yttr · GB05UbU1 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:1 y om aktivt folkstyre i kommuner och landsting (prop.1986/87:91) UbU 1987/88:1 y Konstitutionsutskottethar beslutat att bereda utbildningsutskottet tillfälleatt yttra sig över proposition 1986/87:91 om aktivt folkstyre i kommuner ochlandsting jämte mofioner såvitt propositionen och motionerna rörutbildningsutskottets beredningsområde. Utbildningsutskottetbegränsar sitt yttrande fill propositionens kapitel 3 Större möjligheter attdecentralisera nämndarbetet i kommunerna. I anslutning härtill behandlarutskottet motionerna 1987/88:K1 (fp) yrkande 6, 1987/88:K2 (m), 1987/88:K3 (c)och 1987/88:K4 (vpk) yrkande 6. Ipropositionen lägger regeringen fram ett förslag fill lokalnämndslag som skallersätta lokalorganslagen (1979:408, ändrad senast 1983:304). Kommunernasfrihet att organisera sin centrala och lokala nämndverksamhet föreslås bliutökad. Ansvaret för specialreglerade uppgifter skall kunna lämnas åt en lokalnämnd även om uppgiften inte i alla avseenden har anknytning till kommundelen,vilket gällande lokalorganslag föreskriver. Lokala nämnder föreslås vidarekunna ansvara för uppgifter som avser statligt reglerade tjänster. Ett annatförslag är att de kommuner som har geografiskt heltäckande lokala nämnder fårstörre frihet att bestämma om en obligatorisk specialreglerad nämnd skallfinnas. Bl.a. föreslås skolstyrelsen bli en fakultativ nämnd. Lagförslaget avses träda ikraft . Imotion 1987/88:K2 (m) hemställs att avslår propositionen i desshelhet. I vad gäller förslaget om en ny lokalnämndslag anser motionärerna attlokala nämnder i kommunerna visserligen skulle kunna medföra fördelar, men attde problem som är förknippade med en långtgående decentralisering måstestuderas noggrant innan lagstiftning sker. Detta gäller främst förslaget att despecialreglerade nämnderna skall bli fakultativa. Om fungerande nämnd- ochstyrelseorganisationer upplöses kan det resultera i bristfällig handläggning,ökad byråkrati och kraftiga kostnadsökningar samt minskad rättssäkerhet för denenskilde. Äveni motion 1987/88:K3 (c) hemställs att propositionen avslås av . Enligtmotionärerna är erfarenheterna av lokalorganslagen goda i vad gällerverksamheten med lokala organ och kommundelsnämnder i kommunerna. Bestämmelserdärom anses dock böra införas i kommunallagen. Regeringens förslag om attnämnderna för det specialreglerade området 1 1987/88. skall blifakultativa avvisas. Motionärerna anser att detta skulle möjliggöra UbU1987/88:1 y en centralisering av dessa nämnders funktioner, vilket skullemotverka åsyftad strävan till decentralisering av beslutsfattandet ikommunerna. I motion 1987/88:K4 (vpk) yrkande 6 föreslås att riksdagenavslår regeringens förslag att nämnderna för de specialreglerade områdena blirfakultativa. Vissa uppgifter bör inte utan vidare kunna överföras fill lokalanämnder. Avsaknaden av centrala nämnder kan vidare leda till ökad koncentrationav beslutsfattandet till kommunstyrelsen och ökad makt hos dess administration.En upplösning av rättspraxis och olikheter i nämndstrukturer mellan kommuner,vilket kan förväntas av förslaget, är andra skäl till varför propositionen idenna del avstyrks. Särskilt i folkrika eller till ytan stora kommuner medflera tätorter finns det enligt mofion 1987/88:K1 (fp) skäl att inrättadirektvalda beslutande kommundelsfullmäktige. Målet bör vara - enligtmotionärerna - att låta kommundelsfullmäktige svara för fördelningen avresurser till alla de områden där inte särskilda skäl gör en central bedömningnödvändig. Lokalorganslagen bör äga fortsatt giltighet i avvaktan på en nylagstiftning. Mot denna bakgrund hemställs att förslaget till lokalnämndslagavslås av (yrkande 6). har samma grundsyn som kommer tilluttryck i såväl propositionen som samtliga här behandlade motioner, nämligenatt medbor-garinflytandet över den kommunala verksamheten bör utvecklas ochstärkas. Målet är att kommuninvånarna skall ges större delaktighet i denkommunala beslutsprocessen. Därmed skall de också kunna ta ett större ansvarför gemensamma angelägenheter. En förutsättning