yttr · GB05AU2 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:2 y om datapolitik i statsförvaltningen har berett arbetsmarknadsutskottettillfälle att yttra sig över, proposition 1987/88:95 om datapolitik förstatsförvaltningen jämte motioner i de delar som rör arbetsmarknadsutskottetsberedningsområden. behandlar i sitt yttrande defrågor som hänger samman med de anställda och ADB-tekniken, dvs. främstkompetensutveckr lingen (kap. 2). I propositionen framhålls ADB-teknikens viktiga roll iförnyelsen av den . Den innebär bl.a. atthandlåggningstiderna hos myndigheterna kan förkortas och att resurserna kanutnyttjas mer effektivt. Utvecklingen när det gäller utnyttjande av ADB istatsförvaltningen har gått mycket snabbt. Antalet datoriserade arbetsplatserhar ökat från ca 22 1983 till 73 1987. Det är självklart att en sådan utveckling ställer krav påpersonalen. Som , framhålls i propositionen är de anställdas engagemang iverksamheten och förändringsarbetet en förutsättning för ett positivt resultatsDe bör därför ges en framträdande roll och ett betydande inflytande iutvecklingsarbetet. I proposifionen ägnas ett särskilt avsnitt åt deanställdas behov av kompetensutveckling. Det framhålls bLa. att en ökadkompetens i utvecklings- och ADB-frågor är av avgörande betydelse förförnyelsearbetet. Den allmänna kompetenshöjning som krävs i ett långsiktigtperspektiv är enligt propositionen i första hand en uppgift för det allniännautbildningsvä sendet. Även den statliga personalutbildningen måste emellertidbeakta långsiktiga och strukturella förändringar i kpmpetensbehoven. Staten harsom arbetsgivare ett ansvar för att stödja en utveckling av kompetens.ocharbetsinnehåll för de grupper som berörs, av den ökade datoriseringen i ,statsförvaltningen. I propositionen anförs att det härvid är särskilt viktigtatt beakta de grupper som utsätts för de största omställningsbehoven. Dit hörsjälvklart de korttidsutbildade. Successivt kommer emellertid ocksåarbetsinnehållet för ändra grupper att behöva förändras för att man fullt utskall kunna utnyttja datorstödet. Detta gör att utbildningsbehoven inte ärgenerella och enkla. I, flertalet fall krävs en noggrann analys avutbildningsbehoven hos varje . Departementschefen framhåller att kompetensutvecklingen påADB området särskilt bör stimuleras för tre personalkategorier, nämligen verks-, 1 1987/88. chefer ochledningsgrupper, anställda som kommer att leda eller medverka i . AU 1987/88:2y utvecklingsarbete och använda ADB-system samt personal vars arbetssitua-'tion radikalt förändras som en följd av datorisering, t.ex. biträdes- ochassistentpersonal. Behovet av utbildning för de olika personalkategoriernatas upp i fyra motioner. I motion 1987/88;Fil5 av LarsTobisson m.fl. (m)framhålls att det utöver de personalgrupper som anges i propositionen ärviktigt att myndigheterna beaktar utvecklingsmöjligheterna för handläggandepersonal. Erfarenheter från privata företag och en del myndigheter visar attadekvat datorstöd i form av ordbehandling, databaser, kalkylprogram ochbeslutsfat-tarstöd genom s.k. artificiella intelligensprogram avsevärt kan höjahandläggares effektivitet som kvaliteten kan förbättras. m.fl. (fp) anför i motion 1987/88:Fil6 att denordning som anges i propositionen för de grupper som bör prioriteras i utbildningshänse ende är typisk för regeringens synsätt. Klyftan mellan högre tjänstemän (oftast män) och kortutbildade (oftast kvinnor) kommer att öka. motionärernaär det i stället naturligt att använda den motsatta ordningen och låtaresonemangen utgå från åtgärder för flertalet av de anställda. Först därefterbör man ta itu med chefernas kompetensutveckling. I motion1987/88;Fil3 av och (båda c) "' framhållsatt det är den sorn arbetar med ADB-tekniken som bäst vet hur kompetens och arbetsinnehåll kan utvecklas med datorstödet. Den grundläg gande förutsättningen för att detta skall fungera är att alla på en arbetsplats får utbildning i datafrågor. ' Vpk pekar i partimotionen 1987/88;Fil4 påfragmentiseringen av det mänskliga arbetet, vilken sägs vara en tungt vägandepraktisk faktor i uppkomst och befästande av klasskillnader och socialdiskriminering, liksom könsrelaterade mönster, ensidiga arbetsmiljöer