yttr · GB05SoU1 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:1 y om vissa alkoholpolitiska frågor Skatteutskoltet har berett socialutskottet tillfälle altyttra sig över ell antal lill skatteulskottet hänvisade motioner påalkoholpolitikens område. Del gäller motionerna 1986/87:Sk386 av () yrkande 5, såvitt avser höjning av skatten på spritdrycker, vin ochstarköl, 1986/87;SkSOl av (vpk) och (vpk),1986/87:Sk802 av i (m), 1986/87:Sk803 av () och (), 1986/S7:Sk804 av och (), 1986/87:Sk805 av (), 1986/87:Sk808 av andre vice talmanKari () och (), 1986/87:Sk809 av BengtWesterberg m.fl. (fp), 1986/87:Sk810 av m.fl. (m, fp, c),1986/87:Sk811 av (), såvitt avser avgifter för inköp avalkohol, 1986/87:Sk812 av () och (), 1986/ 87:Sk813av m. fl. (s), 1986/87;Sk814 av m. fl. (s),1986/87:Sk815 av () och . Maltsson (c), 1986/87:Sk816av m.fl. (s), 1986/87:Sk817 av m. fl. (m),1986/87:Sk818 av (), 1986/87:Sk819 av () och IvarFranzén (c), 1986/87:Sk820 av förste vice talman (),1986/87:Sk821 av m.fl. (s, c), 1986/87:Sk822 av m.fl. (fp), 1986/87:Sk823 av m.fl. (s), 1986/87:Sk824 av GudrunNorberg (fp) och (), 1986/87:Sk825 av (),1986/87:Sk826 av (), 1986/87:Sk827 av (),1986/87:Sk828 av (), 1986/87:Sk829 av andre vice talman (fp, c, vpk), 1986/87:Sk830 av () och (),1986/ 87:Sk831 av () och (), 1986/87;Sk832 av UllaTilländer (c) och () och 1986/87:So239 av (),yrkande 1. Motionerna berör frågor om allmänna alkoholpoliliskaåtgärder, åldersgränser, alkoholhaltiga preparat, snabbvin, hembränning,skattefri införsel och försäljning, reglerna om försäljning och servering avalkohol, samt beskattningen av alkoholdrycker. Flertalet av de frågor som tas upp i motionerna harbehandlats i socialutskottets yttrande SoU 1986/87:2 y om vissaalkoholpoliliska frågor vari även lämnades en utförlig bakgrundsredovisning. Idet följande hänvisas i stor utsträckning till det nämnda yttrandet. Utskottet SoU 1987/88:1 y Alkoholförsäljningen brukar mätas omräknad i liter renalkohol per invånare och däröver. I mätningen ingår Systembolagelsförsäljning, försäljning av starköl till restauranger och försäljningen av ölklass II. minskade alkoholförsäljningen meddrygt . Efler all ha varit ungefär oförändrad ökade dockförsäljningen . Starkölet ökade mest, . När konsumtionen var som störst, 1976, uppgickhelårskonsumlionen mätt i ren alkohol lill . Försäljningen minskadesedan så att konsumtionen 1984 stannade vid . Konsumtionen förstahalvåret var då . 1985 och ökade helårskonsumtionen lill 6,07 literresp. Enligt uppgifter från har emellertidförsäljningen ånyo minskalfrån mätt i ren alkohol till . Delta motsvarar en procentuell minskning . Enligl samma uppgifter minskade försäljningen - räknat iliter försålda drycker - av spritdrycker med 6,3 %till per invånare och däröver. Försäljningen avspritdryckertill restauranger minskade och i övrigt . Minskningen var särskilt stor förstarkvin, . Även vinförsäljningen lill restaurangerna minskade. Minskningen i detaljhandeln var . Försäljningen av starköl ökade däremot . På delaljhandelsidan utgjorde ökningen . Försäljningentill restauranger ökade . Ölförsäljningen (klass II) ökade , medanförsäljningen av lättöl minskade . Det kan också anmärkas all enligt Systembolagets statistikför försäljningen av alkoholfria drycker ökade . Spritdryckernas andel av försäljningen mätt i ren alkoholminskade från till . Vinets andel minskade från fill 27,8 %.Starkölels andel av försäljningen ökade från lill . Även ölets (klassII) andel ökade. (fill mitten avaugusti) har konsumentprisindex stigit . Priset på spritdrycker ökademed , eller i reala priser. Motsvarandereala prisökningar för vin och starköl