yttr · GB05FiU2 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:2 y om ändringar i reglementet för allmänna pensionsfonden,m.m. 1987/88:11) Näringsufskottethar beslutat bereda finansutskottet tillfälle att yttra sigöver proposition 1987/88:11 om ändringar i reglementet för allmännapensionsfonden, m.m. jämte de med anledning av propositionen väckta motionerna1987/88:N] av m.fl. (m), 1987/88:N2 av m.fl. (c),1987/88:N3 av m.fl. (vpk), 1987/88:N4 av m.fl.(fp) och 1987/88:N5 av AlfSvensson (c). vill med anledninghärav anföra följande. Sparandet i AP-fonderna , långtidsutredning (SOU 1987:3) som publicerades konstateradesatt det behövs ett stabilt överskott i den offentliga sektornsfinansiella sparande. Utredningens utgångspunkt är att bytesbalansens saldoskall vara positivt. För att kunna expandera ekonomin och trygga sysselsättningenmed bibehållen balans i utrikesbetalningarna krävs att industrin byggs ut.Denna utbyggnad måste finansieras. Detta torde medföra en viss nedgång iföretagens finansiella sparande. är, enligt utredningen, en vissuppgång i hushällens finansiella sparande möjlig till följd av den godainkomstutveckling som ligger i utredningens balansalternativ. Denna förbättringär emellertid inte tillräcklig. Därför måste också den offentliga sektornssparande fortsätta atf förbättras. publicerades har den bedömning av hushållssparandet ,1988och 1989 som långtidsutredningen utgått ifrån visat sig vara väl optimistisk.De prognoser som konjunkturinsfitutet och publicerat underhösten 1987 visar på ett lägre privat finansiellt sparande. Det innebär ettstörre krav på offentligt sparande för att upprätthålla en positiv balans iutrikesbetalningarna. kalkyler som gjorts i långtidsutredningen över socialförsäkringssek tornsfinansiella sparande har utgångspunkten varit, liksom för offenfliga sektorn iövrigt, oförändrade avgifter för åren framöver från den nivå riksdagenbeslutat, som utbetalningarna har skrivits fram med hänsyn tagen tillexisterande regler och demografiska faktorer; Resultatet av dessa beräkningarvisar ett kontinuerligt fallande sparande för socialförsäkringssektorn. Dennanedgång i sparandet förklaras av det försämrade relativa sparandet iATP-systemet. Det framgår också av kalkylerna att denna problematik, även undergynnsamma ekonomiska betingelser, yfterli- 1Riksdagen 1987/88. gare förvärras bortom dentidshorisont utredningens kalkyler täcker. FiU 1987/88:2 y Ettviktigt motiv som åberopades när AP-fonden bildades var atf avsättningarna tillfonden skulle kompensera den nedgång i hushållssparandet som befarades bliföljden när hela systemet infördes. Av detta skäl och för att undvika återkommandeanpassningar av avgiftsuttaget byggdes det under systemets två första decennierupp en betydande reserv. Avgifterna översteg under denna periodutbetalningarna. Fonden kan endast användas fill att utjämna inkomsfunderskottunder vissa perioder i systemet. kalkyler tyder dock påatt sparandet i systemet - om ingenting görs - kommer atf försämras.Utredningen drar av defta slutsatsen att statsbudgeten måste förstärkaskraftigt. Utskoftetanser dock, i likhet med vad som anförts av fullmäktige i ochriksgäldskontoret, att mycket talar för att det posifiva finansiella sparandetsom krävs i den offentliga sektorn - för finansiell balans i den svenskaekonomin - bör ske i AP-fonden. Det skulle innebära aft AP-fonden kan bibehållasin funktion som buffert vid svängningar av tillfällig natur i avgiftsinkomsteroch pensionsutbetalningar. För detta krävs atf ATP-systemets inkomsterförstärks. Det är därför nödvändigt att avgifterna höjs. Det skulle emellertidkunna inkräkta på löneutrymmet och försvåra en dämpning av pris- ochlönestegringarna, vilket utskottet anser vara en av de mest angelägnauppgifterna för den ekonomiska polifiken . Den absolutviktigaste förutsättningen för aft kunna klara framtidens pensionsutbetalningarär att ekonomin i stort utvecklas balanserat och med tillväxt. Utskottetredovisar utförligt förslag fill inriktning