yttr · GB05KrU5 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:5 y om lagstiftningsåtgärder mot våldsskildringar i videogram,m.m. 1986/87:151 delvis) Konslitutionsutskoitethar beslutat bereda kulturutskottet fillfälle att yttra sigöver proposifion 1986/87:151 om ändringar i tryckfrihetsförordningen m.m.jämte mofioner. Konstitufionsutskottethar vidare berett kulturutskotlet tillfälle all yttrasig över ett antal motioner om olika massmediefrågor m.m. Medanledning av konstitufionsutskottets beslut har kulturutskottet den 10 november1987 yttrat sig över dels motioner om radio- och TV-sändningar i kabelnät ochom kontroll över medieutvecklingen, dels mofioner om etableringsfrågor påradio- och TV-området och om reklamfinansierad TV (KrU 1987/88:1 y). Konstitutionsulskottelhar slutligen berett kuhuruts-kottet tillfälle att yttrasig över ett antal motioner rörande videovåldsfrågor. Idetta yttrande behandlar kulturutskottet - med anledning av konstitutionsutskottetsremisser - främst frågor om lagstiftningsåtgärder mot våldsskildringar ivideogram och filmer som inte visas offentligt. lagrådsremiss som föregått propositionen förordades en utbyggnad avgrundlagsskyddet för radio, TV, film, videogram och vissa andra medier (seprop. främst s. 29-32). Efter lagrådsbehandlingen stod det emellerfid klart atten bred enighet om den lösning som valts i remissen inte skulle kunna uppnås iriksdagen (prop. s. 320). Förslaget i denna del lades därför inte fram ipropositionen. Sedermera har frågan om etl utbyggt grundlagsskydd förde angivnamedierna beretts ytterligare i under medverkan avföreträdare för de fem riksdagspartierna. Därvid har tre olika modeller för etlgrundlagsskydd för nya medier diskuterats. Det har emellertid visat sig atttillräckligt bred anslutning till någon av de tre lagtekniska modellerna intekunnat uppnås. Företrädare för har förklarat attställning till de aktuella frågornas fortsatta behandling får las sedanriksdagen har behandlat propositionen. Våldsskildringari filmer, videogram m.m. KrU 1987/88:5 y finns regler om filmcensur ibiografförordningen (1959:358). Där föreskrivs bl.a. att filmer inte fårgodkärinas för offentlig visning, om deras förevisande "på grund av detsätt;;varpå händelserna skildras, och del sammanhang, vari de förekomma, kanverka förråande eller skadligt upphetsande eller förleda till brott". Lagen (1981:485) om förbud mot spridning av filmer ochvideogram med våldsinslag (videovåldslagen) trädde i kraft den 1 juli 1982.Lagen har därefter ändrats. 1 korthet innebär den nuvarande lagstiftningen bl.a.följande. Filmer och videogram med skildringar av sexuellt våld eller tvång eller närgångna eller utdragna skildringar av grovt våld mot människor eller djur (s.k. exiremvåld) får inte i yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte spridas lill allmänheten genom saluhållning eller annat tillhandahållande eller genom visning (1 §). ■.-..''■.,'■ När del gäller barn innehåller lagen eltstarkare skydd, som innebär att filmer och videogram med ingående skildringarav verklighetstrogen karaktär som återger våld eller hot om våld mot människoreller djur inte, i yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte fårlämnas ut eller spelas upp vid särskild anordnad visning där sådan minderårigär närvarande (2 §). Undantagna från nu angivna regler är filmer som godkäntsav biografbyrån eller videogram med samma innehåll liksom Radiosprogram. Inte endast detaljister ulan också grossister och andrajeverentörer har uttryckligen gjorts straffrättsligt ansvariga som gärningsmänför spridningen av filmer och videogram med våldsinslag. Allmänt åtal för brott mot videovåldslagen får väckasendast efter medgivande av . Med giltighet fr.o.m. har genomlagändringar reglerna om förhandsgranskning av filmerulvidgals lill alt avseäven videogfam som skall visas offentligt. 