var resp. . Ungdomars drogvanor undersöksbl. a. genom des. k.skolungdomsundersökningarna och vid mönstring inför värnplikten.Undersökningen 1986 av drogvanorna i årskurs 9 visar att ungdomarnas konsumtionär lika hög . Andelen inskrivningsskyldiga som känner sig berusade någongång har sjunkit från är 1985 fill . Andelen värnpliktiga som uppger alt de aldrig är berusadehar minskat obetydligt, från fill . Andelen varhögst , då uppgav att de aldrig drack sig berusade. Starköl och sprit är de drycker som oftast används iberusningssyfte. SoU 1987/88:1 y Andelen som under 1980-lalel uppgav alt debrukar berusa sig på sprit låg hela liden , medan motsvarandeuppgift för starköl ökade från år . Nästan vartionde inskriven uppgav att de brukar berusa sig på "hembränt" ellerdenaturerad sprit, medan något färre uppgav snabbvin eller annat hemgjort vinsom berusningsdryck. Sifos ungdomsundersökning visade attalkoholkonsumtionen bland 12-25-åringar var något högre än i motsvarandeundersökning årel före och alt en nedåtgående trend därmed brutits. Den studiesom gjordes visar ungefär samma nivå som 1986. har som central myndighet ell övergripandeansvar för insatser på drogområdel. har bl.a. i rapportenAlkohol och sjukvård (redovisar 1987:5) presenterat ellunderlag för hälsopolitiska program för all tidigt upptäcka och ta hand ompatienter med hög alkoholkonsumtion. Avsikten är att man inom primärvårdenskall kunna utarbeta lokala program i nämnda syfte. Folkrörelserna spelar en viktig roll på området.Samarbetet med dem sker dels inom ochnarkotikaupplysning (CAN), dels genom del alkohol- och () som är knutet till regeringen. uttalade förra årel alt det alkohol- ochnarkotikapolitiska rådets roll som initiativtagare på drogområdet varit meraoklar och inte manifesterat sig i form av några formliga förslag från rådetssida. Utskottet framhöll alt det är synnerligen angeläget all det finns ellorgan på drogområdet som på etl effektivt sätt följer händelseutvecklingen ochsnabbi kan föreslå regeringen lämpliga åtgärder. Regeringen borde överväga omdet alkohol- och kunde få den ledande och pådrivanderoll som utskottet efterlyst. I annat fall borde andra organisationsformerövervägas för att effektivisera och samordna samhällets alkoholpolitik (SoU1986/87:2 y, s. 31). Regeringen beslutade härefter att en särskildberednings grupp skulle inrättas inom del alkohol- och för att utveckla opinionsbildningen mot alkohol och droger, och i samband därmed tillkallades en ny ordförande i rådet. 1 beredningsgruppen, som benämns Beredningsgruppen för opinionsbildning mot alkohol och narkotika (BO MAN), ingår representanter för rådet samt ledamöter som har särskild insikt i ungdomars situation och kunskap om olika opinionsbildande insatsers betydelse för ungdomars beteende. Syftet med förändringarna är att intensifiera och utveckla de opinionsbildande insatserna och att effektivisera arbetet, bl.a. genom en ökad samverkan mellan olika myndigheter och organisationer. Regeringen har utfärdat särskilda riktlinjer enligt vilka insatserna skall ha sin utgångspunkt i ungdomarnas levnadsvillkor och värderingar. Beredningsgruppen skall också uppmärksamma olika vuxen grupper i sitt arbete, särskilt då vuxna i ungdomarnas närhet. Bland särskilda frågor som bör tas upp nämns det fortsatta arbetet med att skapa drogfria miljöer, kopplingen mellan våld och missbruk och den oregistrerade SoU1987/88:1 y konsumtionen (av hembränt m. m.). Avsikten är att arbetet skallslutföras . Beredningsgruppen skall kontinuerligt redovisasitt arbete i rådet och löpande lämna förslag till ombehovet av insatser. Beredningsgruppen har tagit ett