yttr · GB05KrU6 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:6 y om kulturporto/bokporto m.m. KrU 1987/88:6y har berett kulturutskottet tillfälle allyttra sig över fyra motioner om införande av etl kullurporto/bokporlo eller, ien av motionerna, återinförande av ell särskilt trycksaksporlo. Mofionerna ärföljande, nämligen 1987/88:T903 (m), T907 (fp), T911 (s) och T932 (c). Före fanns enligl den då gällandeposlavgiflskungörelsen (1971:745) separata taxor för befordran av brev,postkort. A-korsband resp. B-korsband. Som korsband befordrades trycksaker ochvaruprov. A-korsband var korsband som skulle befordras och utdelas med. sammahastighet som brev. Annat korsband var B-korsband. Avgifterna för korsband varlägre än avgifterna för brev och poslkort. Vidare var avgifterna för B-korsbandlägre än avgifterna för A-korsband. I den fr.o.m. gällande förordningen(1981:193) om vissa postavgifter behandlas samtliga ovan nämnda försändelseslagi avgiflshänse-ende likformigt som brev. Den nya förordningen innebar även attavgiftsnivån för brev höjdes. Avgiftsförändringen innebar bl.a. att kraven påsnabbhet i befordran och viklen pä försändelserna på ett annat säll än tidigarebestämde avgifterna. Avgifterna har sedermera höjts ytterligare, senast medgiltighet fr.o.m. . Enligl förordningen om vissa.postavgifter utgår avgiftenför befordran av brev enligt normaltaxa eljer ekonomilaxa. Normaltaxanfastställs av regeringen och ekonomitaxan av postverket. "Normalbrev" behandlas som A-post. De befordras snabbare än"ekonomibrev" som behandlas som s.k. B-posl. Avgifterna förekonomibrev är lägre än avgifterna för normalbrev men för all få sändaekonomibrev krävs alt abonnemang tecknats eller att en engångsavgift erläggs. Iförordningen har inrymts ell bemyndigande för posten att sätta nedpostavgifterna, om det är förenligt med verkets ekonomiska intressen. Poslenhar salt ned avgifterna för i första hand s.k. föreningsbrev och massbrev. finns elt syslem med frankoelikeltersom får användas på försändelser innehållande böcker, tidskrifter, noter ellerkorrektur. Frankoelikelter, som får köpas av företag inom bok- ochmusikbranscherna m.fl., finns numera endast för befordran av brev som B-post.De gäller även s.k. skrymmande post. 1 1987/88. befordringsavgifternaför tyngre brev lägre än enligt ekonomilaxan. Abon- KrU iyö//öö.o ynemangs- eller engångsavgift behöver inte erläggas. Av den lämnade redovisningen framgår alt allmänheten intekan använda frankoelikelter för att sända böcker. Det kan i delta sammanhangerinras om alt poslen under de senasle åren har erbjudit allmänhetenalt köpa rabaltfrimärken att användas som porton för normalbrev (ävenskrymmande). Beträffande tidigare behandling av de i motionernaupptagna frågorna hänvisar utskottet i första hand till proposition 1984/85:141om litteratur och folkbibliotek (s. 24-25), vilken behandlats avkulturutskottet i betänkandet KrU 1984/85:21 (rskr. 392) saml trafikutskottetsbetänkanden / 85:11,1985/86:11 och 1986/87:18. Utskottet vill ocksånämna alt på regeringens uppdrag överlagt med postverket ochföreträdare för berörda branscher. Resultatet av dessa överläggningarredovisades för regeringen. konstaterade attsystemet med frankoelikelter syntes vara den modell som berörda parter kundeenas om. 1 skrivelse till har postverketbekräftat sin avsikt att tills vidare i något förenklad form fortsätta medsystemet med frankoelikelter. Motionerna syftar i första hand till all det skall införasell kulturporlo eller bokporto som ger en möjlighet att lill lägre kostnad änför närvarande distribuera böcker - eller tidskrifter - inom landet. I en ävmotionerna understryks särskilt alt de möjligheter till viss begränsning avkostnaderna som gällande bestämmelser om bl.a. frankoefikelter ger, inte ärtillräckliga utan alt del krävs etl system som ger även allmänheten enmöjlighet all sända böcker och tidskrifter lill en rimlig kostnad. 1 en annanav motionerna förordas elt återinförande av ett särskilt trycksaksporto. vill framhålla att det är en viktiguppgift för kulturpolitiken att verka för att så långt möjligt alla människori vårt land skall kunna ta del av kulturulbudet på olika områden. Beträffandede kulturbärare som böcker och tidskrifter utgör kan man med fog hävda attsamhället bör göra långtgående insatser för att utjämna de skillnader som finnsi de faktiska möjligheterna för människor att få tillgång till resurserna. Med hänsyn lill det synsätt som kommer lill uttryck i 1974års kulturpoliliska beslut (prop-. 1974:28, KrU 15, rskr. 248) anserkulturulskottel all även andra myndigheter och offentliga institutioner än desom tillhör kultursektorn bör kunna åläggas en uttrycklig skyldighet alt i sinverksamhet ta vissa av statsmakterna närmare bestämda kulturpolitiska hänsyn[jfr cirkuläret (1974:450) till vissa statsmyndigheter om målen för denstatliga kulturpolitiken]. 1 här aktuellt avseende leder det sagda enliglutskottets mening lill alt det är motiverat all man ånyo närmare överväger defrågor som las upp i motionerna. Därvid bör inriktningen vara att förbättrademöjligheter till bok- och tidskriflsdistribulion skall skapas. Det har förulskickats all regeringen skall låta utredaposlens och regionalpolitiska och sociala ansvar. Uiskottei anserall Irafikul-skoltet bör hemställa all som sin mening ger regeringentill känna alt den aviseradeutredningen bör få i uppdrag alt med nyssnämnda KrU 1987/88:6 y inriktningöverväga även de i motionerna upptagna frågorna om kulturporto/bokporto m.m. Stockholmden På kulturutskottets vägnar Närvarande:Ingrid (), (), (), MajaBäckström (s), (), (), (), LarsAhlmark (m), (), (), (m),(), (vpk), ()och Sfina ().