1 lagstiftningsärendet avslogs molionskrav om att'denobligatoriska förhandsgranskningen av videogram skulle utvidgas till ättomfatta även sådana som är avsedda för privat bruk, dvs. sådana som säljs ellerhyrs ut till allmänheten. Konstilulionsulskoltef ansåg - i likhet medkulturulskollel, som avgivit yttrande i ärendet - att motionerna borde avslås.Konslitutionsutskottet hänvisade främst till all del utredningsarbete som skeddeinom utredningen (U 1985:10) om våldsskildringar i röriiga bilder(våldsskildringsutredningen) borde avvaktas innan slutlig ställning logs lillinnehållet i de ifrågavarande motionsyrkandena (KU 1985/86:11, KrU 1985/86:1y). ansåg och konslitutionsutskottet inhämde i den avkullurulskotlet gjorda bedömningen alt utredningsarbetet var nädvändigt för attbelysa konsekvenserna av en längre gående förhandsgranskning såväl frånyllran-defrihetssynpunkl som från praktiska och ekonomiska synpunkter. 1987/88:5 y Beträffandeden ovan nämnda våldsskildringsutredningen finns skäl att redovisa följande. Utredningenskall kartlägga hur utvecklingen av nya medier för att återge inspelningar avrörliga bilder påverkar risken för att framför allt barn och ungdomar utsättsför skadeverkningar genom våldsskildringar i sådana inspelningar. Utredarenskall vidare bedöma om utvecklingen kan väntas leda till att det behövs nyaeller ändrade regler för att motverka sådana skador. Utredaren skall i så fallavge förslag fill lämpliga regler. Alternativet med förhandsgranskning av allafilmer och videogram skall belysas ingående. Utredaren skall vidare behandlavissa frågor rörande barncensuren samt se över biografförordningen medtillhörande författningar i tekniskt hänseende. Påförsommaren förra årel avgav den dåvarande utredningsmannen rapporten (Ds U1987:8) Videovåld. I denna ges en översikt över dagsläget i fråga om hemvideo.Bl.a. behandlas spridningen av videobandspelare, fittarvanor ochvideogrammarknaden. Vidare redovisas i korthet innehållet i gällande rätt ochtillämpningen av videovåldslagen. En redogörelse för det aktuella läget inompåverkansforskningen har tagits in i rapporten. Olika tänkbara åtgärder för attkomma fill rätta med våldsskildringar i rörliga bilder diskuteras. Härvidbehandlas bl.a. alternativet med allmän förhandsgranskning av videogram.Syftet med rapporten är främst att bidra med underlag för en allsidig diskussionom tänkbara åtgärder för alt motverka skadeverkningar genom våldsskildringar irörliga bilder. Enomfattande remissbehandling av rapporten har skett. Utredningsuppdragetberäknas enligl vad utskottet inhämtat bli slutfört . följande kommer utskottet att närmare beröra innehållet i rapporten. nu aktuella proposifionen föreslås det inte någon ändring av bestämmelsernadå del gäller kravet på förhandsgranskning av film och videogram som skallvisas offentligt. Departementschefen anser att det finns starka skäl för attstaten inte avhänder sig möjligheten alt inskrida mol spridningen tillallmänheten av upptagningar av rörliga bilder som, på det sätt som närmareangivits i propositionen (s. 91-92) kan ha en skadlig inverkan på åskådarna.Han anför att det därför alltjämt finns behov av möjligheten att kunna ingripamot våldsskildringar i dessa medier. I elt särskilt avsnitt diskuteras härefterformerna för sådana ingripanden, och då framför allt möjligheterna tillförhandsgranskning visavi utrymmet för straffrättsliga ingripanden i efterhand.Tre huvudalternativ anges; enbart förhandsgranskning, enbarteflerhandsingripanden eller en kombination av båda metoderna. Det framhållsockså att man kan ha olika alternativ för olika spridningsformer för rörligabilder. Försttas upp frågan om förhandsgranskning av filmer och videogram som sprids påannat säll än genom offentlig visning. Det konstateras att frågan utreds avvåldsskildringsulredningen. Departementschefen anser all han inte 1* 1987/88. harunderlag för att nu föreslå någon grundlagsregel som tillåter annan KrU1987/88:5 y censur än den som avser offentlig förevisning. Då det häreftergäller förhandsgranskning av filmer och videogram avsedda för offentlig förevisningkonstateras all de principiella betänkligheterna rnot