initialiv för att ökamedvetenheten hos ungdomen om alkoholens skadeverkningar. Satsningen, som inledsunder hösten med en annons- och affischkampanj, riktar sig till ungdomar ide övre tonåren. Ungdomarna skall bl. a. nås i gymnasieskolorna, på militäraförband och på arbetsplatserna. och studieförbund skallengageras i informationsarbetet. Kampanjen genomförs i samarbete med bl. a.socialstyrelsen och Systembolaget. Utskottet vill inledningsvis peka på alt den oroandeökning av alkoholkonsumtionen som kunde skönjas inte tycks hafortsatt, utan kurvan har ånyo kunnat vändas nedåt. Konsumtionen är dockfortfarande högre än . Inte minsl det fortsatt högaalkoholmissbruket bland ungdomar inger oro. Ansträngningarna att minskaalkoholkonsumtionen måste därför intensifieras om del av Världshälsoorganisafionenuppställda målet om en konsumtionsminskning till år 2000skall kunna uppnås. Ett flertal motioner tar upp frågan om olikaalkoholrestriktioner, såsom inköpsbegränsning och registrering. Det gällermotion Sk819 av och (båda c) yrkande 2, motion Sk828av () yrkande 1, motion SkSll av () yrkande 2.Även i motion Sk809 av m.fl. (fp) yrkande 1 berörs hithörandefrågor. När del gäller inköpsbegränsningar är det somskatteutskottet tidigare påpekat en påtaglig risk att svårigheterna med enalkoholransonering skapar negativa attityder mol alkoholpolitiska strävandenöver lag. har för sin del framhållit som angelägel all inte geunderlag för en sådan negaliv opinionsbildning. Alkoholpolitiken måste, somutskottet anförde , ses som en gemensam strävan, grundad på välbelagd medicinsk och social erfarenhet, inte som krångel och onödig kontroll.Därför kan inte utskottet nu ställa sig bakom förslag om en allmäninköpsbegränsning. Det är i första hand en fortsatt målmedveten upplysnings-och opinionsbildnings-verksamhet som behövs. Utskottet avstyrker således demotionsförslag som sy fiar lill alt nu införa olika former av inköpsbegränsningareller registrering. 1 motion Sk819 av och (båda c)yrkandena I och 3 föreslås att en alkoholkommission tillsätts. Utskottet efterlyste en effektivisering avden centrala ledningen av samhällets alkoholpolitik. Regeringen vidtog häreftervissa förändringar inom del alkohol- och (),avsedda att förslärka rådels roll som initiativtagare och pådrivande kraft.Bl.a, beslutades att en särskild beredningsgrupp, den s.k. BOMAN- gruppen,skulle inrättas inom rådet för att utveckla opinionsbildningen mot SoU1987/88:1 y droger. Det är enligt utskottets mening för tidigt att avgöra omAN-rådet i sin nya form kan få den ledande och pådrivande roll som krävs för eneffektiv och samordnad alkoholpolitik. Utskottet vill emellertid understrykavikten av ett fortsatt intensifierat arbete på drogområdel. Utskottet utgårfrån att rådet tar de initiativ som krävs för att säkerställa en fortsatt minskningav totalkonsumtionen av alkohol. Önskemålet om en alkoholkommission får anses tillgodosettgenom det anförda. I motion Sk814 av m.fl. (s) framhålls detnödvändiga i att de statliga förelagen på alkoholområdet är lojala med den avriksdagen beslutade alkoholpolitiken. Motionärerna anför bl. a. alt Vin-&Spritcentralen och kringgår reklamförbudet genom pressträffar ochmarknadsföring av såväl lättöl som annat öl under samma namn. anser det för sin del självklart att destatliga företagen på alkoholområdet följer den av staten fastställdaalkoholpolitiken. Utskottet utgår från att regeringen är medveten om behovet avett konsekvent handlande från statens sida. En sänkt åldersgräns från 20 till för inköp påSystembolaget föreslås i motion Sk802 av i (m) och motionSk818 av (). Utskottet har tidigare uttalat att en sänkt inköpsålderskulle motverka de alkoholpolitiska strävandena alt begränsa ungdomars tillgångtill alkohol och har dessutom understrukit vikten av alt upprätthålla dennuvarande 20-årsgränsen genom beslulsamma åtgärder mot langning lill ungdomar ilägre åldrar. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker såledesmotionsförslaget. I motion Sk805 av () yrkande 2 ochmotion Sk809 av m.fl. (fp) yrkande 2 begärs åtgärder motmissbruk av teknisk sprit. För försäljningen av alkoholhaltiga preparat gäller sammaregler som för handel i allmänhet med del undantaget att preparaten inte fårsäljas om det finns särskild anledning att anta all varan skall användas iberusningssyfte [7 § lagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit ochalkoholhaltiga preparat]. En viss skärpning av bestämmelsen föreslås i alkoholhandelsutredningensslutbetänkande Handel med teknisk sprit m. m. (SOU 1986:35). Utredningensförslag övervägs fortfarande inom . Alkoholhaltiga preparat skall i princip vara denalurerade,dvs. ämnen skall tillsättas för att förhindra missbruk. För en vidareredogörelse för vidtagna åtgärder m.m. rörande alkoholhaltiga preparat hänvisastill förra årets yttrande (SoU 1986/87:2 y s. 14 f.). ser allvarligt på missbruket av T-röd ochliknande preparat. Problemet är visserligen komplicerat med hänsyn till attteknisk sprit har ett brett användningsområde och alt fullgoda ersättningsmedelännu inte finns. Utskottet anser det emellertid nödvändigt med ytteriigareåtgärder, bl.a. i frågaom hanteringen på försäljningsställena, och när det gäller SoU 1987/88:1 y utvecklingenav ersättningsmedel som inte är baserade på sprit. oberoendeav när ställningslagande kan ske lill alkoholhandelsutredningens förslag.Det ankommer i första hand på att bevaka och driva påutvecklingen på området. Utskottet förutsätter att styrelsen kommer att ägna dessa frågor särskild uppmärksamhet. hänvisninglill del anförda. I motion Sk805 av () yrkande 1 begärsförbud mot tillverkning och försäljning av snabbvinsatser. Begränsningar ihandeln krävs i motion Sk822 av m.fl. (fp) och motion Sk830 avElver och (båda fp). När frågan tidigare behandlats i harkonstaterats att svårigheter föreligger alt med bibehållen rätt tillhemtillverkning av vin förbjuda saluförandel av vinsalser. Problemensammanhänger bl.a. med all de ingredienser som ingår i snabbvin kan köpasseparat. Man har inte heller ansett det som en framkomlig väg att försökagenomföra en beskattning av snabbvinerna. råder allmän enighet om althemtillverkning av vin i många fall innebär avsevärda problem frånalkoholpolitisk synpunkt och om att saluföringen av snabbvinsatser ter sigslötande i fiera hänseenden. erinrade emellertid omatt del inte är tillåtet alt rikta marknadsföringen av vinsatser lill ungdomarunder och om att alkoholhandelsutredningen föreslagit all man genomfrivilliga överenskommelser söker få till stånd en ytterligare begränsningeller nedtoning av marknadsföringen (SkU 1986/87:4 s. 12), Man ansåg altkommande ställningstaganden till utredningsförslaget borde avvaktas och utgickockså från att förhållandena på detta område skulle komma all uppmärksammas iarbetet inom . ansluter sig till skatteutskottetsbedömning och anser sålunda inte all det finns skäl för åtgärderfrån sida i frågan, I motion Sk824 av och (båda fp) begärs en skärpt lagstiftning mot hembränning. Motionärerna vill ävenatt den opinionsbildande beredningsgruppen inom angriper hembränningen.Hembränningen uppmärksammas även i motion Sk809 av 111. (fp). Uiskottei vill erinra om att alkoholhandelsutredningenföreslagit all reglerna för hantering av aktivt kol skärps, eftersom kolet