av en sådan politik i annatsammanhang (FiU 1987/88:5 om den ekonomiska politiken på medellång sikt). Behovetav ökade arbetsgivaravgifter och därmed inteckningar av löneökningsufrymmetkan minskas om AP-fonden ges utvidgade placeringsmöjlighefer som kan förbättraavkastningen på dess kapital. Det är mot den bakgrunden som förslagen iproposition 1987/88:11 om ändringar i reglementet för allmänna pensionsfonden,m.m. Förvärv av fast egendom Ipropositionen föreslås att första-tredje fondstyrelserna skall få möjlighet atfförvärva fast egendom eller samfiiga akfier i fastighetsbolag upp till en vissandel, , av fondens tillgångar. Imotion N1 (m) yrkas avslag på förslaget med motiveringen att fonden inte kanförväntas missgynnas av atf den avstår från vissa slags placeringar. I ettlångsiktigt perspektiv utjämnas nämligen avkasfningsskillnaderna genom attkapitalmarknaden fungerar effektivt. Fonderna saknar dessutom enligtmofionärerna förutsättningar att ta ett aktivt ägaransvar för fastigheterna. Imotion N4 (fp) accepteras att fonderna får göra långsiktiga placeringar i fastegendom. Däremot avvisas förslaget att fonderna skulle få köpa fastigheter viaindirekt ägande av fastighetsbolag. Det skulle kunna leda till atf fondernaförvärvar företag med även annan verksamhet än atf förvalta fast egendom. Imotion N5 (c) avvisas förslaget om möjlighet atf.placera medel i fast FiU1987/88:2 y egendom. Motionären anser atf passivt institutionellt ägandeav.bostadsfastigheter inte bör uppmuntras: Förslaget driver uppfastighetspriserna. mening bör ett genomförande av propositionens förslag' bidra tillatt öka avkastningen pä det i fonderna placerade kapitalet. Det är riktigt somframhålls i såväl jjropositionen som i motionerna att fastigheter normalf geren mycket låg direktavkastning, men sett harvärdeutvecklingen varit sådan att de totalt sett gett en mycket gynnsamavkastning. Detärsannoliktatf detta kommer atf gälla även . Somnämns i proposifionen har de enskilda försäkringsbolagen denna möjlighet och dehar förvärvat betydande fastighetsfillgångar. Det är genom att alla aktörer påkapitalmarknaden får möjlighet atf göra ändamålsenliga placeringar sommarknaden fungerar effektivt och inte genom aft, såsom förordas i motion NI(m), lägga särskilda restrikfioner på de största placerarna. Utskottetser inte från sina utgångspunkter anledning att behandla frågan om huruvidaplaceringar i fast egendom bör ske direkt eller indirekt genom ägande avfastighetsbolag. Utskottettillstyrker med det anförda för sin del propositionens förslag. Det innebär attutskottet från sina utgångspunkter avstyrker motionerna NI (m) yrkande 1 iberörd del, N4 (fp) yrkande 3 och N5 (c) yrkande 1 i berörd del. Utskottetkan inte heller från sina utgångspunkter tillstyrka yrkande 3 i motion N2 (c)atf genom uttalande skall binda fondstyrelsernas placeringar tillvissa geografiska områden. Det skulle kunna motverka det uttalade syftet att nåen totalt sett gynnsam avkastning. Direktlån till bolag och ekonomiska föreningar Ipropositionen föreslås atf första-tredje fondstyrelserna skall få möjlighet atflämna direktlån fill bolag och föreningar utan borgensförbindelse av staten, avkommun eller därmed jämförlig samfällighet. Sådan ufiåning får dock enligtförslaget inte översfiga av anskaffningsvärdet av de tillgångar som varjefondstyrelse förvaltar. Imotionerna NI (m), N4 (fp) och N5 (c) yrkas aft avslår defta förslag. Motionärerna ifrågasätter om fonderna kan höja sin avkastning genom atf bedriva direkflåneverksamhet. Det kommer att kräva en mer omfattande administration för att fonderna skall kunna göra kredit-och . . säkerhetsbedömningar. Förlustriskerna gör att graden av säkerhet för . placeringar undergrävs.Lånen kan också enligt motionärerna leda fill aft styrelserna får ett oacceptabelt inflytande över näringslivet. Finansutskottetanser aft förslaget om direkflån till bolag och föreningar är en anpassningfill de förhållanden som råder på marknaden. Avregleringen påkreditmarknaden