censur inte gör sigsärskilt starkt gällande när visningen är,avsedd för barn. Angelägenheten avatt barn skyddas mot psykiska skador av olämpliga filmer understryks. Iavvaktan på resultatet av våldsskildringsutredningens arbete - utredningenskall bl.a. överväga frågan om vilka åldersgränser som bör gälla - bör dessagränser finnas kvar anser departementschefen. I frågan om offentlig visning förvuxna kommer departementschefen - efter en ingående diskussion (prop. s. 94-95)- fram till att den obligatoriska förhandsgranskningen skall kunna finnas kvaroch att ställning senare får las lill vilka grundlagsändringar som våldsskildringsulredningensarbete kan motivera. Förhandsgranskningen skall liksom kunna varaförenad med en möjlighet att helt eller delvis förbjuda den granskadeprodukten. Departementschefen framhåller som skäl för sitt ställningslagande idenna del bl.a. alt det - med hänsyn lill våldsskildringsutredningens uppdrag -skulle vara inkonsekvent och dessutom i strid med en kraftig opinion att nuavskaffa förhandsgranskningen av filmer och videogram som skall visasoffentligt för vuxna. Slutligen behandlas i propositionen möjligheterna lilleflerhandsingripanden mol våldsskildringar. Det föreslås attansvarsbestämmelserna i videovåldslagen förs över lill brottsbalken.Beträffande vissa sakliga ändringar-det föreslås i sammanhanget,bl.a. vissutvidgning av del straffbara området vid skildring i stillbild - hänvisarutskottet fill propositionen (främst s. 87-103, 183, 326). I lagrådsremissen hade föreslagits dels alt i den i 18kap. andra avdelningen tryckfrihetsförordningen (TF) medtagna katalogen över yllrandefrihelsbrott skulle ingå det nya brottet olaga våldsskildring, såvitt gäller rörliga bilder (motsvarande 1 § videovåldslagen), dels alt ett system skulle införas som - efler förebild av ensamansvaret för tryckta skrifter - skulle innebära alt det straffrättsliga ansvaret för framställningar som offentliggörs genom filmer och videogram bärs av en ensam, på förhand bestämd person. Utgivaren skulle vara densamme, oavsett i vilken form en film eller ett videogram hålls allmänheten till banda - genom offentlig visning, spridning av exemplar ■ genomförsäljning eller uthyrriing på annat sätt. : Förslaget, som i principöverensstämde med YFU;s förslag, byggde bl.a. på att utgivaren skulle ha eltbestämmande inflytande över framställningens innehåll och offentliggörande(prop. s. 77). Saknar han del eller är han utsedd för skens skull, falleransvaret för framställningens innehåll på den som har ansvaret för all utseutgivaren. Enligt förslaget - intaget i 17 kap. i den nya avdelningen till TF-skulle utgivare utses av den som bedriver verksamheten. Eftersom förslagen om ändrade grundlagsregler för bl .a.filmer och video - ■ däribland bestämmelsen om ansvarig utgivare - inte läggs fram för kommer del enligl propositionen att alltjämt vara den som enligt vanliga regler är gärningsman som skall bära ansvaret för brottet olaga våldsskildring i rörliga bilder. Motioner , KrU 1987/88:5 y I en rad motioner framställs yrkanden där det genomgåendesyftet är att regler möjligt skall införas om obligatoriskförhandsgranskning av filmer och videogram som iförsäljs eller, vilket är detvanliga, hyrs ut till allmänheten. I de flesta av'motionerna yrkas allriksdagen hos regeringeri skall begära förslag om sådan förhandsgranskning. I en motion 1987/88:K421 (c) föreslås attförhandsgranskning av videogram avsedda för privat bruk skall ske enligtbestämmelserna i biografförordningen. För biografbyråns prövning av om envideofilm skall godkännas skall dock i stället för bestämrnelserna i 3 § iförordningen gälla bestämmelserna i 1 och 2 §§ videovåldslagen om extremvåldm.m. I motionen framläggs ett' lagförslag i saken. I två mofioner 1986/87:K423 (c) yrkande 2 ocli1987/88:K428 (c) yrkande 2 yrkas att det i en lag om förhandsgranskning skalllas in bestämmelser om alt godkända filmer och videogram skall innehålla eninnehållsförteckning utfärdad av granskningsmyndighelen. I