oftaanvänds för rening vid olovlig tillverkning av sprit. Utredningsförslagetbereds fortfarande inom . Utskottet ser liksom motionärerna allvarligt påhembränning och utgår från att frågan om skärpta regler övervägs. Av regeringens riktlinjer för arbete framgår altden oregistrerade konsumtionen av alkohol (av hembränl m. är en fråga förrådet. Något uttalande kan inte anses erforderligt. I motion Sk8l7 av m. fl. (m) begärs en nyskalleklass för öl av niellanölstyp. Även i motion SkSOl av och TommyFranzén (båda vpk)hemställs om en ny skalteklass för öl av mellanölstyp. Enligt den SoU1987/88:1 y senare motionen skall det nya ölet emellertid endast få säljas påSystembolaget. anförde beträffande återinförande avmellanöl i yttrande SoU 1984/85; ly (s. 9) att när mellanölet förbjöds från den1 det helt avgörande argumentet härför var ungdomens missbruk avmellanöl. Mellanölet hade visat sig vara en inkörsport för alkoholkonsumtion iallt lägre åldrar. Enligt utskottets mening talade de alkoholpoliliska skälenfortfarande mycket starkt mot alt tillåta allmän försäljning av mellanöl. Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker därförmofion Sk817 (m). Inte heller kan utskottet tillstyrka förslaget i motion Sk801(vpk) om försäljning av mellanöl på Systembolaget. Takten på prishöjningarna tas främst upp i motion Sk803 avBörje och (båda fp) yrkande 2, motion Sk809av BengtWesterberg m.fl. (fp) yrkande 3, motion Sk8I6 av m.fl. (s),motion Sk828 av () yrkande 3 och motion Sk832 av (båda c). När del gäller beskatlningsfrågorna innebär 1977 årsalkoholpoliliska beslut att prismekanismen bör utnyttjas som ett aktivtalkoholpolitiskt instrument i syfte inte endast att hålla tillbaka konsumtionenav alkoholdrycker utan också att styra konsumtionen över lill de svagaredryckerna. Enligt dessa riktlinjer måste därför priserna på alkoholdrycker varahöga och följa med i den allmänna prisutvecklingen. Skatterna på alkoholdrycker höjdes senast den 1 januari1987. Priset på spritdrycker höjdes med och priset på viner ochstarköl med (prop. 1986/87:66, SkU 1986/87:18). Vid behandlingen av alkoholpoliliska motioner förra höstenkonstaterade socialutskottet att alkoholpriserna släpat efter den allmännaprisutvecklingen och uttalade alt del vore önskvärt med mer kontinuerligahöjningar av alkoholpriserna för all undvika dramatiska förändringar (SoU1986/87:2 y s. 30). Även skatteutskotiet ansåg alt justeringar av beskattningeni fortsättningen borde genomföras med kortare intervall (SkU 1986/87:4 s. 10). Utskottetvill nu tillägga följande. Beskattningen är ett centralt alkoholpolitiskt instrument,som måste kunna nyttjas så att det ger bästa möjliga effekt på dryckesvanorna.Andra hänsyn än rent alkoholpolitiska bör principiellt inte få influera påreglernas utformning eller på takten i prishöjningarna. En självklarutgångspunkt måste vara att prishöjningarna minsl skall motsvara höjningen avden allmänna prisnivån. Höjningarna bör dessutom företas med relativt kortatidsintervall. Det är en angelägen uppgift för att diskuterautformningen av alkoholbeskaltningen mol bakgrund av del övergripande målet omen 25-procentig minskning av lotalkonsumlionen som tidigare ställtsig bakom. Utskottet förutsätter all rådet lar de initiativ lill förändringarsom dess överväganden kan ge anledning till. Utskottet anser med hänvisning lill del anförda allmotionerna inte påkallar något initialiv av . Vadsom i övrigt anförs i de remitterade motionerna föranleder inget SoU1987/88:1 y uttalande från socialutskottets sida. Närvarande;(), (), (), (),(), (), (), (), PerArne Agiert (fp), Ann-Calhrine (), (), RosaÖsth (c), (vpk), () och ().