har bidragit till att åferlånen minskat. Det är därförnaturligt atf nya finansieringsformer skapas som är bättre anpassade tilldagens marknadssituation. Det skulle också innebära att förutsättningarna blirmer jämställda med dem som gäller för försäkringsbolagen. Farhågornaatf direktlån till företag medför ökade administrationskostnader för fondenfår infe överdrivas. De företag som kan komma i fråga är större företag som harobligationsmarknaden som alternativ. Det kommer FiU 1987/88:2 y sannoliktatt bli fråga om ett begränsat antal lån uppgående till stora belopp. Förkreditbedömning och kredituppföljning torde tillgänglig expertis kunnautnyttjas. Förslagetkan komma att leda till stora förändringar i konkurrensen på marknaden. Detligger dock i fondstyrelsernas intresse att hantera de nya möjligheterna medstor försiktighet så att störningar på marknaden undviks. Denavreglering av kreditmarknaden som redan skett och den pågående expansioneninom penningmarknaden har redan medfört stora förändringar. Den har inneburitatt placerarnas verksamhet förskjutits från en sektorförde-ladnettokreditgivning till en förmögenhetsförvaltning baserad på överväganden omrisk och förväntad avkastning för skilda slag av tillgångar. Utskottetanser i likhet med vad riksbanksfullmäktige anför att direkflå-nen inte äravsedda att ersätta den finansiering av bostäder som sker genombostadsinstifuten. Utskottettillstyrker för sin del propositionens förslag om direktlån och avstyrkerdärmed i berörd del yrkande 1 i mofion NI (m), yrkande 2 i mofion N4 (fp) och iberörd del yrkande 1 i motion N5 (c). Placering av likvida medel, handel medriskkapitalinstrument och förvärv av andelar i kommanditbolag Ipropositionen föreslås att fjärde fondstyrelsen och löntagarfondstyrelsernaskall ha rätt att placera fondmedel i värdepapper med hög likviditet, avseddaför den allmänna marknaden, i standardiserade köp- och säljoptioner avseendeakfier samt som riskkapital i svenska kommanditbolag. Imotion NI (m) yrkas avslag på dessa förslag. Aft låta löntagarfonderna handlamed optioner skulle enligt motionärerna bara öka riskerna för att fondernasofta oprofessionella ledning och styrelse skulle göra sådana affärer attfondernas fillgångar kommer i fara. Tills kan fatta beslut omavveckling av löntagarfonderna är det väsentligt atf de medel de förvaltarskyddas. Inte heller den fjärde fondstyrelsen bör enligt mofionärerna få handlamed optioner. Imotion N4 (fp) anförs att man motsätter sig alla förslag avseendelöntagarfonderna som bidrar till aft deras medel ökar så atf de i ännu störregrad kan köpa upp svenska företag. 1motionerna N2 (c) och N5 (c) accepteras förslagen i den del de avser fjärde AP-fondenmen avvisas i den del de avser löntagarfonderna. Imofion N3 (vpk) avvisas förslaget atf fonderna skall få möjlighet aft placera iriskkapitalinstrument som optioner. Förslagen leder inte till någon förändringav det ekonomiska systemet. Ett nytt fondsystem bör utvecklas i stället, ansermotionärerna. Somutskoftet anfört inledningsvis är det angeläget att fondstyrelserna gesmöjlighet aft placera sina medel så att de ger en god avkastning. Detta kräveratf fonderna kan agera med de instrument som är allmänt förekommande påmarknaden. Det torde t.ex. numera vara ganska vanligt att avtal om akfieköpinnefattar någon form av optionsavtal. Det skulle minska fondernas möjligheteratt kurssäkra sina affärer om fonderna inte skulle få ingå optionsavtal Det ärenligt utskottets mening rimligt att fondstyrelserna FiU 1987/88:2 y har samma förutsättningarför sin verksamhet som andra placerare redan Utskottet vill, ilikhet med föredragande statsrådet i proposifionen, understryka att syftet medfondstyrelsernas engagemang i optionshandeln givetvis är aft begränsariskerna. Instrumenten får inte användas på ett sådant sätt atf riskernapå fondstyrelsernas placeringar ökar. Utskottetanser således från sina utgångspunkter att näringsutskottet bör avstyrkamotionerna NI (m) yrkande 1 i berörd del, N2 (c) yrkande 1, N3 (vpk) yrkande 2samt N5 (c) yrkande 1 i berörd del. Ramen för innehav av utländska värdepapper Ipropositionen föreslås att ramen för fjärde fondens utlandsplaceringar behållsfill av tillgångarna. Imotion N2 (c) och i mofion N5 (c) yrkas att ramen i enlighet med fjärdefondstyrelsens förslag utvidgas till . Finansutskottetanser i likhet med föredragande statsrådet att det nu infe finns tillräckligaskäl för att föreslå en förändring av fjärde fondstyrelsens möjligheter attköpa utländska aktier. En sådan bör anstå fills en utvärdering kan göras av denutökning av möjligheterna för svenska placerare atf förvärva utländska aktiersom aviserade . Utskottet avstyrker därmedmotion N2 (c) yrkande 4 och N5 (c) yrkande 2. Placering av ytterligare pensionsmedel i aktier ochriskkapitalinstrument (en femte AP-fond) Ipropositionen aviseras att regeringen senare skall föreslå att en nyfondstyrelse skall inrättas av samma typ som fjärde fondstyrelsen för attplacera ytteriigare AP-fondmedel i aktier och i vissa riskkapitalinstrument.Man bör av marknadsskäl inte låta fjärde fondstyrelsens andel av aktiemarknadenbli särskilt mycket större, anförs det i propositionen. Dettaförslag skall enligt mofionerna NI (m), N2 (c) och N4 (fp) inte genomföras. Detoffentliga ägandet på aktiemarknaden är redan stort. Det innebär enligtmofionärerna en ökad politisk kontroll av näringslivet och hämmar denekonomiska fillväxten. Äveni motion N3 (vpk) anförs atf en femte AP-fond inte bör inrättas. AP-fondensinriktning måste förändras i grunden. Löntagarfonderna bör omvandlas fillsamhällsfonder och bl.a. användas för atf befrämja samhällsekonomiskamålsättningar, främja regional balans, stödja löntagarkollekfiva företag ochnya samhälleliga industrier, motverka transnationalisering ochindusfriutflyftning m.m. Utskottetanser, som framgått, att starka skäl talar för att åtgärder vidtas som kanbidra fill att öka avkastningen på AP-fondens medel. De medel som tillförtsfjärde AP-fonden har förvaltats på ett effekfivf sätt och därmed bidragit fillatt stärka AP-fondsysfemet. Utskottet har därför från sina utgångspunkter intenågot aft erinra mot atf ytteriigare en sådan fond inrättas. Huruvida det börske genom den nuvarande fjärde fondstyrelsen eller genom en ny fondstyrelseankommer på näringsufskottet aft bedöma. Utskottet avstyrkerför sin del motionerna NI (m) yrkande 2, N2 (c) yrkande FiU 1987/88:2 y 2samt N4 (fp) yrkande 1. Utskottet vill med anledning av mofion N3 (vpk) anföra attAP-fondsysfemet inkl. löntagarfonderna bör bestå i sin nuvarande form. De kannaturligtvis som framgår av proposifionen utvecklas i vissa avseenden. Att heltomvandla dem i den riktning motionärerna föreslår skulle innebära att enväsentlig del av ATP-systemet förändras och i vissa stycken spolieras. Det' kanutskottet inte acceptera. Utskottet avstyrker därför mofion N3 (vpk) yrkande 1. I proposifionen föreslås att den granskning som riksdagengör av fjärde fondstyrelsens årsredovisning skall utsträckas till aft avsesamtliga fondstyrelser. Fondernas medel skall inom ramen för vad som ärförenligt med den allmänna ekonomiska polifiken och med beaktande avkreditmarknadens funktionssätt förvaltas på ett sådant sätt att de blir tillstörsta möjliga nytta för försäkringen för tilläggspension. I samband med attkompletteringspropositionen föreläggs brukar regeringen ocksåredovisa sin bedömning av den ekonomiska politiken i en reviderad finansplan.Enligt föredragandens mening vore det naturligt atf i dettasammanhang får möjlighet aft ta ställning också till fondstyrelsernasverksamhet. Fondmedlen representerar en inte oväsentlig del av kapitalflödet isamhällsekonomin och det är därför viktigt att förvaltningen av dessa medelkommer att diskuteras i ett sammanhang där de rätteligen hör hemma. vill med anledning härav anföra atf det avden redovisning av fondstyrelsernas verksamhet som skall lämnas fill riksdagenunder våren, bör framgå vilket behov som föreligger aft anpassaATP-avgiftsuttaget