 yrkande5 och Sk21 yrkande 1 som sin mening ge regeringen dll känna. PerOlof (), (), (), (), (), () och () anför: Skatteutskottethar utan begränsningar berett lagutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1987/88:61 angående ändringar i arvs- och gåvoskattelagstiftningenmed anledning av , m.m. jämte motioner. majoritethar beslutat att endast yttra sig över en begränsad del av propositionen jämtevissa motionsyrkanden. För vår del anser vi att det varit naturligt attutskottet - som haft att bereda förslaget till ny äktenskapsbalk, m.m. -utnyttjat den erbjudna möjligheten att vaka över harmonin i rättsordningen ochöver att, i likhet med vad lagrådet uttalat (s. 87), den civilrättsligagrundregleringen inte betas sin verkan genom den LU 1987/88:6 yarvsskatterättsliga regleringen. Detta berör i detta sammanhang frågorna omefterlevandes skattskyldighet, rimligt rådrum enligt 17 § andra stycket AGL ochskattemyndighetens samrådsskyldighet. Pågrund härav hade utskottet bort yttra sig även över motion Sk20 yrkandena 1, 2och 4.
yttr · GB05UbU2 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:2 y om lokalförsörjning m.m. (prop. 1987/88:100, bil. UbU 1987/88:2 y får med anledning av de förslag somregeringen förelagt i proposition 1987/88:100, bilaga 9() under rubriken . Vissa centrala myndigheter m.m.avsnittet Statlig lokalförsörjning och punkten D 2. Investeringar m.m. anföraföljande i vad gäller utbildningsutskottets verksamhetsområde. Utskottet har för sin del ingen erinran mot regeringensförslag under punkten D. Statlig lokalförsörjning (s. 36-40) som innebär attriksdagen bemyndigar regeringen att besluta om investeringar, försäljning avfast egendom och bortskrivande av tillgångsvärden i enlighet med vad somförordats i proposifion 1987/88:100, bilaga 9. Utskottet har heller ingainvändningar mot de principiella överväganden som ligger bakom dessabemyndiganden. I vad gäller de konkreta förslag till investeringar somredovisas under punkten D 2. Investeringar m.m. (s. 49-52) ärutbildningsutskottet oroat.' Mot bakgrund av de många angelägna byggnadsobjektav varierande omfattning som finns på universitets- och högskoleområdet finnerutskottet det angeläget att finansutskottet föreslår att som sinmening ge regeringen till känna att regeringen bör pröva möjligheterna att -utöver de objekt som föreslagits i investeringsplanen i bilaga 9 - undertreårsperioden inrymma ytterligare angelägna byggnadsobjekt för utbildning ochforskning. Sådana objekt återfinns på den prioriteringslista som upprättats avbyggnadsstyrelsen och universitets- och högskoleämbetet gemensamt. Denna listaomfattar såväl större objekt som kräver godkännande, såsom t.ex.matematiskt centrum och fillbyggnad för mikroelektronik i ,mikrobiologiskt centrum vid och ytterligare nybyggnaderför sektion E vid tekniska högskolan i , som mindre objekt om vilkariksdagen endast skall informeras, såsom högre konstnärlig utbildning i ,resterande etapper för samt genetiska insfitutionen i . 1987/88. Iövrigt hänvisar utskottet till vad som anförts i dess betänkande UbU UbU1987/88:2 y 1987/88:30. Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Närvarande:Lars (). (), (), (),(), (), (), (),(), (), (m), (vpk), (), () och ().