motion 1986/87:K123 (m) yrkande 7 föreslås att riksdagenavslår propositionens förslag om upphävande av videovåldslagen och om införandei av bestämmelser gällande brotten olaga våldsskildring ochotillåten utlämning av film eller videogram. Motionärerna anser inte all detfinns anledning alt genomföra propositionsförslaget i förevarande del motbakgrund av att detta skulle bli etl provisorium i väntan på den grundlagsregleringav saken som senare skall genomföras. Motionärerna anser alltså att videovåldslagen skall varakvar. Enligl motionärerna bör dock lagen ändras så all - i överensstämmelse medvad YFU i förevarande hänseende föreslagit - elt system med ansvarig utgivareinförs för filmer och videogram. Vidare yrkas avslag på ett förslag ipropositionen om en utvidgning av det straffbara området då del gällerstillbilder. Av den redovisning utskottet lämnat i det föregåendeframgår att det är en fråga som dominerar i motionerna, nämligen hur samhälletmed hjälp ay lagstiftningen skall motverka skadeverkningar - i första hand förbarn och ungdom - genom våldsskildringar i videogram och filmer. Eftersom den .nuvarande lagstiftningen innebär att videogram och filmer som visas offentligtskall förhandsgranskas, koncentreras intresset till skildringar som allmänhetenfår tillgång lill genom köp eller förhyrning. Uiskottei har i skilda sammanhang framhållitangelägenheten av all barn och ungdom skyddas från skadeverkningar som våldsskildringar i filmer och videogram kan medföra. Den forskning som hitintills redovisats på området i fråga om effekterna av sådana skildringar kan inte anses ha gett ett helt entydigt resultat. Utskottet hänvisar härvidlag fill den översikt rörande del aktuella forskningsläget då del gäller våldbrotlsligheten och videovåldet som gjorts av våldsskildringsulredningen (DsU 1987:8 s. 49). Utskottet anser dock att det i vart fall kan slås fast all riskerna för allvarliga effekter förbarn och ungdom är så betydande att detta motiverar omfattande och långtgående -' insatserfrån samhällets sida. I detta sammanhang är del framför allt fråga om KrU1987/88:5 y huruvida insatser av lagstiftningskaraklär är påkallade och - om såbedöms vara fallet - vilken utformning lagstiftningen skall få. Då det gällerandra insatser som syftar lill att bekämpa skadliga våldsskildringar än sådanasom är av lagstiftningskaraklär anför utskottet i etl senare avsnitt vissasynpunkter. 1 flera av motionerna kommer den uppfattningen fill uttryck attdel inte är möjligt alt uteslutande genom lagstiftningsåtgärder lösa detföreliggande problemet. Utskottet delar denna uppfattning. Med hänsyn till den av utskottet gjorda bedömningen avriskerna för skadliga effekter på framför allt barn och ungdom avvåldsskildringar i rörliga bilder-och med utgångspunkt i de erfarenheter somfinns bl.a. då det gäller den filmgranskning som görs av -anser ulskoltet att ytterligare lagstiftningsåtgärder kan bli nödvändiga. Iöverensstämmelse med vad som föreslås i motionerna bör under alla omständigheteråtgärder komma fill stånd som har fill syfte att på etl effekfivare sätt än förnärvarande förhindra all i vart fall barn och ungdorri får tillgång fill grovavåldsskildringar i rörliga bilder, inte minst sådana som innehåller våldsinslagbestående i sexuella övergrepp och sadism. Genom delta uttalande lar utskottetinte ställning till frågan om hur man i detalj i framfiden skall avgränsabegreppet våldsskildringar. Att helt förbjuda sådana bör inte komma i fråga medhänsyn lill vikten av att man värnar om yttrandefriheten; våld är en del avverkligheten och den måste kunna skildras och dokumenteras. En av de möjligheter som finns att tillgodose ulskottetsoch motionärernas önskemål är att regler införs om förhandsgranskning även avvideogram och filmer som sprids till allmänheten för privat bruk, dvs. iallmänhet genom uthyrning eller försäljning. Alt det, om man väljer dennamöjlighet, kan vara nödvändigt av praktiska skäl att göra undantag förexempelvis videogram som