ochorättvis lönespridning. Datorisering kan i sämsta fall ta sig uttryck sombefäster och fördjupar sådana mönster. Datoriseringen innebär emellertid - fortsättermotionärerna - Också helt andra möjligheter. I kombination med en bredareutbildning av i första hand anställda med lägre tjänstegrader, kan motsattamönster främjas. När möjlighet finns för alla att utöva en mer mångsidigkapacitet har detta en rad gynnsamma följder. Kompetens, som eljest förbliroutnyttjad, tas till vara. Olika grupper av anställda kan lättare rycka in förvarandra och får en bättre insikt i varandras arbetsuppgifter. Arbetsledningenförenklas i och med att de anställda själva i långt högre grad kan leda ochorganisera sin verksamhet: -En mer demokratisk struktur och organisation kanbyggas upp, och en mindre ojämlik löne- och tjänstefördelning kan bli följden. Utskottet vill inledningsvis instämma i vad som anförs ipropositionen om behovet av en målmedveten satsning på den statliga personalens kompeten sutveckling i samband med ADB-teknikens införande. Som också framhålls i ■ motion Fil3 (c) bör samtliga anställda på en arbetsplats där ADB-tekniken introduceras erhålla utbildning om den nya teknikens huvudsakliga använd- ■ ning m.m. Utskottet delar emellertid uppfattningen i propositionen att det '' kan finnas särskild anledning att ge de grupper som utsätts för de största omställningsbehoven en adekvat utbildning. Utskottet har inte uppfattat att ' de gruppersom enligt propositionen bör prioriteras är angivna med en ' AU 1987/88:2 y, inbördes rangordning. Det saknas sålunda anledning att ställa den ena gruppenmot den andra i här aktuellt avseende. Utskottet delar uppfattningen i motion Fil6 (fp)beträffande utbildningsbehovet för den personal vars arbetssituation radikaltförändras vid införan- ■ det av den nya tekniken, dvs.främst biträdes- och assistentpersonalen. För denna personalkategori medförutvecklingen att de "tradifionella" arbetsuppgifterna försvinner ioch med att handläggarna i allt större utsträckning , får tillgång till egnadataterminaler. Genom utbildning kan biträden och assistenter ges möjlighetertill nya karriärvägar. Denna fråga är också - som framhålls i propositionen -väsentlig ur jämställdhetssynpunkt. Till den senare frågan återkommer utskottetsenare i framställningen. Som också anförs i motion Fil4 (vpk) kan en sådanutveckling också innebära att en kompetens som eljest förblir outnyttjad kantas till vara. Utskottet har i det föregående framhållit behovet avutbildning av samtliga anställda i samband med införandet av ADB-tekniken vidmyndigheterna. Det sagda innebår att utskottet inte har någon invändning motvad som anförs i motion Fil5 (m) om behovet av utbildning även förhandläggarna. Utskottet tillstyrker sammanfattningsvis vad som anförs ipropositionen beträffande inriktningen på utbildningsverksamheten för denstatliga personalen i samband med ADB-teknikens införande. De i sammanhangetbehandlade motionerna bör med hänvisning till det anförda inte föranleda någotinitiativ från sida i här aktuella delar. Utskottet tar härefter upp frågan om jämställdhet ochADB-användning. Som utskottet ovan anfört kommer arbetsuppgifterna förbiträdes- och assistentpersonalen att genomgå väsentliga förändringar vidinförandet av den nya tekniken. Särskilda utbildningsinsatser bör därför riktasmot denna personalkategori. Som anförs i propositionen är de som arbetar ibiträdes-och assistentbefattningar främst kvinnor. Datorisering och ny teknikpåverkar således i hög grad de yrkesområden som domineras av kvinnor. Andelenkvinnor är för övrigt stor bland de korttidsutbildade. kan konstaterasatt kvinnor i mindre utsträckning än män får del av den statligapersonalutbildningen. I propositionen föreslås mot den angivna bakgrunden att envägledning bör utarbetas för myndigheternas arbete med att inom ADB-områdetskapa utvecklingsmöjligheter, nya yrkesroller och karriärvägar för dem som nuarbetar i biträdes- och assistentbefattningar, dvs. Vägledningenskall särskilt inriktas på att beskriva hur man kan skapa mer kvalificeradebefattningar på ADB-området för dessa personalkategorier. Detta uppdrag bör gestill (). I motion Fil6 (fp) framhålls i denna del att uppdragettill SIPU