fill utbetalningarna. Det är naturligt att medutgångspunkt i bedömningarna av den ekonomiska utvecklingen och inriktningenav den ekonomiska politiken tar ställning till det framfida avgiftsuttagetredan under vårsessionen. Detta bör enligt utskottets mening göras samlat i ettsammanhang. Det vore med tanke på arbetsbelastningen i kammaren underriksmötets slutskede önskvärt att detta kunde ske ellersenast . Det skulle i så fall kräva atf redogörelsen lämnadesfill . Förslaget om utseende av fondstyrelsernas ledamöterföranleder infe någon erinran från utskottets sida. Redovisning efter reala principer tillstyrker från sina utgångspunkter atffondstyrelsernas förvaltningsberättelser kompletteras med en redovisning efterreala principer. En balansräkning efter sådana principer torde ge ett bättreuttryck för det långsikfiga avkastningskravet. den 26 november1987 FiU 1987/88:2 y Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), i (vpk),(), (), () och (). , och (alla m) anser aft den del avutskottets yttrande som på s. 1 börjar med rubriken och på s. 2 slutar med "skall ses" bort ha följandelydelse: ATP-systemetär ett s.k. fördelningssystem. Det finns därmed inget strikt samband mellan vaden person betalat in i avgifter och storleken på hans pension. Nägon fonderingav medel behöver egentligen inte göras, eftersom pensionerna betalas medavgifter som flyter in från den förvärvsarbetande generationen.Under en uppbyggnadsperiod skapades emellertid en fond. Det finns dock infenågon koppling mellan fondens storlek eller mellan förräntningen av medlen iAP-fonden och de framtida pensionsutbefalning-arna.' AP-fondenhar fått två huvudsyften: dels aft i kollekfiv form svara för en stor del avsparandet i ekonomin, dels att stärka det statliga och fackliga inflytandet inäringslivet. Enligt utskottets mening är inte någon av funktionerna önskvärd. ISverige har sparandet alltmera förskjutits från individuellt sparande fill kollektivtsparande. Den privata sparkvoten är negativ, dvs. hushållen konsumerar för merän de tjänar. Det är en allvarUg företeelse. Allmännapensionsfonden utgör en oerhörd koncentration av inflytande. Ingen annaninstitution kan jämföras med AP-fonden beträffande tillgångar. Första-tredjefondstyrelserna disponerar över ca . Tillsammans utgör denfjärde och de fem löntagarfondstyrelserna en inflytelserikgrupp på den svenska aktiemarknaden. hade den fjärdefondstyrelsen fillgångar värderade fill , därav 11,25miljarder i form av akfier. Detta gör den fjärde fondstyrelsen till en av deabsolut största ägarna på den svenska aktiemarknaden. Avkastningenpå AP-fondens fillgångar anges i proposifionen som ett av de grundläggandeproblemen i systemet. Det är enligt utskottefs mening infe riktigt.Fondens avkastning är som nämnts inte avgörande för möjligheten aft FiU1987/88:2 y betala ut framtida pensioner. Problemet är i stället att vi för att trygga framtidenspensioner måste ha en god ekonomisk fillväxt i . Ökad tillväxt innebäratt belastningen för de arbetande generationerna aft finansiera pensionernablir mindre. För att åstadkomma en ökad tillväxt måste skattepolitikenändras så atf arbete och privat sparande stimuleras. Men de åtgärder somföreslås i propositionen kommer att minska tillväxten. Varje ökning av denpolitiker-styrda ekonomin, som i detta fall en utvidgning av fondkomplexet,minskar effektiviteten och framtidstron inom näringslivet. Det innebär därmedockså ett hot mot framtidens pensioner. i (vpk) anser atf den del avutskottets yttrande på s. 2 som börjar med "Utskottet anser" ochslutar med "skall ses" bort ha följande lydelse: Utskottet anser dock, i likhet med vad som anförts avfullmäktige i och , atf mycket talar för att detpositiva finansiella sparandet som krävs i den offenfiiga sektorn - förfinansiell balans i den svenska ekonomin - bör ske i AP-fonden. Det skulleinnebära att AP-fonden kan bibehålla sin funktion som buffert vid svängningarav fillfällig natur i avgiftsinkomster och pensionsutbefalningar. För dettakrävs