för medborgarnas ökade delaktighet i denkommunala verksamheten är i flertalet fall att den statliga detaljstyrningen minskar.På vissa områden har emellertid centralt fastställda regler ett värde för attupprätthålla vissa kvalitetskrav. På utbildningsområdet tar sig detta uttryck ibestämmelser med syfte att hävda kravet på likvärdig utbildning med högkvalitet i olika delar av landet och för alla elever (jfr UbU 1985/86:14, rskr.1985/86:203). vill erinra om att det inom denoffentliga sektorn pågår ett omfattande arbete i syfte att finnaformer för en ökad decentralisering av uppgifter och ansvar inom den kommunalasektorn. vill peka på det beredningsarbete som förnärvarande sker i den s.k. kommunallagsgruppen (C 1986:A) och vars resultatskall redovisas . Vidare vill utskottet erinra omden försöksverksamhet som regleras enligt den s.k. frikommunlagen (1984:382,ändrad senast 1986:97). Nio primärkommuner och tre landstingskommuner bedrivert.o.m. försöksverksamhet med en annan nämndorganisa-fion än den somföreskrivs i lag eller annan författning. Denna försöksverksamhet, som inomkort skall utvärderas, innebär en längre gående decentralisering än vadregeringens förslag till lokalnämndslag medger. Hur långt en decentralisering av beslutsfattandet inomkommunerna skall föras fr.o.m. råder det, som framgår avmotionerna, tvekan om. Mot denna bakgrund kan det finnas skäl att avvakta denutvärdering av frikommunförsöken som skall komma till stånd i anslutning fill att dessa försökavslutats med utgången av . Till bilden hör att fill UbU 1987/88:1 yutbildningsdepartementet är knuten en parlamentariskt sammansatt beredning omstatens styrning på skolområdet. Denna beredning har som ett väsenfiigt uppdrag(jfr dir. 1987:16) att behandla frågor om en ändamålsenlig delegering inomskolstyrelsens förvaltningsområde. Utskottet är därför av den bestämdauppfattningen att man bör avvakta det resultat som denna beredning kan kommafram till innan beslut fattas i fråga om skolstyrelsen som obligatoriskspecialreglerad nämnd. Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Närvarande:Lars (). (), (), (),(), (), (), (),(), (), (m), LarzJohansson (c), (vpk), Krisfina () och RinaldoKarlsson (s). , , , , MargaretaHemmingsson, Krisfina och (alla s) anser attden del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med "Utbildningsutskottetvill" och på s. 3 slutar med "specialreglerad nämnd" bort ha följandelydelse. Utbildningsutskottetanser att möjligheterna för kommunerna att inom ramen för en statligmålstyrning organisera sin verksamhet bör öka. Enligt gällande lokalorganslagföreligger det vissa hinder för en sådan utveckling på det kommunala planet.Förslaget till lokalnämndslag innebär att de kommuner som har goda geografiskaoch strukturella förutsättningar att decentralisera nämndarbetet nu fårmöjlighet att finna nya former för att organisera den kommunala verksamheten.Utbildningsutskottet vill emellertid därvid att särskild vikt fästs vid vad somi propositionen anförts dets på s. 39: "Jag vill dock stryka under attkommunerna även utan uttryckligt lagstöd endast bör fill lokala nämnderdecentralisera sådana specialreglerade uppgifter som lämpar sig förhandläggning av lokala nämnder. Grundtanken med lokala nämnder med en kommundelsom arbetsområde står givetvis fast. Samordnande eller övergripande uppgiftersom rör hela kommunen bör därför i princip inte läggas ut på en lokalnämnd", dels ock på s. 43: "Jag förutsätter således att det även ikommuner med decentraliserad nämndverksamhet i regel finns behov avförtroendemannaorgan på central nivå vid sidan av kommunstyrelsen. Jag utgårfrån att detta särskilt bör gälla sakområden där likartad bedömning ochtillämpning över hela kommunen är nödvändig fill följd av de nationella mål somuppställts för verksamheten såsom är fallet inom t.ex.socialtjänstens, utbildningens, miljö- och hälsoskyddets samt UbU 1987/88:1y byggnadslagsfiftningens områden." Medhänvisning till det anförda föreslår utbildningsutskottet att konstitutionsutskottettillstyrker proposifion 1986/87:91 i den del som avser lokalnämndslag.