framställs i utbildningsyfte eller som reklam framgårav våldsskildringsutredningens rapport. Utskottet vill också framhålla alt mankan göra skyldigheten lill förhandsgranskning beroende av om uthyrning ellerförsäljning skall ske till barn och ungdom under viss ålder. Risken för"langning" torde dock vara icke obetydlig om en sådan lösning väljs. En annan lagstiftningsmöjlighet är att man söker göra deregler som finns i videovåldslagen - och som innbär att man ingriper iefterhand med straffsanktioner - effektivare. Etl förslag med delta syfte harlagts fram i den lagrådsremiss som tidigare redovisats men som inte förelagtsriksdagen av skäl som också redovisats i del föregående. Förslaget innebär attall man skulle införa föreskrifter om ensamansvar. Detta skulle i första hand åvilaen särskilt utsedd ansvarig utgivare. Som våldskildringsutredningen framhållerskulle möjligheterna till kontroll och ingripande härigenom.underiättas,eftersom ingripanden inte skulle behöva föregås av tidsödande utredningar omvem som i en given situation är den ansvarige. Slutligen bör här framhållas att, som framgår avvåldsskildringsutredningens rapport, även andra möjligheter än de ovanredovisade huvudalternativen står tillbuds, då del gäller altlagstiftningsvägen angripa videovåldet. En kombination av de olika alternativenbör inte heller uteslutas. Utskottet anser del angelägel att så snart sommöjligt får la ställning i den här aktuella lagstiftningsfrågan. I vart fall påkort sikt torde nämligenlagstiftningsåtgärder vara de åtgärder som i första hand är ägnade KrU1987/88:5 y attmotverka alt barn och ungdomar får tillgång till icke önskvärda Då del gäller ställningstagandet till frågan om huruvidariksdagen nu bör vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena - i detföljande behandlas dock bl.a. motion 1986/87;K123 yrkande 7 - vill uiskotteiemellertid också erinra om att, enligt vad utskottet inhämtat, våldsskildringsulredningenbefinner sig i sitt slutskede och kommer all redovisa sitt huvudbetänkande föresommaren. Det förslag utredningen kommer att lägga fram kommer att grunda sigpå del omfattande material som framkommit under remissbehandlingen avutedningen rapport . Vid sina överväganden har utskottet kommit framfill att - trots de skäl som talar för omedelbara åtgärder - inte börföregripa de överväganden som sker inom utredningen. Utskottet vidhållersåledes den uppfattning som kommit fill uttryck i ■ ett tidigare yttrande lill konslitufionsutskoltet iförhandsgranskningsfrågan (KrU 1985/86:1 y), nämligen att del - innan ställningtas lill frågan - krävs en ingående belysning av såväl vissayilrandefrihetsfrågor som praktiska och ekonomiska frågor. Utskottet vill i anslutning lill detta konstaterandeerinra om att den lagrådsremiss som föregått framläggandet av proposition1986/87:151 innehåller etl förslag om införande av ett syslem med ansvarigutgivare för film och videogram. En lagleknisk lösning som innebär att ettsystem med ensamansvar införs för dessa medier har därför nära samband medfrågan om huruvida del blir möjligt att få lill stånd etl bättre grundlagsskyddför nya medier. Vad utskottet anfört i det föregående innebär allutskottet avstyrker följande motioner, nämligen 1986/87:K125 (c), K404 (s),K409 (c), K412 (vpk), K421 (c) yrkande 2, K423 (c) yrkande 1, K424 (s), K425(c), K426 (fp), K434 (m), 1987/88:K405 (s), såvitt avser lagstiftningsfrågan,K409 (s) yrkande 1, K415 (s), K421 (c), K423 (fp), K424 (fp), K425 (s), K428(c) yrkande 1 och K430 (vpk) yrkande 1. Frågan om innehållsredovisning på godkända filmer ochvideogram får anses omfattas av videvåldsulredningens uppdrag. Motionerna 1986/87:K423 (c) yrkande 2 och 1987/88:K428 (c) yrkande 2 avstyrks därför. Utskottet avstyrker motion 1986/87:K123 (m) yrkande 7,såvitt yrkandet avser utskottets beredningsområde. Som närmare redovisats i detföregäende vill motionärerna bl.a. att ett system med ansvarig utgivare förfilmer och videogram skall införas redan nu och att bestämmelserna