att ATP-systemets inkomster förstärks. Det är därför nödvändigt aftavgifterna höjs. Även andra finansieringskällor kan användas som t.ex. särskildATP-avgift (skaft) på spekulafion, t.ex. aktier,- optioner m.m. En sådanfinansiering har dessutom fördelen att det skulle bidra till att försvårafinans-och spekulafionsverksamhet. Förvärv av fast egendom , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjar med "" och slutar med "gynnsam avkastning" bort ha följandelydelse: Förslaget bygger på antagandet att fondstyrelserna genomdenna form av placeringar skulle kunna höja avkastningen på det kapital deförvalfar. Men fasfigheter ger normalt mycket låg direkt avkastning. Motbakgrund av den värdestegring som skett kan man möjligtvis säga atf det underett antal år varit fördelaktigt atf äga fastigheter. Det finns emellertid intenågot som visar atf placeringar i fastigheter i framfiden skulle uppvisa bättretotalavkastning än andra placeringar. På lång sikt finns det anledning aft anta attavkastningen av olika slags placeringsobjekt, efter justering för skildariskgrader, blir lika. I ett långsiktigt perspektiv kommer nämligenavkasfningsskillnader att utjämnas, eftersom mera kapital strömmar fillhögavkastande placeringsobjekf och- därmed sänker avkastningen. EftersomAP-fondernas placeringar är långsikfiga, kan man förvänta sig aft fondeninte missgynnas av aft avstå från vissa slags placeringar. Så fort FiU1987/88:2 y något blir känt som förändrar den förväntade framtida avkastningenav ett slags placeringar kommer kapitalmarknadens aktörer att agera, så attskillnaderna elimineras. Om det således egentligen infe finns någon anledning förfondstyrelserna att köpa fast egendom, finns det däremot enligt utskottet godaskäl för att fondstyrelserna inte skall bli fastighetsägare. För att kunnatillgodogöra sig eventuell värdeökning skulle fondstyrelserna vara tvungna attförhållandevis ofta sälja och köpa fastigheter. Att äga fastigheter innebär att man tar ett aktivt ansvarför egendomen. Även om regeringen förutser att förvaltningsbolag kommer atfförvalta fastigheterna, återstår likväl ett ägaransvar som fondstyrelserna intehar förutsättningar för. AP-fondens inträde på fasfighetsmarknaden kommer attmedföra höjda fastighetspriser. Det finns vidare en risk för atffondstyrelserna engagerar sig i fasfighetsprojekt av polifiskä skäl. Utskottet avstyrker med det anförda propositionens förslagoch mofion N2 (c) yrkande 3 samt tillstyrker mofion NI (m) yrkande 1 i berörddel. Det innebär atf också yrkande 3 i motion N4 (fp) och yrkande 1 i berörddel i mofion N5 (c) är tillgodosedda. Förvärv av fast egendom och (båda fp) anser att dendel av utskottets yttrande på s. 3 som börjar med "Utskottet ser" ochslutar med "berörd del" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening finns det emellertid anledningatt ställa sig tveksam till att låta fonderna få köpa fastigheter via indirektägande av fastighetsbolag. Det förekommer att fastighetsbolag även bedriverannan verksamhet. Det skulle således kunna komma atf medföra aft fonderna komatt placera medel på sätt som inte medges i pensionsreglementef. Utskottet serinte skäl aft medge sådana placeringar och yrkar atf proposifionen avslås idenna del. Utskoftet tillstyrker med detta motion N4 (fp) yrkande 3. MotionernaNI (m) yrkande 1 och N5 (c) yrkande 1 i berörda delar avstyrks dock av utskoftet. Förvärv av fast egendom och (båda c) anser atf den delav utskottets yttrande på s. 3 som börjar med "Utskottet kan" ochslutar med "gynnsam avkastning" bort ha följande lydelse: Utskottet anser emellertid atf AP-fonderna inte börmedverka till att öka koncentrafionseffekferna med sina fastighetsköp. Det-ärangeläget att förvärven ges en balanserad geografisk fördelning. Vad utskottetnu anfört om inriktningen av fastighetsköp bör näringsutskottef med anledningav mofion N2 (c) yrkande 3 föreslå aft som sin mening ge regeringentill känna. 6.Direktlån till bolag och ekonorniska föreningar , FiU 1987/88:2 y