skall ges ett bestämt datum då det skall vara genomfört. Syftet medvägledningen bör vidare vidgas och också handla om att ta till vara kvinnorsgoda praktiska erfarenheter av att arbeta med ADB och hur dessa kan tas tillvara. Utskottet delar uppfattningen i propositionen att ensårskild vägledning bör utarbetas i syfte att främja jämställdheten på destatliga arbetsplatserna i samband med införandet av ADB-tekniken. Utskottethar anledning utgå från att arbetet med att ta fram denna vägledning bedrivsskyndsamt. bestämtdatum för när arbetet skall vara slutfört kan emellertid inte anses AU1987/88:2 y erforderligt. Det bör ankomma på SIPU att ta ställning till denföreslagna vägledningens närmare innehåll utöver vad som framgår ipropositionen. Motion Fil6 (fp) bör med hänvisning härtill lämnas utan åtgärd iaktuell del. När det gäller frågan om utbildningsanordnare utgårpropositionen från att SIPU och statskontoret skall ta ett betydande ansvar förde erforderliga utbildningsinsatserna. Detta utesluter inte eriligt utskottetsmening att även andra utbildningsanordnare kan komma i fråga. Utskottet utgårfrån att utbildningsverksamheten bedrivs på ett kvalificerat och kompetentsätt. Med det anförda bör motionerna Fil5 (m) och Fil6 (fp) i här berörda delarinte föranleda någon åtgärd. Utskottet vill slutligen beträffande utbildningen av destatligt anställda i här aktuellt avseende i likhet med propositionen framhållaatt lärandet av den nya tekniken så långt möjligt skall ingå som en naturligdel i arbetet och att kompetensutvecklande insatser bedrivs i direkt anslutningtill myndigheternas verksamhet. Genomförandet bör - som framhålls ipropositionen -bekostas av berörda myndigheter inom befintliga ekonomiskaramar. Utskottet tillstyrker att medel från trettondehuvudtitelns anslag C 8. Bidrag till vissa utvecklingsåtgärder får tas ianspråk för utveckling av hjälpmedel för myndighetsorienteradkompetensutveckling riktad mot de prioriterade personalgrupperna) Utöver vad utskottet ovan uttalat avseendekompetensutvecklingen i statsförvaltningen vill utskottet med anledning av vadsom anförs i motion 1987/88:Fil3 (c) framhålla datateknikens betydelse för denregionala utvecklingen. Ett tillvaratagandeav den nya teknikens möjlighetertillen decentralisering av uppgifter inom de statliga myndigheterna kan ge nyaarbetstillfällen i de sysselsättningsmässigt svaga regionerna. Vidare kanuppnås en angelägen kompetenshöjning i dessa regioner. Hithörande frågorbehandlas av arbetsmarknadsutskottet i, betänkandet AU 1987/88:13. ■ ' ■På arbetsmarknadsutskottets vägnar Närvarande: (), (), AlfWennerfors (m), (), (), (), '(s), (), (), (), (), (), (), () och (vpk). . ■ . ' Avvikandemening au 1987/88:2 y Utbildning för de olika personalkategorierna (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som på s.2 börjar med"Utskottet vill" och på s. 3 slutar med "aktuella delar"bort ha följande lydelse: Detär en självklarhet att staten tar sitt ansvar när det gäller utbildning av denegna personalen i samband med införandet av ADB-tekniken. Utbildningen bör -som framhålls i mofion Fil4 (vpk) - läggas upp på ett sådant sått att den iförsta hand riktas mot de anställda med lägre tjänstegrader. Ges denna grupp enbredare utbildning motverkas tendenserna till ökade klasskillnader och socialdiskriminering, könsrelaterade mönster, ensidiga arbetsmiljöer och orättvislönespridning. Detgäller att stimulera de anställda att utnyttja sin kapacitet fullt ut. Därmedkan olika grupper av anställda lättare rycka in för varandra och få en bättreinsikt i varandras arbetsuppgifter. Arbetsledningen förenklas i och med att deanställda själva i långt högre grad kan leda och organisera sin verksamhet.Vidare ges förutsättningar att undvika ensidigt arbete. Utskottetställer sig sammanfattningsvis bakom kravet i motion Fil4 (vpk) på att en merdemokratiskt strukturerad organisation byggs upp. I detta ligger att löne- ochtjänstefördelningen bör göras mer jämlik än . Detta synsätt bör ligga tillgrund för utbildningen i samband med ADB-teknikens införande, i den statligaverksamheten. anfört med tillstyrkan av motion Fil4 i aktuell del bör gesregeringen till känna. Övriga motioner avstyrks i motsvarande delar.