ivideovåldslagen inte skall överföras till . Utskottet ansluter siglill bedömningen i propositionen och tillstyrker del däri framlagda förslaget imotsvarande del. Utskottet vill beträffande åtgärder för all motverka skadeverkningargenom våldsskildringar i rörliga bilder yllerligare anföra följande. har i sin rapport även andra åtgärder än sådana som syftar lill att minska tillgången påfilmer och videogram som genom sitt innehåll kan leda til! Utskottet anser i likhet med utredningen att även insatser av främstattitydförändrande slag är viktiga. Vid remissbehandlingen har framförts en radsynpunkter i fråga om sådana insatser. ulgå frånall utredningen i sitt huvudbetänkande kommer att föra én KrU 1987/88:5 y utförligarediskussion och eventuellt lägga fram förslag även beträffande sådana.Med hänsyn härtill är utskottet inte berett föreslå att nu tar någotinitiativ i här aktuellt avseende. Motion 1987/88:K405 (s) avstyrks därför,såvitt avser ökat stöd lill informationsverksamhet. likväl medhänsyn lill frågans vikt böra anföra vissa synpunkter redan i detta Del måste slås fast alt föräldrar, förskola och skola -utöver ansvaret för en etisk fostran - har etl stort ansvar dels då del gäller att motverka all barnoch ungdom får möjlighet att se våldsskildringar av.här aktuellt slag, dels då det t . gäller allskapa en attityd till sådana skildringar som är ägnade att få barn och ungdom intresserade av skildringar av annat slag. På skolans område har vikten av en mediekunskap uppmärksammats. Utskottet ; anser att del är viktigt att sådan kunskap förmedlas. En förutsättning för att en sådan skall kunna meddelas är all lärarna själva har god kunskap på , , , områdetoch alt denna kunskap fortlöpande upprätthålls. De måste ha en förmåga att lärasina elever all tolka bilder. 1 budgetproposition 1984/85:100 uttaladekulturministern - i etl avsnitt om kultur i skolan - bl.a. alt man i skolansarbete bör utgå från bilden och bildspråket som en tillgång och inte från dessnegativa verkningar (prop. 10 s. 22). Utskottet kan i anslutning härtillnämna att olika projekt med barn och rörliga bilder har satts i gång med stödav medel som anvisats för kultur i skolan, bl.a. elt pilotprojekt somgenomförts i efter initiativ av . Av nämndamedel har också utgått stöd till ell skolbioprojekt som Folkets husföreningarnasalt i gång och som vuxit till en etablerad verksamhet. I anslutning till det sist anförda finns skäl erinra omatt det över statsbudgeten utgår stöd till främjande av spridning och visningav värdefull film. Vidare har efler förslag av regeringen förinnevarande budgetår beräknat medel .för att material för medieundervisning iskolan skall kunna utarbetas och för lokal fortbildning för lärare. Även förnästa budgetår föreslås att medel beräknas för dessa ändamål. Därutöverföreslås i budgetpropositionen att särskilda medel, 6 milj. kr., beräknas förfilmkullurella insatser för barn och ungdom (se närmare om de redovisadeinsatserna i, prop. 1987/88:100, bil. 10 s. 461). kommer attsenare behandla förslagen lill insatser för nästa budgetår. Enligl utskottels mening måste också den insats tas tillvara, som såväl barn-och ungdomsorganisationerna som studieförbunden kan göra. Utskottet vill också peka på alt del finns godamöjligheter till insatser i övrigt på del lokala planet. erinrar om att i vissa fall har överläggningar mellan bl.a. företrädare för kommunala myndighe ter, polisen, intresseorganisationer och videogramuthyrare lett till attlokala ■ I , granskningsorgan har inrättats. Det finns exempel på altvideogramuthyrare åtagit sig all endast hyra ut videogram som har godkänts av ett kommunalt . I någon kommun har man vall att låta ell lokalt . granskningsorgan kvalitetsmärka och således rekommendera vissa vide ogram. Det kan också nämnas all en kommun har en särskild mediekonsu lent (). ' Utskottetvill understryka angelägenheten av att förmedling av kvalitetsvi- har kvalitetsutbudet av videofilmer på den KrU 1987/88:5y kommersiella marknaden ökat något.